prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — För att möjliggöra elt högt arbetskraflsulnylljan-demåste de rörlighetsstimulerande åtgärderna även i fortsättningen kompletterasmed kraftiga lokaliseringspoliliska och andra sysselsättningsskapandeinsatser. i Värmlandslän anför all för att målet om regional balans i utvecklingen skall kunnauppfyllas erfordras en betydande ny-lokalisering av kvalificerad industri tillde nuvarande skogslänen för alt möta förändringarna i arbelskraftsutbudetssammansättning. En ökad utlokalisering av denna typ av industri frånstorstadsområdena tUl skogslänen bör också enligt mening i vissmån kimna öka industrins rekryteringsmöjligheler på längre sikt.Servicenäringamas allraklionsförmåga och expansionslakt kan nämligen antas varalägre i mindre tätbefolkade områden. Industrins relativa konkurrenskraft medavseende på arbetskraft kan mot den bakgrunden bedömas vara större i t. ex.skogslänen än i storstadsområdena. finner delnödvändigt, alt de regionalpolitiska problemen ägnas ökad uppmärksamhet. i tidigare remissyttranden framhållit fordras, all aktiva ochmålmedvetna åtgärder vidtas i syfte att befrämja sysselsättning ochutvecklingsmöjligheter i de delar av landet som behöver sådant slöd. Samhälletsinvesteringar spelar i delta sammanhang en betydelsefull roU, då tillgång på engynnsam infrastruktur ofta utgör en avgörande faktor för lokalisering. Med tanke på det närasambandet mellan förändringama i näringslivs- och befolkningsstrukturen ochförändringar i markanvändningen inom olika delar av landet anser statensplanverk det nödvändigt atl söka omsätta de regionalpolitiska målen ibedömningar av markefter-frågans och markanvändningens omfattning ochinriktning. Av denna anledning är en nära samordning mellan regionalpolitikenoch den fy- Avgörande beslut om regionalpolitikens inriktning pålängre sikt bör inle fattas ulan ingående kännedom om beslutens inverkan påmarkanvändningen i nationell skala. Blandde centrala mål som statsmakterna uppsatt för den ekonomiskn utvecklingen ingåren jämnare inkomstfördelning. HittUls har del inle varit möjligt, på grund avelt bräckligt statistiskt underlag, alt presentera någoninkomslfördelningsulveckling, som mer fullständigt skulle kunna säga återspeglavälfärds- eller konsumtionsfördelningen i samhället. Den undersökning somgjorts i samband med denna utredning har inte heller främst hafl dennaambition, utan i stället syftat till att belysa några faktorer som är avbetydelse för inkomstfördelningens utveckling. Tidigareinkomslfördeliiingssludier har pekat på en ökad ojämnhet i inkomstfördelningenunder . Dessa studier har emellerlid omfattat endasl deinkomsttagare som finns med i inkomslslalisti-ken. Inkomstfördelningen har idenna utredning studerats för en vidgad grupp i vilken medtagits samtligapersoner i vuxen ålder. För de personer som inle finns med i inkomslslalistikenhar inkomsten beräknats på särskilt sätt. Inkomstfördelningen för dennavidgade grupp har utvecklats mol en ökad jämnhet. Dennafördelning av inkomstema visar emeUertid utvecklingen utan hänsyn tillolikheter och förändringar i individernas arbetsinsatser. Vi har därför ocksåstuderat män i aktiva åldrar som framstått som de från inkomstfördelningssynpunktmest homogena gmpperna. Resultaten från denna studie, avseende perioden19581968, tyder inle på all inkomstfördelningen för dessa gmpper skulle hautvecklats mot ökad spridning, med undanlag för perioden 19661968. Det svagakonjunkturläget under större delen av denna senare period, med minskadsysselsättning som följd, påverkade emellertid sannolikt inkomstfördelningen i spridanderiktning. Det är troligt att man med oförändrad sysselsättningsgrad hade fållungefär samma resultat som för den övriga delen av perioden. Ettflertal remissinstanser uttrycker tillfredsställelse med atl inkomslfördelningsfrågornabehandlats i utredningen. anmärker atl avsnittet ominkomstfördelning begränsats tiU all gälla endast fördelning av sammanräknadnettoinkomst. ligenär välfärdens fördelning som vore del intressanta all studera ifrågasätteruniversitetet om del inte varit lämpligt all dessutom studera exempelvisfördelning av disponibel inkomst, förmögenhelsfördelningen och fördelningen avden totala konsumtionen (privat och offentlig) mellan individer. Man anser allen vidareutveckling av analysen bör övervägas i framliden. Utredningenskonstaterande all den inle "kunnat skapa någon klarare bild av hurhänsynen till inkomstfördelningsmålen kommer in i diskussionen avtillväxltendenserna i ekonomin" anser ganska naturligteftersom analysen i inkomstfördelningsavsniltel inte integrerats med övrigaavsnitt i utredningen. I dessa antyds på många ställen implikationer förinkomstfördelningen av anlaganden och förutsättningar i gmndkalkylen. Man bordehär hafl möjlighet atl sammankoppla grundkalkylen med fördelningsanalysen ochpå della sätt erhålla en direkt prognos för inkomstfördelningens utveckling. SACOanför i sitt remissvar alt progressiviteten är elt föga ändamålsenligtinstrument för ekonomisk utjämning. Den laxerade inkomsten, som den nuberäknas, är av flera skäl en myckel dålig mätare på skalleförmågan. Vissainkomster är skattefria (sociala förmåner) eUer beskattas på annat sätt(lollerivinsler) och behöver inle las upp i deklarationen. Vidare är dekorrigeringar som skattelagstiftningen tillåter otillräckliga. a. amorteringar av studieskulder, studiemedels-avgifter samt föryrkesutövningen nödvändiga forlbildningskostnader. Trotsalt marginalskatterna är höga redan i tämligen blygsamma inkomstlagen ärprogressiviletens betydelse som finansieringskälla för det offentliga relativtliten. Ekonomiskt sett går del därför alt genomföra en betydande övergång fråndirekt lill indirekt skall. Av psykologiska skäl och för att undvika enomfördelning av inkomsterna efter skatt bör dock en sådan omläggning samordnasmed en löneuppgörelse, som ger lägre inkomsttagare störrebrutloinkomstökningar, anser . Föralt få en viss uppfattning om de mUjövårdsinvesteringar som kan väntas blividtagna under 70-talels första hälft har kommunerna och vissaindustribranscher tUlfrågats om sina planer. Med utgångspunkt från dessa planerhar vissa beräkningar gjorts över de totala miljövårds-investeringarna underperioden. Beräkningarna gör dock inte anspråk på atl vara några prognoser iordels vanliga bemärkelse därtill är enkätmaterialet alllför osäkert. Förindustrins del pekar planerna på alt miljövårdsinvesteringarnas andel av detotala investeringarna kan förutses öka. 3 1970 årslångtidsutredning 45 ringari mUjövård beräknas sålunda kunna uppgå lill . för åren19711975 vilket skulle innebära inemot 4 0/0 av de totalaindustriinvesteringarna. Att miljövårdsandelen stiger innebär attindu-slriinvesleringamas tUlväxttakt, med givet antagande om den nödvändigakapaciletsulbyggnaden, måste ligga en halv procentenhet högre än eljest skullevara nödvändigt. De kommunalamiljövårdsinvesleringarna förutses enligl planerna igenomsnitt ligga något års nivå. Del finns emellerlid anledning troall kommunerna härvidlag underskattat sill investeringsbehov. Om man i ställetantar att kommunernas miljövårdande investeringar ökar lika snabbi som derasinvesteringar i och avlopp väntas sliga (2 0/0 ), skulle de uppgålill . för hela perioden vilket skulle motsvara ca 16 0/0 avkommunernas samlade investeringar. Det betonas att beräkningarna är osäkra.MUjövårdsansträngningarna skulle enligt dessa beräkningar ta en icke oväsentiigdel av resurstUlskolten i ekonomin i anspråk under de närmaste åren.Utredningen påpekar atl det inle finns någon möjlighet all på grundval av denundersökning som gjorts säga något om hur miljöns kvalitet kommer att påverkas.Därigenom kan undersökningen inle heller ligga lill grund för några slutsatserbeträffande avvägningen mellan miljökvalitet och mUjövårdskoslnader, vilket ären allvarlig begränsning av undersökningens värde. Eltflertal remissinstanser uttrycker sin tillfredsställelse med all utredningentagit upp della viktiga område lill betraktelse. Sålunda uttrycker exempelvisFörsäkringsbolagens riksförbund sin uppskattning med detla och all utredningenbehandlat möjligheterna all beräkna det ekonomiska utfallet av ålgärder påområdet. Alt göra sådana beräkningar innebär ju inte på något sätt all demänskliga aspekterna åsidosätts, understryker förbundet. Tvärtom skapashärigenom ett underlag för bedömningar av vilka ålgärder som behöver vidtasför all skapa resurser för det skydd av mUjön som människan har rätt all kräva. universitetskriver all det självfallet skulle ha varit av stort intresse om man kunnat draslutsatser om avvägningen mellan miljökvalitet och miljövårdskostnader. För detändamålet borde man, anför , för varje emissionskälla beräkna denlägsta marginalkostnaden för reduktion av emissionen och också känna till vaden sådan reduktion innebär för miljökvaliteten. Med hjälp av dessa uppgifterskulle man kunna fastställa vilken fördelning av emissionsreducerade åtgärder(t. ex. mUjövårdsinvesteringar, men ev. också nedskärning av sådan produktionsom medför stora utsläpp) mellan olika emillenler. sommirumerar den totala samhällsekonomiska kostnaden för en viss total reduktionav utsläppen. Styrelsenför teknisk utveckling anser att den presentation av samhällsmålen somförekommer i långtidsutredningen använder allmänna formuleringar som är fögavägledande för utformningen av en FoU-policy. Emellertid har utredningenpresenterat en utförligare diskussion på mUjövårdsområdet som ger godautgångspunkter för en vidare bearbetning och imderlag för FoU-planering. Dethade varit önskvärt all man på samma sätt tagit upp en diskussion kring andraväsentliga mål som utredningen berört, t. ex. inom områdena arbetsmUjö,sjukvård och UtbUdning. Naturvårdsverketframhåller att investeringskostnaderna för miljövården har underskattats.Såväl urvalet av förelag som det faktum all beräkningarna gmndals på gällandelagar och författningar innebär all de beräknade miljövårdsinvesteringarna inomindustrin endast uttrycker ell absolut minimiprogram för den närmasteframliden. Även inom den kommunala sektorn menar att deerforderliga kostnaderna har underskattats. Vadgäller frågan om miljövårdspolitikens medel anför all även omde marknadsmässiga fömtsättningarna för all till-lämpa ett sådani syslem fulltul saknas, är del möjligt atl på vissa områden avgifter eller avgifter ikombination med regleringar kan vara lämpligare än enbart regleringar. Förnärvarande undersöks möjligheten all avgiftsbelägga svavelhalten i eldningsoljasom ell komplement till reglering av den maximalt tUlåtna svavelhallen. Verkethar även i övrigl tagit upp denna problemalik, bl. a. har verket inlett ettvisst samarbete med i i dessa frågor. Man menar emellertidatt utredningen synes ha underskattat möjligheterna alt genom regleruigar skapaincitament till alt utveckla en "miljövänlig" teknik. Utvecklingenmol effektivare åtgärder betingas främst dels av nödvändigheten all stoppautsläpp av mUjögifler, dels av all industrier och samhällen måste kunnaexpandera ulan all försämra mUjön. Utvecklingen underlättas härvid även avkonkurrensen mellan olika företag inom miljötekniska industrin som har alltbättre och billigare process-och reningsanordningar som del viktigasteförsäljningsargumenlel. Genora tidsbegränsade regleringar bör man därför kunnauppnå tiUfredsstäUande incitament till mUjövårdsförbällringen inom industrin.Vidare påpekas alt uttedningen i viss mån synes ha missförstått ändamålet medde subventionssystem som används för att bidraga till industrins vatten- ochluflvårdande ålgärder. Huvudvikten läggs härvid på den pro-cessinrikladereningslekniken då bidragsfrågoma som regel avgörs först sedan prövningenenligt mUjöskyddslagen avslutats. Enligtde nya riktlinjer för jordbrukspolitiken som beslu-ade om 1967 skallske en fortsatt snabb rationalisering av jordbruket med en visssamhäUsekonomiskt motiverad minskning av jordbruksproduktionen.Långtidsuttedningens bedömningar har skett mot bakgrund av dessa riktlinjer.Jordbruksdepartementet har sammanställt material för utredningens räkning. Åkerarealen, som 1969uppgick till ca 3 miljoner ha, beräknas fortsätta atl muiska för att 1975uppgå tUl ungefär 2,7 mUjoner ha. Jordbrukels bruttoproduktionsvolym väntasbli i stort sett oförändrad , medan förädlingsvärdetväntas minska med ca 1,5 0/0 . För vegelabUieproduklionen fömtses enuppgång, vUket helt faller på fodersäd. Animalieproduktionen fömtses minska,främst till följd av lägre mjölk- och köttproduktion. Den kraftigaproduktivitetsökning som präglade 60-lalet (6,5 0/0 ) väntas beslå.Härigenom kan arbelskraftsvolymen beräknas minska med ca 7,5 0/0 . Räknaii personer beräknas avgången tUl 60 000. Antalet bmkningsenheter förutsesminska i det närmaste lika mycket, eller 50 å 60 000. Viss areal tUlhörandeenheter som väntas bli nedlagda förmodas tUlföras kvarståendebrukningsenheter. Härigenom fömtses en ökning av medelarealen från ca 19 ha1969 liU omkring 25 ha 1975. Föratt uppnå den beräknade produktionen 1975, trots kraftigt minskadarbetsinsats, krävs forlsall mekanisering av jordbruket. Maskininvesleringarnaberäknas sålunda öka med 67 0/0 totalt . Den pågåendeinomhusmekaniseringen med en upprustning av ekonomibyggnaderna ochinvesteringarna i dessa beräknas stiga med ca 3 0/0 . Totalt beräknasemellertid invesleringsökningen för jordbruket stanna vid ungefär 1,5 0/0 perår fram tUl 1975, vUkel förklaras av en förväntad utslaktning (negalivinvestering) av avelsdjur och mjölkkor. Lantbruksstyrelsenansluter sig till utredningens bedömning om den sannolika utvecklingen i frågaom åkerareal, antal brukningsenheter och sysselsättning i jordbrak även om mananser att uppgifterna bör förses med viss osäkerhelsmarginal. Styrelsenpåpekar vidare atl investeringarna i ekonomibyggnader, såvitt kan utläsas avomfattningen av den statliga stÖdgivningen, har minskatmed 20 å 30 0/0. Minskningen är starkast i fråga om byggnader för mjölkkor, förvilket ändamål stÖdgivningen minskal med 400/0. vesleringsvolymenlorde ha flera orsaker, bl. a. den sviktande lönsamheten i mjölkproduktionenoch den hårda kredilpoUtiken. Om utredningens förutsägelser beträffandejordbrukels investeringar skall slå in, blir i hög grad beroende av bl. a.utvecklingen av nyssnämnda faktorer, anser styrelsen. Man tillägger altbeträffande jordbrukarnas åldersfördelning har nya siffror framkommil som bl.a. visar att jordbrukarna i genomsnitt är något äldre än som framgår avutredningen. anmärker atl utredningen vid beskrivan-del av nuläget, och inteminst vid uppdragningen av utvecklingslinjer, varit alltför bunden avresonemangen jordbrukspolitiska beslut, måhända beroende på atlutredningen vid utskrivningen av sin rapport inte haft tillgång lill ellerbeaktat del nyare statistiska material, som främst införskaffats ellersammanställts till förhandlingarna om prissättningen på jordbrukels område. Mol utredningens uppgiftall självförsörjningsgraden, med nu tillämpade beräkningsnormer, undergått småförändringar under 60-talel anmärker all hänsyn inle lagils lillden starkt ökade importen av handelsgödsel och proleinfoder. Som framgått aven inom gjord undersökning skulle det behövas enmångdubb-ling av beredslagslagren av handelsgödsel och proleinfoder för all Sverigeskulle kunna klara livsmedelsförsörjningen under en 3-årig avspärrningslid medupprätthållande av det kosthåll, som förutsattes av 1960 årsjordbruksulredning. Särskilt för mjölk och mejeriprodukter harförsörjningslägel snabbi försämrats. De i långtidsutredningen nämndaprognoserna, enligt vilka "nuvarande överskoll kommer all minska avsevärtfram till 1975", är därför starkt föråldrade. Redan nu föreligger ingaöverskott, inle ens på smör. Och nuvarande produklionstrend lyder på en inom ensnar framlid ur beredskapssynpunkt betänklig försörjningssituation för mjölkoch mejeriprodukter. Beträffande denstmkturralionalisering som utredningen räknar med anför all enhuvudföralsällning är alt lönsamheten blir tillfredsställande. För närvarandeär denna enligt vid prisförhandlingarna framlagda kalkyler, hur dessa än bedömsi sina detaljer, mycket dålig. instämmer i det tidigare citerade remissyttrandet ochpekar på atl de statliga lånegaranliramarna utnyttjas i allt mindreutsträckning. Lånegarantier har sålunda /70 beviljats med 135milj. som rambeloppet varit 300 milj. kr. Orsaken härtUl tordelUl stor del kunna tillskrivas det förhållandet atl lönsamheten inomjordbruksnäringen f. n. ej är tUlfredsstäUande och all investeringsviljan avdenna anledning är låg. Därutöver anför förbundet alt också nu gällandekreditreslriktioner försvårat finansieringen av den slmklurralionalisering somär önskvärd. Jordbmkskasseförbundelanför också att försämringen av självförsörjningsgraden har lett till elt ökatimporlbehov vars negativa effekter 3 1970 årslångtidsutredning 49 påutrikesbetalningarna dock motverkas av en höjning av jordbrukels produktivitet ochen överföring av produktionsfaktorer till annan export-inriktad verksamhet.Jordbrukets rationalisering är sålunda en faktor väl värd all beakta när detgäller atl uppnå huvudmålet, nämligen jämvikt i utrikesbelalningarna. Denprioritering av industriinvesteringarna, framför allt exportindustriernas, somutredningen anser nödvändiga och emot vilken förbundet inte har att invända,får därför icke ske på bekostnad av kreditmöjligheterna till jordbruketinklusive jordbmkets förädlingsindustrier. Såsom den tillsammans medlandshypoteksförening-arna helt dominerade kreditgivaren lill det enskUdasvenska lantbruket viU förbundet därför föreslå sådana åtgärder atl i varjefall kreditres-iriktionshinder ej skall behöva inverka på kreditgivningen lilljordbruket mol slatUg lånegaranti. Även lantbruksstyrelsen framför en liknandeuppfattning. Förbrukningenav rundvirke inom landet beräknas öka från 68 miljoner m sk 1970 lill 79miljoner m sk 1975, dvs. en ökning med 3 0/0 . Det är framför aUt massa-och boardinduslrin som fömtses öka sin råvaruförbrukning, medan behovet avbrännved och övrigl virke beräknas minska . Under enföljd av år har skogsindustrin minskat råvarulagren bl. a. på grund avövergången från flottning lill järnvägs- och lastbilstransporter, vilkamedgett en jämnare tUl-försel av virke lUl industtin. Stormfällningarna sominträffade medförde emellertid en ökning av lagren 1970. Under 1975väntas däremot inte någon lagerförändring ske. De totala skogsawerkningarnaförutses öka från 73 miljoner m sk 1970 till 82 mUjoner m* sk 1975, dvs. enårlig ökning på ca 2,5 0/0. Förutsatt en normal lagerutveckling skulleavverkningen öka med 3 å 3,5 "/o 1970 1975. Föratl få en uppfattning om expansionsutrymmel för svensk skogsindustri har detsålunda kalkylerade råvarubehovet jämförts med de kvantiteter som beräknas varaawerkningsbara vid ett uthålligt skogsbruk, dvs. utan all den långsikligavirkesförsörjningen eftersatts. Nyaawerkningsberäkningar, som baserar sig på riksskogstaxerings-material frånperioden 19641968, har ulförts av skogshögskolan för långtidsutredningensräkning. Av dessa beräkningar framgår att awerk-ningsvolymen 1970 på 73miljoner m sk ungefär motsvarar ett medel-alternativ för vad som äravverkningsbar skog. Awerkningsvolymen 82 mUjoner m sk motsvarardäremot det högsta allemativet. En regional uppdelning av prognos ger vidhanden att års avverkning i norra , dvs. exklusiveGästrikland, motsvarar det högsta avverkningsalternati-vet. Ellvirkesunderskoll torde således komma all föreligga i detla område 1975. Försödra del ligger avverkningen 1970 i närheten av beräkningamas lägstaalternativ, medan avverkningar motsvarar del högsla allemalivel. Rationaliseringeninom skogsbruket har gått snabbi och dess utveckling belyses av hurdagsverksåtgången per avverkad m sk förändrats. Enligl arbetsmarknadsstyrelsensuppgifter var 1950 den totala arbelskraflsålgången 0,75 dagsverken peravverkad m sk, medan motsvarande siffra uppgick till 0,49.Rationaliseringen gick sedan snabbare och beräknas ålgångslalet lillca 0,20. Del totala arbetskraftsbehovet per avverkad m sk skulle således haminskal med drygt 4 o/o , medan 60-talel visar enminskningslakt som är dubbelt så stor, dvs. närmare 9 o/o . Uttedningenräknar med atl rationaliseringen i skogsbruket genomförs i ungefär samma taktsom under 60-lalet. En minskning i ålgångslalet från 0,20 1970 tiU ca 0,131975 lorde vara möjlig att uppnå. Vissa uppgifter om ålgångslalen kaneventuellt tolkas så alt tal ligger något under 0,20 och ålgångslalet1975 skulle då kunna dras ned ytterligare. Utvecklingen väntas leda lill enfortsatt kraftig minskning i sysselsättningen. Arbetskraftsbehovet beräknassålunda lill knappt 11 miljoner dagsverken 1975 mol närmare 15 mUjoner 1970.TiU följd av ökande övergång lill hellidsansläUning väntas antalet sysselsattaminska ännu kraftigare, eller med ca 25 000. Denfortsatta mekaniseringen tillsammans med ökade skogsvårdsåtgärder väntas ledalill en volymmässig ökning i skogsbrukels totala investeringar med 4 o/o perår 19701975. Framför allt beräknas maskininvesleringarna komma alt stiga ochuppgången väntas bli 67 o/o . Utredningensberäkningar angående avverkningsvolymen fram lill 1975 betecknas av domänverketsom realistiska. Skogsvårdssiyrdsen i understryker emellertidall års avverkningsvolym för del motsvarar del högstaalternativet enligl skogshögskolans senaste virkesbalansräkning och att man1975 skulle ha nått det högsla alternativet för hela riket. Del betyder all enallvarUg överavverkning av skog i norra då framtvingas omnorrlandsindustrin skall kunna förses med råvara från "eget område"under förulsällning att föreliggande planer på induslriulbyggnad fullföljs.Styrelsen ställer sig tveksam tiU om så hög avverkningskvanlilel kan tillålasmed hänsyn lill den långsikliga virkesförsörjningen. 3 1970 årslångtidsutredning 51 Beträffandeskogsvårdande ålgärder är remissinstanserna eniga om atl dessa måsteintensifieras . säger i sill yttrande alt man inle kandela uttedningens uppfattning atl "awerkningsberäk-ningarna förulsätler enskogsskötsel av traditionell omfallning". anser all dellakan vara riktigt endasl om man ser saken på kort sikt, alltså 1020 år.Avverkningsmöjligheterna styrs för sådana perioder nästan helt av do befintligamedelålders och äldre skogsbestånden. Om man däremot ser saken på något längresikt måste skogsvården las med i bilden. Därvid blir i första handungskogsröjningarna avgörande för möjligheten all i framliden ekonomiskt la ulberäknade till-växlkvanlileler. Utredningens uttalande om traditionellskogsskötsel har i della avseende gUtighet endast om man med traditionell menaraccepterade och av framsynta skogsägare tillämpade skötselmetoder. Eftersläpningeninom röjningsområdel är så stor atl en fortsatt avverkning påvirkesbalansulredningarnas nivå är myckel tveksam om inte en radikal ökning avröjningsarealerna kommer lill slånd . Härför kan måhända bådereglerande och stimulerande ålgärder bli nödvändiga. Även på skogsodlingssidankan konstaleras en viss eftersläpning om än inte lika påfallande som förröjningarna. De ökande slulavverk-ningsarealerna kan dock komma att ställa såstora krav på skogskultur-arbelet atl både ekonomiska och arbetskraftsmässigaproblera kan uppslå. Omhändertagandel av övergiven jordbruksjord är redan nuell problem med markerad eftersläpning. Skogsvårdsstyrelseni anför atl den av utredningen kalkylerade ökningen avskogsvårdsinvesteringarna ca 2,5 o/o utgör en undervärdering avskogsvårdsbehovel, specielll behovet av återväxtåtgärder. För atl belysa hurden teknisk-ekonomiska utvecklingen påverkar skogsodlingsbehovet harskogsvårdssiyrdsen gjort en sammanställning av planteringsförslagen i samtligaav styrelsen 19661969 upprättade skogsbruksplaner (442 fastigheter, totaltdrygt produktiv skogsraark). Sammanställningen visar, atl med denmoderna skogsskötsel som förutsätts i planerna, och med hänsyn lagen till nuvarandeeftersläpning skulle skogsodlingen i behöva mer än fördubblasi förhållande till vad som hittUls planterats .