prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — I det senare fallet rör det sigom förebyggande åtgärder i halk- Prop.1971:1 BUaga 8 33 Den totala mängden salt påvägen blir under en säsong ungefärligen lika stor vid båda metoderna. Vägverkethar under fyra vintersäsonger prövat den senare metoden med en för ochdess klimat speciellt utvecklad teknik. Metodiken som ställer stora krav påpersonalen och den maskinella utrustningen är ägnad att begränsa de medanvändning av salt förenade olägenheterna. Medan man på de flesta håU i Europaoch arbetar med saltgivor på 20 å '0 gr/m och spridningstillfäUehar begränsat saltmängden tUl under 10 gr/m- och spridningstillfälle.För att minska moddbild-ningen med åtföljande nedstänkning och slimingsriskerhar verket utvecklat utrastning för moddavröjning och anskaffat en omfattandeutrastning med specieUa skrapningsverktyg. Verket har även gjort försök medsopning efter skrapningen genom en helt ny sopkonstraktion. Denna vinterbedriver verket omfattande försök med denna metod. Verket följer uppmärksamtresultatet av i utlandet pågående försök med andra kemikalier än salt. Verkethar också medverkat i forskningsverksamheten på området. Sålunda haromfattande försök gjorts med karbamid. har även påbörjats ettomfattande försök i syfte att belysa röstningsfrågan och dess samband med olikaklimattyper och användning av salt i väghållningen. I dessa frågor har vägverketsamarbetat med främst , ,, statens provningsanstalt och . Vidare pågår inomvägverket ett utvecklingsprojekt med syfte att åstadkomma en praktisktanvändbar metod för beräkning av den samhällsekonomiskalönsamheten för väg- och gatuprojekti tätorter. Planering, budget och redovisning Planeringen för statligaåtgärder inom väg- och gatuväsendet tar i princip sikte på att anpassa de olikaslagen av insatser till trafikutvecklingen. Efterfrågan på vägtjänster bedömsprimärt med ledning av prognoser för biltrafiken. För godstrafiken skerberäkningen därvid på basis av prognoser för bl. a. lastbilsbeståndets,industriproduktionens och urbaniseringens utveckling, medan beräkningen avpersontrafiken knyter an till prognoser för befolkningens och fordonsbeständetsomfattning och lokalisering samt fordonens användning. Efterfrågan bestämsockså av det allmännas krav på trafiksäkerhet och miljö samttrans-portförsörjningsgrad inom det mera trafiksvaga vägnätet samt för bl. AUmänt gäller att de statiiga åtgärdema på vägväsen-detsområde överensstämmer med de allmänna principema för transportpolitiken. Den långsiktigaplanläggningen har huvudsakligen berört in-2 1971. 1971:1 BUaga 8 34 vesteringarnapå huvudvägnätet och driften av de statliga vägarna samt statsbidragsgivningen till byggandet och i viss mån driften av kommunalavägar och gator. För dessa tre områden har upprättats särskUda behovsplaner och långtidsplaner. För det statliga vägbyggandet och bidragen tUl det kommunala väg- och gatubyggandet samttunnelbanebyggandet upprättas vidare femåriga f 1 e r å r s- och fördelningsplaner. Behovsplanerna för byggandet av statiigavägar syftar till att visa vUka åtgärder på huvudvägnätet som erfordras för attför landets olika delar uppnå en i förhållande till den väntade trafikens behovlikformig vägstandard och transportförsörjning. Val av åtgärder och vägstandardhar i behovsplanen skett enligt kriteriergrundade på trafikekonomiska beräkningar och på vad som kan bedömas som rimligtmed hänsyn till samhällets resurser. Behovsplanerna utgörs med andra ordav förteckningar över de åtgärder som erfordras för att vissa kriterier förlinje-föring, bredd, trafikåtskillnad, bärighet, beläggning, säkerhetsåtgärderm. m. skall uppfyllas. De innebär således en konkretisering av en långsiktigmålsättning för att tillgodose transportförsörjningen på landsbygden och itätorterna. Genom att planerna upprättas i ett sammanhang för hela landet ochefter enhetliga normer uppnås en för landets olika delar likartad bedömning.Planema tar däremot inte ställning till tidsordningen mellan vägprojekten utanutgör första steget i den planeringsprocesssom leder fram tUl program för byggande. Kriteriema är av tvä huvudtyper,trafikmängdsanpassade och funktio-neUa. De förstnämnda står i aUmänhet irelation tUl trafikmängd och miljö. De grandas i betydande utsträckning på enekonomisk utvärdering av olika faktorer varvid främst trafikantemas totalatidsvinst värderas och ställs som intäkt mot kostnaden för vägprojektets realiserandeoch utnyttjande. Föratom till investeringskostnadernas storlek och förändringari driftkostnaderna tas hänsyn tUl följande faktorer, nämligen trafikantemastidsvinster, effekten av förändringar i trafikarbetet på grand avvägförkortningar samt förändringar i olycksfrekven-sen. Metoden används också för angelägenhetsgradering av de olika vägprojekteni långtids- och flerårsplaner för det statliga vägbyggandet samt det förstärktavägunderhållet. Bedömningarna ingår sålunda som en integrerad del i ettplaneringssystem som syftar till att så långt möjligt uppnå ettsamhällsekonomiskt optimalt utnyttjande av de resurser som ställs tillförfogande för att tillgodose efterfrågan på vägtjänster. De funktionella kriteriema har sinfrämsta betydelse inom ramen för deöverväganden som syftar till en anpassning av ny- och ombygg-nadsåtgärdemaför den kvantitativt sett dominerande kortdistanstrafiken så långt möjligt så, att ett från standardsynpunkt kontinuerligt väg- 1971:1 BUaga 8 35 systemför hela landet erhåUs. Inom pågår en undersökning av i vilken utsträckning behov av helt nyavägsträckningar föreUgger. Redan nu har i en del fall ombyggnad medsikte på t. ex. framtida motorväg upptagits vid mindre trafikmängder än degränsvärden som till-lämpas, vUket skettför att såvitt möjligt erhåUa ett kontinuerligt motorvägnät. I andrafall, där kriteriema för motorväg är uppfyllda, förutsätts däremot endast ombyggnad till fyrfältsväg med korsningar iplan. FunktioneUa kriterier används således främst för att få en sådangeografisk fördelning att behovet avviktiga fjärrtrafikrelationer tUlgodoses och att en enhetiig uppbyggnad avhuvudvägnätet och dess funktioner uppnås. Behovsplanerna förden kommunala väg- och gatubyggnadsverksam-heten har inte kunnat genomarbetasUka grandligt av . I huvudsakutgörs de av sammanställningar för perioden 19701984 upprättade av städernapå begäran av projekt avseende de trafUdeder som ingår eUer kommer att ingå i städernas huvudtrafikled-system enligt generalplan, dispositionsplan eUertrafUdedsplan. Om behovsplanema kan sägas uttrycka denkonkreta målsättningen kan långtidsplanemasägas ge uttryck för den prioriterade målsättningen imder en bestämdperiod. Långtidsplanen för byggande av statiigavägar, vilken omspänner åren 19701979,inrymmer sålunda de vägbyggnadsföretag som på basis av de användakriteriema är de angelägnaste inom behovsplanema. Långtidsplanen, som även kan sägas representera en oförändrad ambitionsnivåi förhåUande tiU den väntade efterfrågeökningen, föratsätter en väsentUgt ökad resurstiUdelning i förhållandetiU nuläget. Långtidsplanen förbidragsgivning tUl det kommunala väg- och gatubyggandet avser och har upprättats av vägverketpå basis av en angelägenhetsprövning av de av städema enligt det föregåendeanmälda utbyggnadsbehoven. Flerårsplanema och fördelningsplanemaslutiigen upprättas i enlighet med bestämmelser i vägstadgan. De är som nämntsfemåriga och revideras närmast . De tjänar somplaneringsramar för ett något kortare tidsperspektiv och utgörs av prioriteradeförteckningar av aktueUa väg- ochgatuprojekt inom ramen för i princip oförändrad anslagstiUdelning . Vad sedan gäUer driftåtgärderna omfattarbehovsplanen för drift av statliga vägarserviceåtgärder, egentligt vägunderhåU samt det enligt meningeftersatta behovet av driftåtgärder på hela det allmänna vägnätet där kronanär väghållare. Planen omfattar åren 1970 1984. Dessutom redovisas sådanaiståndsättningsåtgärder på de sekundära och tertiära vägnäten som erfordrasför att uppnå eftersträvad standard. Avvägningen mellan investering och drifthar i första hand gjorts med sikte på att tUlgodose trafikanternas krav påframkomlighet 1971:1 BUaga 8 36 ochsäkerhet men också med tanke på att driften bör hållas på en sådan standardmässig nivå att investerat kapital inteäventyras. För bidragsgivning tiU driftåtgärder pådet kommunala väg- och gatunätet harvägverket på grandval av en bedömd utveckling av det bidragsberättigade väg-och gatunätet upprättat en behovsplan för perioden 19701975. För driften av statiiga vägar finns ävenen långtidsplan som omspänner perioden19701974 och i likhet med långtidsplanen för byggandet omfattarprioriterade åtgärder. För detstatsbidragsberättigade enskUda vägnätet slutUgen har en inventering av fysiskt tUlstånd ochstandard påbörjats. Jämsides härmed pågåren inventering av nybyggnads- och förbättringsbehoven på detstatsbidragsberättigade enskUda vägnätet. När dessa inventeringar slutförts,kommer materialet att sammanställas i en långtidsplan för byggande och drift av enskUda vägar för tiden framtill . n.Vägverkets förslag till anslagsframställning för /72, m.m. är en av de myndigheter somdeltar i pågående försöksverksamhet med programbudgetering. Försöksverksamheten har ännu intefortskridit så långt att slutiiga program för kunnat fastställas.Verkets redovisningssystem har emellertid successivt byggts ut så att numeraett flertal prestationer inom olika områdenkan anges och vissa produktivitetsbedömningar kan göras. Vidare kanverkets effektivitet belysas i viss mån av de beräknade samhällsekonomiska vinsterna för det genom väghållningen möjliggjordatrafikarbetet. Fr. o. m. /70 harvägverkets verksamhet indelats på följandeprograminriktade anslag på driftbudgeten, nämligen Ämbetsverksuppgifter,Drift av statiiga vägar, Byggande av statliga vägar. Bidrag till drift avkommunala vägar och gator. Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator.Bidrag till drift av enskUda vägar m. m.. Bidrag till byggande av enskildavägar samt Tjänster till utomstående. I anslagsframställningen har vägverketförutsatt att dessa anslag bibehålls för /72 (kalenderåret1972). har tUldelats kostnadsramar istället för utgiftsramar under de statiiga väganslagen . övergångtUl sådan redovisning sker successivt efter hand som nya arbeten påbörjas. I anslagsframställningen föreslårvägverket en uppräkning av väg-väsendets anslag på driftbudgeten i riksstatenför 1970/71, 1 986 milj. kr., med 566 milj. kr. () tUl 2 551 milj. kr.Härav utgör 172 mUj. eller löne- och prisomräkning. Ökningama fördelar sig på anslagen enligt följande. löne- och prisomräkning tusental kr. Drift av statliga vägar Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Bidrag till byggande av d:o Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. Bidrag till byggande av d:o På kapitalbudgeten disponeras tnvesteringsanslagetVägmaskiner m. m. förslag beträffande dettaanslag för /72 innebär i förhållande till det på riksstaten /71 anvisade anslaget, 56,2 milj. kr., en uppräkning med ca33,7 milj. kr. till 89,9 milj. kr. Vidare föreslår att /72 anslag anvisas förbidrag till drift av enskilda vägar även under med 73,4milj. Härigenom kan länsstyrelserna och de enskilda väghål-larna redan föreårets början upplysas om de medel som får disponeras . Detta skulleinnebära ett totalt anslagsbehov för vägväsendetav ca 2 715 mUj. under nämnda budgetår. Ytterligare anslagsbehov förutsestillkomma som följd av lagförslag om förkortning av arbetstiden till 40 timmari veckan. anmäler sin avsikt attframdeles hemställa om medel härför. Detta anslaginrymmer delposterna översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplaner, försvarsfrågor ochjärnvägsärenden. Målet för den översiktligavägplaneringen är att ta fram, analyseraoch ställa samman det underlag verket har att lämna för statsmakternas bedömningar rörande utformningen avvägpolitiken samt att utarbeta såväl långsiktiga som mera aktuellaförutsättningar för verkets konkreta planläggning. Den översiktligavägplaneringen var i väsentlig utsträckning inriktad påatt kartlägga framtida efterfrågan på väg- och gatutjäns-ter. Vissa resultat från analysen avefterfrågeutvecklingen har lämnats tiU ekonomiskalångtidsutredning. 1971:1 Bilaga 8 38 dessutomutgjort en del av underlaget för verkets egen långtidsplanläggning. De efterfrågefaktorer som studeraskontinuerligt är framtida folkmängdsfördelning i riket, bostadsbyggandetsföljdinvesteringar i väg-och gatubyggande, arbetskraftspendlingens inverkan påtrafikutvecklingen, fordonsbeståndetsutveckling per kommunblock, genomsnittiig körlängd per bU och år, settur regional synvinkel, samt lastbUstrafikens transportarbete och straktur. Resultaten av utredningsverksamheten 1969framgår bl. a. av de rapporter som underåret publicerats i meddelandeserie Översiktlig vägplanering(TÖ). För fastställandeav arbetsplaner samt järnvägsärendenm. m. är målet att i enlighet med vad somdärom stadgas handlägga förekommande ärenden. Antalet arbetsplaner somlämnas för granskrung tUl har håUit sig kring ca 160och väntas öka. För järnvägsärenden m.m. kan väntas i stort settlikartade arbetsuppgifter som . Ärendenasomfattning väntas dock komma att stiga främst på grand av ökat antal ärendenrörande tunnelbanor och utbyggnad av snabbspårvägar. Målet för verksamheten under delposten försvarsfrågor är att bedriva verksamhetenså att det totala försvarets krav på väghållning under beredskapstUlstånd ochkrig i största möjliga utsträckning skall kunna tillgodoses. Denperiodiskt återkommande mera omfattande revideringen av den del av krigsvägplanen som omfattar drift avvägnätet i krig - krigs-vägunderhållsplanen har genomförts pålänsförsvarsområdesnivå. Arbetet med tillgodoseendet av personal, fordon ochutrastning för försvarsorganisationensbehov har pågått kontinuerligt. Den genomförda utökningenoch rationaliseringen av försvarsutbildningen iverkets egen regi för personal ingående i krigslänsstyrelsernas vägsek-tionerhar fortsatts genom utbildning vid ytterligare ett antalvägförvaltningar. En kurs för utbildning av personal i hantering av verkets nyatyp av reservbromateriel har genomförts. Utbildningen har skett i samverkan med och med deltagande av personal från ingenjörstrupperna. Drift av statliga vägar Denna rabrik omfattar dels åtgärder förtrafikens framkomlighet och säkerhet samt vågfunktionens bibehållande, delsförstärknings-och ombyggnadsarbeten främst i fråga om de sekundära och tertiäravägnäten, dels standardhöjande åtgärder inom samhällen främst i fråga ombeläggning, broar och trafiksäkerhet. Av dessa tre grapper har den första,benämnd servicearbeten och egentligt vägunderhåll, av hävd gått 1971:1 BUaga 8 39 iförsta hand vad gäller dispositionen av tillgängliga medel. Planeringen för verksamheten under perioden 1972-1976baseras på nuvarande standardkrav i fråga om trafiksäkerhet,reshastighet och bärighet. Omfattningen av servicearbeten ochegentiiga underhåUsåtgärder står i princip i relation till vägnätetsomfattning, trafikintensiteten och -strukturen samt väderleken. Medutgångspunkt från normalår i fråga omväderleken bör aUtså kostnadsutvecklingen i stort sett följa utvecklingen av vägnätets längd inom varje vägkategorioch trafikklass. Som vägkategori harhärvid valts beläggningstyp, vilken kan beräknas fördela sig i enlighet med detrafikrörliga kriteriema, vilka beskrivits i det föregående. Med hjälpav kostnadsstatistik över trafikberoende och trafikoberoendekostnader kan framräknas en mot väntade trafikmängder svarande kostnad förviss period. beräknar ungefär oförändratmedelsbehov ca 419 milj. kr. prisnivå för servicearbeten, t. ex.hyvling, dammbindning, vattning,trafiklinjemålning, halkbekämpning och plogning. Uppräkningen avmedelsnivån svarar mot pris- och löneomräkningen för varjämte hänsyn tagits tiU den väntade trafikökningen. För egentligtvägunderhåll, t. ex. beläggningsunderhåll, torrläggningsarbeten och reparationer, beräknarvägverket ett medelsbehov av ca 351 mUj. kr.Av ökningen, 96 milj. kr., utgör eftersläpande åtgärder i fråga omtorrläggningsarbeten en stor andel, 25 milj.kr. Särskilt slitage genom densnabbt ökande användningen av dubbdäck beräknas förorsaka extra kostnader omca 33 milj. kr. och särskilda ersättningsarbeten på vägar med en i förhållandetill trafikvolymen alltför tunn slitbana ca 30 milj.kr. framhåUeratt en fortsatt eftersättning av dessa underhållsåtgärder får direktkapitalförstörande effekt. Volymen av erforderliga förstärknings-och ombyggnadsåtgärder har beräknats med utgångspunktfrån att det sekundära vägnätet skall upprustas till den nivå som anges av gällandestandardkriterier. Här spelar upprättandet av ett stomvägnät för den tungatrafiken stor roll. För förstärkningsarbetena tillämpas delönsamhetsbedömningar vilka nämnts i det föregående. Den genomsnittligatrafikmängden för de vägar som förutses bli förstärkta är 450 fordon perårsmedeldygn (f/ÄMD). Vid den av förordadeomfattningen av förstärkningsarbeten på sekundärvägnätet, vilkenöverensstämmer med behovsplanen, erfordras ca 150milj. Erforderligaombyggnadsåtgärder på det sekundära vägnätet inklusive ombyggnader inomsamhällen och av svaga broar samt enklare kurvrätning-ar har bedömts avvägförvaltningama i samband med upprättandet av behovsplaner för vägbyggandet. För central administration har den andelav centralförvaltningens kostnader beräknats som hänför sig till driftverksamheten. gional administration har beräknats ettprocentuellt pålägg på summan av kostnadema för direkta sakposter. Beloppetavser huvudsakligen personalkostnader, reseersättningar ochutbildningskostnader. Liknande förfaringssätt har använts inom de övrigaanslagen. hemställer ommedel för /72 för följande ändamål. Följandeprestationer planeras vid denna medelstilldelning. En- 1969 het Utfall av vissa arbeten 19711972 °/ BeläggningsunderhåUetberäknas vidare omfatta 33 milj. m vid den av planerade och föreslagnaanslagsnivån. Kostnaden förservicearbeten kan komma att påverkas av vägsakkunnigas förslag tilländring av väglagen beträffande ansvaret för vägbelysning, m. m. Dessakostnader har emellertid inte inkluderats i beräkningen. Byggande av statliga vägar Programmet för dettaanslag omfattar ny- och ombyggnadsåtgärder på det statliga vägnätet. Under desenaste åren har dessa åtgärder i huvudsak inriktats på huvudvägnätet och detrafikstarka lederna, såväl för koUektiv som individuell trafik, vUka ligger ianslutning tiU de största tätortema. har /72 redovisat en tänkt förlängning av flerårsplaneperioden medåren 1975 och 1976 och beräknar 1971:1 Bilaga 8 41 sålunda för en anslagssummaav totalt 3 545 milj. kr. Till de medel som ingår iflerårsplaneramarna har lagts beräknade medel för beredskapsarbeten. Eftersomdessa projekt av arbetsmarknadspolitiska skäl i betydande omfattning lokaliserastUl norrlandslänen har beredskapsmedel och flerårsplaneramar inte summeratsför varje län. För samtliga utom de fem nordligaste länen torde vägbyggandetgenom beredskapsarbeten sålunda i huvudsak komma att inskränka sig till attomfatta ett slutförande av påbörjade projekt. SkiUnaden i medelsbehov meUan dengenom förlängning framräknade flerårsplanen och verkets långtidsplan förhuvudvägar beräknas med ledning av beredskapsarbetenas hittillsvarandeutveckling till ca 455 milj. kr. Härtill måste dock läggas ca 400 milj. kr. förbehov på länsvägar utanför huvudvägnätet som inte beräknas bli täckta med beredskapsmedel. Medelsbehovet för attfuUfölja långtidsplanen har beräknats till ca 1 000milj.kr. (prisnivå) utöver f lerårsplaneramen. hemställer ommedel för /72 för följande ändamål. Central administration 31100 000 Regional administration 45500 000 Byggande av riksvägar 553700 000 Byggande av tunnelbanor 31200 000 Byggande av länsvägar 148170 000 Byggande av storbroar 54400 000 Utrednings- ochutvecklingsverksamhet 16500 000 En anslagstilldelning avca 800 milj. kr. krävs för att endast de vägföretag som prioriteras inomflerårsplaneramen skall kunna genomföras. Härvid har även en visseftersläpning som torde uppstå beaktats. Enligt ett högrealternativ på ca 838 milj. kr. som redovisas i petita kan utöver flerårsplanensvägföretag för fem större vägföretag i , ,och med en sammanlagd kostnad av ca 150 milj. kr.tidigareläggas i förhållande till flerårsplanen. förslag tillanslagstilldelning enligt tabeUen innebär att -utöver flerårsplanensprestationer för samt igångsättandet av nyssnämnda fem vägföretag -dessutom kan påbörjas vägföretag avseende E 4 i , E 6 i HaUandslän och i med en sammanlagd kostnad av ca120 milj. kr. Verksamheten redovisas iprestationstermer av verket på följande sätt. 2* 1971. 1971:1 Bilaga 8 42 Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Under programmet fördetta anslag redovisas bidragsgivningen till drift av vägar och gator inom dekommuner som är väghållare. anser det angeläget att för budgetåret1971/72 anslag ställs till förfogande som medger att statsbidrag tillstädernas driftkostnader kan utgå i den omfattning som förutsätts istatsbidragsförordningen, nämligen till en beräknad skälig driftkostnad. Ijuni 1970 har driftkostnaderna omräknats enligt gällande statsbidragsförordningså att de avser . Med hjälp av uppgifter städer har genomfört ett förenklat beräkningsförfarande,varvid hänsyn har tagits till trafikens ökning och tUl löne- och prisstegringarsom har inträffat . Vidare har beaktats de av Kungl. Maj:t resp.vägverket beslutade förändringama i väghållningen gällande från den 1 januari1970. Slutligen har återstående utjämning av statsbidraget skett, så attbidragsgivningen återförts till skälig nivå. Den årliga driftkostnadenhar sålunda beräknats tUl 128,6 milj. kr. för , vUket motsvarar ettstatsbidrag av 122,1 milj.kr. Det för /71 anvisade, förslagsvisabidragsbeloppet torde därmed komma att överskridas med 16,6 milj. kr. Statens vägverkhemställer om medel under /72 för följande poster. Central och regionaladministration 2710 000 för omläggning avredovisningsperioden. Städernasbidragsberättigade väg- och gatunät har minskat med . Vid utförddriftkostnadsberäkning har därför avgått en beräknad driftkostnad av ca 2 milj.kr., varav 1 milj. kr. avser ökade driftkostnader i anledning avtrafikökningen. Verket förutsätter vidsina beräkningar av anslagsbehov för /72 att städernatillvaratar alla möjligheter till rationalisering av verksamheten. I den mån såinte sker faUer kostnaderna på kommunerna. Prop.1971:1 Bilaga 8 43 Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator Under programmetför delta anslag redovisas bidragsgivningen till byggande av vägar och gator samt tunnelbanor i städer ochsamhällen som är väghållare. För fördelning av bidragen fastställer statens vägverk en fördelningsplan i sänder.Fördelningsplanen skall förnyas . Gällandefördelningsplan för bidragstilldelningen avserperioden 19701974 och har enligt av Kungl. Maj:t utfärdade direktiv baserats på en åriig medelstilldelning somi princip motsvarar anslaget för /70. Från anslagetlämnas bidrag till stads eller samhälles kostnad för bidragsberättigadebyggnadsföretag till byggande av väg samt tUl byggande av gata motvilken enligt gäUande stadsplan utfart eller annan utgång från tomt ellerannan fastighet inte får anordnas. Dessutom utgår bidrag tillutförande av större konstarbete eller trafikanordning som ingår i gata. Tillannat gatubyggnadsarbete utgår statsbidrag . I kostnaden förbyggnadsföretag får inräknas skälig ersättning för mark och för intrång, som föranleds av vägs eller gatasbyggande eller emvändande. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. upprättade verket på basisav ett preliminärt förslag en långtidsplan för utbyggnad avbidragsberättigade huvudtrafikleder inklusive tunnelbanor i städer ochsamhällen, som är väghållare. LångUdsplanen har baserats på av städemaoch för och läns regionala frågor (KSL)lämnade uppgifter beträffande utbyggnadsbehov. De av städerna och KSL redovisadebehovs- och långtidsplanerna omfattar som regel de trafikleder som ingår eller kommer att ingå i derashuvudtrafiksystem enligt generalplan, dispositionsplan ellertrafikledsplan.