prop · FU03140 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående konjunkturstimulerande åtgärder; given Stockholmsslott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletför denna dag, föreslå att bifalla det förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. UnderHans Maj:ts Min allernådigste Konungs och frånvaro: Ipropositionen lämnas en redovisning för de konjunkturstimulerande åtgärderregeringen hittUls vidtagit . Vidare framläggs förslag om ytterligare konjunkturstimulerandeåtgärder. Tyngdpunkten läggs därvid på selektiva åtgärder som ger en snabbsysselsättningseffekt inom områden som framstår som särskUt angelägna. Detgäller utbyggandet av industrins produktionsapparat, särskilda insatser påmiljövårdsområdet, tidigareläggning av angelägna kommunala investeringar ochinsatser för barnfamiljer med lägre inkomster samt folkpensionärerna. Sammantagnakan de sysselsättningspolitiska åtgärderna beräknas innebära en efterfrågan avstorleksordningen . Härtill kommer att s. k. oprioriteratbyggande för ca 2 mUjarder kr. Föratt täcka statens direkta utgiftsbehov begärs medel på tilläggsstat förinnevarande budgetår med i runt tal . 1 1971.1 saml. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på den 29oktober 1971. Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet , anförefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter. Jag anhåller nu att få anmäla frågan om konjunkturstimulerandeåtgärder. Vid ingången av 1971 förutsågs allmänt att enkonjunkturuppgång var förestående i som en vissavmattning av tillväxttakten i som helhet var att vänta. På den västeuropeiskamarknaden som är den från svensk exportsynpunkt mest intressanta bedömdes denförutsedda uppbromsningen bl. a. bero på en förestående lageranpassning. Det kan nu konstateras att konjunkturuppsvinget i Förentastaterna har fördröjts som stagnationstendenserna i blivitmer utdragna än det fanns anledning att räkna med ännu sedan.Även om konjunkturtendensen i allmänt sett har gått i riktning moten avmattning finns betydande skUlnader mellan länderna. Konjunkturnedgången kom relativt tidigt till ochFinland, där tUlväxttakten nu är låg. I , , Nederländernasamt däremot hölls produktionstakten relativt väl uppe. FörStorbritanniens och del har den ekonomiska utvecklingen varit klart ogynnsam men beräknades för del pågrund av insatta stimulansåtgärder vara på uppgående under tredje kvartalet.Den totalt sett dämpade tillväxten var i stor utsträckning att hänföra till enpågående lageranpassning. Den svaga och i vissa fall vikande efterfrågan på deninternationella stapelvarumarknaden kan sålunda antas stå i samband härmed.Detta hindrar inte att även andra faktorer har spelat in. Med undantag för bostadssektornhar sålunda den privata investeringsefterfrägan i flertalet länder varitsvagare än vad som tidigare fanns anledning att vänta. Den privata konsumtionendäremot har i flera länder hållits väl uppe, inte minst på grund av en fortsattsnabb lönestegringstakt. Trots det dämpade efterfrågetrycket harprisstegringstakten varit fortsatt hög. I de större västeuropeiska länderna harkonsumentpriserna genomgående stigit med mer än 5 o/o under den senaste 12-månaders-perioden. Den ekonomiska utvecklingen i har under1971 blivit svagare än vad som väntades i början av detta år. Det har härvidfrämst varit inom landet som efterfrågan avtagit men även exporten har fåttkänning av ett försämrat marknadsläge. Detta gäller i synnerhet stapelvarorsåsom malm, järn, stål, massa och papper. Dämpningen av efterfrågan inomlandet kan i första hand hänföras till byggnadsverksamhet, lagerinvesteringaroch privat konsumtion. Nedgångeni lagerinvesteringarna, vilken beräknas till , falleri huvudsak på industrins lager av råvaror och varor i arbete. Även förinvesteringar i byggnader och anläggningar framträder en avsevärd och i dettafall oväntad nedgång. Minskningarna gäller främst bostadsbyggandet, handeln ochden kommunala sektorn. Industrins investeringsvolym har hållits väl uppe menökningen har blivit lägre än vad som tidigare antagits. Den privata konsumtionen beräknas under första halvåret1971 ha minskat i volym, vilket är en ovanlig företeelse. Räknat rör det sig om en nedgång med nära 2 "/o trots att de realtdisponibla inkomsterna har stigit med drygt 1 "/o. Sparkvoten ökade alltsåmed . Det har således inträffat en kraftig minskning avkonsumtionsbenägenheten som främst kan sältas i samband med det ovanligt spändaoch konfliktfyllda förhandlingsläget på arbetsmarknaden. Exportenfortsatte att öka men i påtagligt avsaktande takt.Verkstadsexporten hölls uppe men råvaruexporten sjönk kraftigt som följd av enstark lagerneddragning utomlands av rå- och stapelvaror. Importen minskadesamtidigt i volym på grund av vikande råvaruinköp, en svagkonsumtionsutveckling och en neddragning av lagerinvesteringarna. Bytesbalansenhar följaktligen förstärkts och visar ett klart överskott för den senaste 12-månadersperioden.En mera normal utveckling av den inhemska efterfrågan skuUe emellertid ha medförtatt importen blivit väsentligt högre än vad som blevfallet. Man kan därför inte dra den slutsatsen att en på lång sikt betryggande utrikesbalansåterställts. Totaltsett har den dämpade efterfrågeutvecklingen lett till en obetydlig tillväxt avden samlade produktionen och läget på arbetsmarknaden har härigenom successivtförsämrats. Konjunkturavmattningens återverkningar på pris- ochkostnadsutvecklingen har varit mindre påtagliga. I genomsnitt beräknaslönenivån 1971 stiga med ca 9 "/o och konsumentpriserna kan under åretslopp antas öka med 3,5 å 4 "/o utöver vad somvar en direkt följd av mervärdeskattens höjning. Mot internationeU bakgrundframstår denna pris- och kostnadsstegringstakt inte som anmärkningsvärd. Allteftersom det under loppet av 1971 framstått som klart att tillväxten i densvenska ekonomin utvecklades svagare än vad som förutsetts har en stegvis omorienteringav den ekonomiska politiken genomförts. Insatserna har huvudsakligen fåttkaraktären av selektiva åtgärder för att skapa fler arbetstillfällen. Under1971 har lättnader inom kreditpolitiken successivt genomförts. Diskontot harunder året i tre etapper sänkts med sammanlagt 112 "Ia till 51/2 "/o.Industrins upplåning har fått expandera utan kreditpolitiska begränsningar ochdetta har lett till en betydande ökning av utlåningen till näringslivet. Föratt stimulera industrins investeringar har investeringsfonderna i praktikensläppts fria även om ansökningsförfarandet fortfarande kvarstår. Detta harskett i olika omgångar, medgavs användning av investeringsfondsmedel förindustriinvesteringar i syd- och meUansverige. Projekten skulle sättas igångföre utgången av 1971, För företag inom stödområdet var investeringsfondernaredan fria. har frisläpp av fonder medgetts även istorstadsområdena. släpptes investeringsfondsmedel för lagerproduktion intiUutgången av 1971, Riksdagenfattade beslut om ett extra skatteavdrag på 10 o/o förföretagens investeringar i maskiner och inventarier verkställda ,beslöt regeringen föreslå höstriksdagen en höjning av dettaavdrag till 20 0/0. Isyfte att stimulera främst verkstadsindustrin, tidigardades i april och julivissa statliga och kommunala beställningar. Statsbidrag utgår sålunda tillkommunala beställningar för en total kostnad på 100 milj. kr. Ramen för det statligt belånadebostadsbyggandet vidgades med 2 000 lägenheter till 89 000 lägenheter. Det privatfinansieradebostadsbyggandet tilläts öka i flera omgångar. Det privatfinansierade småhusbyggandetsläpptes helt fritt för . Sammanlagt beräknas dettainnebära en vidgning av det privatfinansierade bostadsbyggandet med 5 500lägenheter till 13 500 lägenheter. Byggandetav skolor och sjukvårdsanläggningar ökades i förhållande tUl de fastställdaprogrammen, Statiiga, civUa och militära byggnadsprojekt sattes i gångtidigare än planerat. Vidare tidigardades byggnads- och anläggningsarbeten vidstatens affärsdrivande verk. Under de tre första kvartalen 1971 bevUjades igångsättningstUlståndför s, k, oprioriterat byggande med en sammanlagd byggnadskostnad av i runttal . Dedirekta arbetsmarknadspolitiska insatserna har utökats väsentligt, ArbetsmarknadsutbUdningenomfattade ca 40 000 kursdeltagareoch beräknas kunna omfatta 60 000 elever. Av eleverna iarbetsmarknadsutbildningen utgör numera kvinnorna en övervägande del, Iberedskapsarbeten sysselsattes drygt 20 000 personer ochantalet stiger snabbt. Åtgärder har även vidtagits för att genom olika formerav skyddad verksamhet ge den svår-placerade arbetskraften ökadesysselsättningsmöjligheter. Sammanfattningsvisinnebär de åtgärder som regeringen intill tagit initiativtill följande. Offentiiga industribeställningar har lagts ut tUl ett sammanlagtvärde av 180 mUj, kr. Bostadsbyggandet har utvidgats med 7 500 lägenheter beräknad kostnad av ca 750 milj, kr. Den offentiiga byggnads- ochanläggningsverksamheten har utvidgats till en beräknad kostnad av 550 milj, kr.Investeringsfondsmedel för konjunkturstimulerande investeringar har frisläpptsmed en beräknad omfattning av ca , TUl detta kommer kostnadernaför de utvidgade arbetsmarknadspolitiska insatserna. Statens kostnader för t.o, m, beslutade ökningar av beredskapsarbeten beräknas till425 milj. kr. Utgifterna för arbetsmarknadsutbildning uppskattas öka med 75 mUj.kr. En summering av dessa åtgärder slutar på ca 3,5 mUjarder kr., vartillkommer nära 2 mUjarder kr. för s. k. oprioriterat byggande. Debattenunder de har i hög grad koncentrerats på den stigandearbetslösheten. Att ökningen blivit så snabb sammanhänger till endel med att man under åtminstone den första delen av 1970 hade en klaröverhettning i ekonomin. Elimineringen av överefterfrågan på arbetskraftförklarar således en del av de observerade förändringarna under det senasteåret. Men arbetslöshetstalen har fortsatt att stiga och är nu klart otUlfredsställande. Innanjag går in på att närmare analysera innebörden av arbetslöshetssiffrorna villjag beröra de olika typer av statistik som belyser dessa förhållanden inteminst därför att de visar så olika nivåer. Detmest omfattande materialet utgörs av de månatliga räkningar som företas avantalet arbetssökande vid förmedlingarna. Dessa räkningar lämnar upplysningarom både sådana arbetssökande som är medlemmar i arbetslöshetskassor och sådanasom inte är det. Av flera skäl är denna distinktion av intresse. De som ärkassamedlemmar är i allmänhet personer som har haft ett arbete elleren anställning som av olika skäl avbratits. Genom att följakassaarbetslösheten får man en uppfattning om hur denna arbetskraftssysselsättningsläge har förändrats. De arbetssökande som inte är med i någonkassa är ofta personer som söker sig till arbetsmarknadeneller återinträder på denna efter en tids uppehåll. Förändringarnai antalet arbetslösa kassamedlemmar har sitt särskUda intresse även därför attdet är denna serie som i fråga om möjlighet till jämförelse ligger närmast de historiska serierna överarbetslösheten. Det har i den senaste tidens debatt hävdats att arbetslöshetennu nått en omfattning som man får gå föratt finna motsvarigheten till. Dessa påståenden ligger mycket långt ifrånsanningen. registrerades en arbetslöshetsprocent på 1,9 blandkassamedlemmarna. Närmast jämförbara siffra låg under både 1932 och 1933 igenomsnitt över 20 o/o och hade endast kunnatnedbringas till ca 10 o/o. Även registrerades ettårsgenomsnitt på 2,5 o/o. har man fått en kompletterande informationom arbetsmarknadssituationen genom de numera månatliga arbetskraftsundersökningarna.Genom intervjuer kartlägger man förhållandena hos ett slumpmässigt urval om ca18 000 personer. I denna undersökning räknar man som arbetslös inte endast densom aktivt sökt ett arbete på arbetsförmedlingen utan även den som tagitkontakt med arbetsgivare direkt eller som svarat på annons. Dessutom inräknasbland de arbetslösa även personer som har fått anställning men somännu inte hunnit tillträda denna. Det säger sig självt att man med den senare undersökningenerhåller en uppskattning av antalet arbetslösa som klart överstiger resultatetfrån inventeringen vid arbetsförmedUngarna. uppgick antaletsökande vid förmedlingarna till ca 58 000 medan man enligt arbetskraftsundersökningenhade 113 000 arbetslösa. Av dessa senare hade nära 10 o/o en anställning somväntade eller som man var endast tillfälligt permitterad ifrån och ytterligareca 20 "/o utgjordes av personer som förklarat sig vara arbetssökande, dockutan att ha tagit kontakt med arbetsförmedlingen. vid arbetsförmedlingen anmälda arbetslösauppgick till nära 64 000 personer. Det är visserligen ett lägre talän det som redovisades under marsapril men tar man hänsyn till kändasäsongvariationer i arbetsmarknadsförhållandena är läget nu klart sämre än ivåras. Vid tolkningen av detta i och för sig höga tal på antalet arbetslösavill jag först erinra om att arbetsmarknadspolitiken under en följd av årkännetecknats av en successiv höjning av ambitionsnivån. Genom olika åtgärderhar man eftersträvat att få ut allt flera grupper på arbetsmarknaden. Dettagäller exempelvis de gifta kvinnorna eller de i olika avseenden handikappade.Det är ett helt naturligt led i denna politik att man vid förmedlingarnaregistrerar en ökad arbetsefterfrågan från de här aktuella grupperna. Vid sidan om den allmänna syssdsättningsskapande politikenhar även vidtagits förändringar som möjliggör en ökad trygghet åt personer somi arbetsmarknadspolitiskt avseende tillhör särskilt utsatta grupper. En del avdessa åtgärder t. ex. omställningsbidrag har som administrativförutsättning att man är anmäld som arbetssökande vid arbetsförmedlingen. viss del förklaras emellertid situationen på arbetsmarknaden även av att dettotala antalet personer i arbetskraften ökat. Detta framgår klart avarbetskraftsundersökningarna enligt vilka ca 30 000 fler personer ingår iarbetskraften i jämförelse med samma månad för ett årsedan. Det framgår även delvis av förmedlingsstatistiken, som uppvisar de störstaökningarna för sådana arbetslösa som inte tillhör någon arbetslöshetskassa. Ennärmare analys av materialet ger vid handen att ökningarna nästan helt utgörsav kvinnor vilkas antal i arbetskraften ökat med drygt40 000. Ökningarna är särskilt betydande i fråga om de gifta kvinnorna och detär väsentligt att påpeka att större delen av detta nettotillskott tillarbetskraften kunnat beredas sysselsättning. Ävenmot bakgrund av dessa olika omständigheter framstår sysselsättningsläget i dagsom allvarligt. Trots att de tidigare insatserna ännu inte fått fullt genomslaganser regeringen det motiverat att sätta in ytterligare åtgärder. Vidövervägandena om valet av åtgärder synes det mig angeläget att framhålla enligt förmedlingsstatistiken haft de största relativa ökningarna hos de nytillträdandegrupperna, dvs. i första hand ungdomar men även i icke oväsentiig utsträckninggifta kvinnor. Om man dessutom även beaktar att en tredjedel av industriföretagenfortfarande har brist på yrkesutbildad arbetskraft förefaller det klart att utbUdningsåtgärderär av stor vikt. Jag erinrar här om den betydande volymökning somomskolningsverksamheten fått under detta år. Jag erinrar även om attskolöverstyrelsen fått rätt att inom gymnasieskolan i arbetsmarknadspolitisktsyfte utan inskränkningar inrätta direkt yrkesinriktade specialkurser om ettår. Härigenom utnyttjas den inträffade försvagningen i konjunkturen till attåstadkomma en långsiktig förbättring av arbetskraftens utbildning samtidigtsom de personer som inte får ett arbete bereds en meningsfull och framåtsyftandesysselsättning. Avvägningenav de ytterligare åtgärder som bör vidtas måste givetvis ske mot bakgrund av enbedömning av konjunkturutsikterna för . Trotsatt de internationella konjunkturutsikterna för det närmaste året allmänt settmåste anses osäkra förefaller det klart att utvecklingen nu är tydligt uppåtriktadi och i viss mån även i . Frågan gäller närmasti vad mån och hur snabbt en uppgång i dessa länder kan sprida sig till deländer i som f. n. uppvisar stagnationstendenser. Härvid gäller ävenatt bedöma vilka element i den totala efterfrågan som kan väntas åstadkomma envändning uppåt. Förutom den expansion som kan förväntas i industri- ochlagerinvesteringar tUlkommer privat och offentlig konsumtion som expansionsfaktorer.Ett ökande bostadsbyggande får samma effekt. Den privata konsumtionen ochbostadsbyggandet har redan i utgångsläget visat en expansiv tendens i vissaländer. Med en fortsatt omläggning av ländemas ekonomiska politik i expansivriktning kan en fortsatt ökning av konsumtion och bostadsbyggande, i föreningmed en vändning av lagercykeln, leda till ett allmänt konjunkturuppsving iVästeuropa , EnUgt de senaste beräkningarna somutförts inom skulle en internationell konjunkturuppgång rentav kunna kommaigång , Viden bedömning av det internationella konjunkturförloppet bör man inte förbigåden dramatiska händelseutvecklingen på valutamarknaden som kulminerade iaugusti 1971 med utspel. Det förefaller uppenbart att övergången tillobestämda kurser och kravet på en drastisk förstärkning av den amerikanskabytesbalansen haft en nedkylande inverkan påvärldshandeln liksom på det ekonomiska klimatet hos Förenta staternashandelspartners. Risken för en gradvis utbredning av handelspolitiskarestriktioner har illustrerats av införandet av en 10-procentig importavgift iDanmark. Förutsatt att denna typ av åtgärder inte får fortsatt utbredning ochatt lösningen av de internationella betalningsfrågorna sker på ett rimligt sättfinns det emellertid knappast anledning att räkna med en ytterligarefördröjning av en allmän internationell konjunkturuppgång. Närdet gäller den inhemska efterfrågan räknar med en starkare utveckling av den inhemska efterfrågan både vad gällerprivat konsumtion och investeringar. förväntassålunda en markerad uppgång av den privata konsumtionen i förening med stigandemaskininvesteringar och en vändning uppåt av byggnadsinvesteringarna. Effektenhärav på produktion och sysselsättning kan dock bromsas upp av fortsatta om änalltmer begränsade minskningar av lagerinvesteringarna. Exportefterfrågan kanlikaså komma att mattas ytterligare. Konjunkturbarometrarna för industrin,handeln och byggverksamheten har under sådana förhåUanden inte gett någraklart positiva utslag utan på sin höjd indikationer om uppbromsning avminskningstakten i orderingång, produktion och kapacitetsutnyttjande, MeUanandra halvåret och förutser enytterligare höjd aktivitet i byggnadssektorn men en mer begränsad ökning avmaskininvesteringarna. Den tilltagande byggnadsaktiviteten kan sättas isamband med de sysselsättningsstimulerande åtgärder som i flera omgångarinitierats fram , Beräkningarna tyder på atteffekterna av dessa åtgärder ytterligare accentueras under första hälften avnästa år. Sålunda väntas det privata byggandetinkl, bostadsbyggandet och det statliga byggandet öka betydligt. Utvecklingenav lagerinvesteringarna kan alltjämt väntas få en bromsande effekt påproduktionen allteftersom en anpassning sker till normal lagerhåUning både förråvara- och färdigvarulager. Den totala exporten väntasånyo öka något . Den under andra halvåret 1971alltjämt svaga exporten av rå- och stapelvaror bör under första hälften av 1972förbytas i uppgång i samband med en omsvängning av råvarucykdn hos köparländerna.Däremot väntas verkstadsexporten utvecklas svagt. Den totala exporten skuUedärigenom kunna öka något. att bruttonationalprodukten första halvåret 1972under sådana omständigheter kommer att bli drygt 3 o/q större än . Under dessa förutsättningaroch med hänsyn till den betydande arbetstidsförkortning som inträder är det rimligt att utgå ifrån att läget på arbetsmarknadenblir successivt mera balanserat. Somframgått av vad jag anfört är bedömningen av den internationellakonjunkturbuden fortfarande osäker inte minst med hänsyn till förhållandena påvalutamarknaden. Vidare vill jag understryka att trots den gynnsammautvecklingen av bytesbalansen de långsiktiga problemen på dettaområde knappast är övervunna. I ett sådant läge är det väsentligt att denekonomiska politiken får en hög grad av flexibilitet och baseras på selektiva åtgärder.Därigenom skapas möjligheter att snabbt anpassa åtgärderna till ändradeförutsättningar. Åtgärder för en generellstimulans av den privata konsumtionen har i olika sammanhang angetts som altemativtill ytterligare selektiva åtgärder. Sett ur ett mer långsiktigt perspektivutgör vikande privat konsumtion knappast något problem. Problemet är snarastdet motsatta, dvs. att bereda den privata konsumtionen tillräckligt utrymmeinom de ramar som produktionstillväxten ger, som angelägna krav ifråga om näringslivets investeringar och den offentliga sektorn skall tillgodoses.Den avmattning i fråga om den privata konsumtionen som ägde rum betingas i hög grad, som tidigare nämnts, av de mycket speciellaförhållanden som rådde i samband med avtalsförhandlingarna. Föreliggandeuppgifter tyder på att den nedgång av den privata konsumtionen som ägde rumunder nu förbytts i en uppgång. Detta är också naturligt ioch med att den centrala uppgörelsen nu är omsatt på förbunds- och lokalplanetoch att utbetalningen av de retroaktiva lönerna pågår. En ytterligare stimulansav köpkraften uppnås genom återbetalningen avöverskjutande skatt och genom frisläppandet av de medel somsparades i samband med det s. k. Strängaspelet om sammanlagt ca 4 miljarder kr.Detta innebär sammanfattningsvis att det f. n. inte framstår som lämpligt att vidta åtgärder somsyftar till en allmän konsumtionsstimulans. Vid sidan av övriga åtgärder hardock en begränsad stimulans, som har klara fördelningspolitiska motiv, bedömtsmöjlig. I fråga om utbyggnaden av stödet till bostadskonsumtion gäller även atten angelägen reform härigenom kan tidigardäggas. Den stimulans avbostadsefterfrågan som reformen innebär medverkar också till att hållabostadsbyggandet uppe. Tyngdpunkten i sysselsättningspolitiken måste ävenfortsättningsvis läggas på åtgärder som kan avgränsas och rum. Ledmotivetär att rikta åtgärderna mot de områden och grupper som har ett direkt behov avstöd. En rad olika skäl talar för en sådan selektiv inriktning av denekonomiska politiken. Deekonomisk-politiska åtgärderna bör utformas så att deras stimulerande verkansnabbt kan avbrytas när konjunkturen förbättras. Med hänsyn till att huvuddelenav de nu ingångna avtalen har lång varaktighet är det från löntagarsynpunktangeläget att inflationistiska tendenser kan undvikas i största möjligautsträckning. Den inflatoriska risken av exempelvis en temporär sänkning avmomsen sammanhänger med svårigheten att få en återgång till den tidigare nivåninnan högkonjunkturen klart manifesterats. Risken understryks ytterligare avatt den största stimulanseffekten uppnås vid den köprush som inträffar dåskatten på nytt skall höjas. En generell ökning av konsumtionsefterfråganskulle dessutom till ca 40 o/o rikta sig mot importen och denna del skullealltså inte leda till någon ökad sysselsättning i vårt land utan endast till enförsämring av bytesbalansen. Utformningenav den kortsiktiga sysselsättningspolitiken kan också om denna baseras påselektiva åtgärder ges en sådan inriktning att den främjar andra och merlångsiktiga politiska mål. De åtgärder som föreslås har sålundakoncentrerats till sådana områden som framstår som särskilt angelägna. a. utbyggandet av industrins produktionsapparat, särskilda insatserpå miljövårdsområdet, tidigareläggning av angelägna kommunala investeringaroch insatser för barnfamiljer med lägre inkomster samt folkpensionärerna. Ett viktigt led i de sysselsättningsåtgärder som vidtagitsunder 1971 har varit att stimulera en utbyggnad av industrinsproduktionsresurser.