prop · FU0351 · 1971-12-31 00:00:00 — 5. att den mening som erhållit dethögsla röstetalet gäller som stämmans beslut, 6. att vid lika röstetal valavgöres genom lottning och i andra frågor den mening gäller som biträdes av deflesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stämmansordförande, 7. all beslut om ändring avstadgarna ej är giltigt, om det ej biträdes av minst två tredjedelar av det påstämman av renskötande medlemmar företrädda röstetalet och dessutom, såvittgäller föreskrift som avses i 38 § andra styckel 16, av flertalet av byns myndigamedlemmar. Bystämmaöppnas av den som styrelsen utser. Därefter utses ordförande. Ordföranden skall upprättaoch till godkännande av stämman framlägga en förteckning över närvarandemedlemmar och ombud med uppgift om den rösträtt som tillkommer envar av dem.Sedan förteckningen enhälligt eller efter omröstning, företagen bland derenskötande medlemmarna på grundval av förteckningen, blivit godkänd med ellerulan ändring, gäller den som röstlängd vid stämman. Över beslut som fattas påstämman skall genom styrelsens försorg föras protokoll, som skall hållastillgängligt för medlemmarna senast efler stämman. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 13 Förvaltningsberättelseoch revisionsberättelse för det senaste räkenskapsåret skall framläggas påförsta ordinarie bystämman efter räkenskapsårels utgång. På stämman skallavgöras fråga om godkännande av styrelsens förslag till fördelning avkostnaderna för byns renskötsel och om beviljande av ansvarsfrihet förstyrelsen. Förvaltningsberättelsenoch revisionsberättelsen skall under minst före stämman hållastillgängliga för medlemmarna. Bynsmedlemmar kallas till ordinarie bystämma av styrelsen. Styrelsenkan kalla medlemmarna till extra bystämma. Revisorkan begära att styrelsen skall kalla till extra bystämma, om hans granskningger anledning därtill. Omminst en femtedel av samtliga myndiga medlemmar eller det mindre antal som kanvara bestämt i stadgarna skiiftligen begär det, skall styrelsen kalla tillextra stämma. eller underlåter styrelsen att i föreskriven ordning kallamedlemmarna till ordinarie eller extra stämma, skall på anmälanav röstberättigad medlem eller revisor ofördröjligen utlysa stämma. Ikallelse till bystämma skall anges lid och plats för stämman och de ärendensom skall förekomma på stämman. Ifråga om skyldighet för styrelseledamot eller annan som ägt företräda samebyneller för revisor eller medlem att ersätta skada som vållats byn, medlem ellertredje man och i fråga om talan om sådan ersättning tillämpas vad som förmotsvarande fall är föreskrivet i fråga om ekonomisk förening. Renarnasskötsel m. m. Vidrenskötselns utövande skall skälig hänsyn tagas lill andra intressen. Renarnaskall såvitt möjligt hindras från att komma utanför samebyns betesområde elleratt eljest vålla skada eller olägenhet. Flyttningav renarna skall ske i samlade flockar. Väg skall tagas där minsta skadavållas. Vid flyttning skall tillses all renar icke lämnas kvar på område därrenskötsel icke är tillålen. Flyttning som äger rum utanför samebysbetesområde skall ske utan onödig tidsutdräkt. Räkningav samebys renar skall ske vid ungefär samma lidpunkt. Om sameby begärdet, kan lantbruksnämnden medge alt räkningen får ske med större tidsmellanrum. Lantbruksnämndenkan på begäran av renskötande medlem förordna om extra renräkning, om denne görsannolikt atl resultatet av räkning enligt Maj:ts proposition nr 1971 förstastycket är oriktigt och kostnaderna för den extra renräkningen ej är oskäliga iförhållande till den betydelse det kan ha för medlemmen att rättelse kommertill stånd. Kostnadenför renräkning enligt 66 § första stycket är en gemensam utgift för samebyn. Kostnadenför extra renräkning fördelas mellan den som begärt räkningen och samebyn eftervad lantbruksnämnden finner skäligt. Pågrundval av renräkning enligt 66 § första stycket skall renlängd upprättas.Fel i längden som påvisats vid extra renräkning skall genast rättas. Irenlängden skall upplagas ägarna lill de renar som hålles på byns betesområde,det räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om föreskriftmeddelats om reninnehavel enligt 35 §, förhållande som är av betydelse förkontroll av all föreskriften efterföljts. Bystämmanfastställer renlängden och beslutar om rättelse däri. Närrenägares rättigheter eller skyldigheter enligt denna lag beror på antaletrenar, har gällande renlängd vitsord, om det ej visas all ägarens reninnehav förändratsväsentUgt sedan renlängden upprättades. Harfrämmande renar kommit in på samebys betesområde, skall de skiljas ul så snartdet kan ske. Underrättelse om tid och plats för skilj ningen skall i god tiddessförinnan lämnas lill sameby till vilken renarna kan antagas höra. Sådansameby är skyldig alt avdela den arbetspersonal som behövs för skiljningen ochför att återföra renarna. Uteblirsameby som underrättats om skilj ning och kan renarna ej återföras utanväsentlig olägenhet, får den by som ombesörjer skiljningen låta slakta renarnaoch försälja dem för ägarnas räkning. Omej annat avtalats, är den by till vilken renarna hör skyldig att utgeersättning för kostnaden för renarnas omhändertagande saml återförande ellerslakt och försäljning. Uppehållersig renar utanför renskötselområdel eller på mark inom detta område under tiddå renskötsel icke får bedrivas där, kan på framställning avlantbruksnämnden eller markägare som därigenom lider skada eller olägenhet avnågon betydelse förordna atl renarna skall slaktas och säljas. Ärdet känt till vilken sameby renarna hör, får förordnande enligt första stycketmeddelas endast om samebyn underlåter all inom skälig lid efter anmaning lagahand om renarna. Kostnadenför renarnas omhändertagande, slakt och försäljning skall uttagas urköpeskillingen. Återstoden tillfaller renarnas ägare, om han är känd, ochannars den eller de samebyar till vilka renarna kan antagas ha hört. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 15 Ärrenskölseln inom samebys betesområde bristfällig, skall lanlbruks-nämnden påbegäran av medlem i byn eller annan vars rätt är beroende därav söka att träffaöverenskommelse med byn om rättelse inom viss lid. Kanöverenskommelse ej träffas eller vidtages ej rättelse, kan efteranmälan av lantbruksnämnden förordna syssloman all omhändertaga renskötseln ibyn och förvalta byns övriga ekonomiska angelägenheter. Sysslomanhar rätt att av byn erhålla arvode som bestämmes av . Rensom föres på bete enligt denna lag skall vara märkt i öronen med renmärke somregistrerats för renens ägare, om ej annat följer av 7982 §. Omrenmärkes utformning meddelas bestämmelser av Konungen eller myndighet somKonungen bestämmer. Registreratmärke får användas för atl märka renar endasl vid renskötsel som bedrives inomden sameby som anges i registreringsbesliitet. Frågaom registrering av renmärke prövas av i del län där byns styrelsehar sitt säte. Register över renmärken föres hos . Ansökanom registrering av renmärke göres skriftligen. Ansökningshandlingen skallinnehålla uppgift om sökandens namn och hemvist och om den sameby där märketskall användas vid renskötsel. Vid ansökningshandlingen skall fogas avbildningav märket. Renmärkefår ej registreras för annan renägare än den som är medlem i den samebyansökningen avser eller som har räll all ha skölesrenar där. Renmärke fårregistreras för sameby. Renägare får ej ha mer än etl märke registrerat. Renmärkeav gemensam grundtyp för viss släkt eller släktgren (släktmärke) får ej utansärskilda skäl registreras för någon som ej tillhör släklen eller släktgrenen. 77 § Renmärke får registreras endasl om del 1. tydligtskiljer sig från annat giltigt märke som får användas på renar med vilka sökandens renar kan sammanblandas, 2. haren form som såvitt möjligt skyddar mol olovlig ommärkning. Utan hinder av första stycket 2 får släktmärke registreras med samtycke av sådan innehavare aväldre märke av samma grundtyp som kan ha olägen-hel av registreringen. Densom genom avtal eller på annat sätt förvärvat rätt till annans registreraderenmärke fär ej använda märket vid renmärkning förrän det registrerats förhans räkning. Maj:ts proposition nr 1971 Länsstyrelsenskall avlysa registrerat renmärke 1. om märkeshavaren anmäler althan ej längre ämnar använda märket vid renmärkning, 2. om märket ej haranvänts vid renmärkning, 3. om märket efter flyttning avrenar till annan sameby ej längre skall användas i någon hos länsstyrelsenregistrerad sameby, 4. om märkeshavaren eller hansdödsbo ej längre har rätt att ha renar i sameby. Avlysesmärke efter anmälan enligt första styckel 1, får det behållas på redan märktren för avlysningen. Ärtvå eller flera registrerade renmärken helt lika eller så lika alt de lätt kanförväxlas eller genom ändring komma att överensstämma med varandra, kanlänsstyrelsen på ansökan av sameby eller märkeshavare för vilken likhetenmedför olägenhet förordna att något eller några av märkena skall avlysas ellerändras. Avlyseseller ändras märke, får det behållas oförändrat på redan märkt ren under tidsom bestämmer. Förstaoch andra styckena äger tillämpning på avlyst märke som får behållas på renenligt 79 § andra stycket och på avbrottsmärke enligt 81 §. I stället föravlysning skall dock föreskrivas förkortning av märkets giltighels-tid. Bytermärkt ren ägare, får ommärkning lill den nye ägarens märke ske endast omstyrelsen i den sameby där ommärkningen skall äga rum medger det. Lämnas ejsådant medgivande, kan renens märke förses med avbrott för att skilja renenfrån andra renar med samma märke. För avbrollsmärkning fordras medgivande avstyrelsen för den sameby där renen i fortsättningen skall hållas. Förommärkning eller avbrollsmärkning av ren som förvärvals på annan grund ängiftorätt, arv eller testamente fordras dessutom överlåtarens samtycke. Ommärkningeller avbrollsmärkning får ske endast i närvaro av den som samebyns styrelseutser eller inför två vittnen. Avbrotlsmärkefår behållas på ren högst efter del styrelsens medgivande gavs. Dödsboefter avliden renägare får begagna det renmärke som registrerats för denavlidne. Renkalvskall märkas med ägarens registrerade märke före utgången av det år då kalvenfölls. Märkning får dock ske intill utgången av april nästföljande år, ommärkningen ombesörj es av samebyn eller utföres i närvaro av någon som bynsstyrelse utser eller inför två vittnen. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 17 Ävenefter utgången av april får märkning ske, om samebyns styrelse medger det. Om den som märker egnarenar anträffar annans renko med omärkt kalv, bör han märka kalven med modernsmärke. Är märket avbrotlsmärke eller avlyst märke, skall i stället ägarensregistrerade märke, om det är känt, åsättas kalven. Den som sålunda märktannans kalv har rält till gottgörelse av ägaren. Anträffasinom samebys betesområde ren som ej blivit märkt inom den i 83 § första stycketandra punklen angivna liden och märkes ej renen enligt andra stycket i sammaparagraf, skall den tagas om hand av samebyn och säljas levande eller slaktasoch säljas. Köpeskillingen tillfaller samebyn. Anträffas inombetesområdet ren med förfalskat, förstört eller okänt märke eller med märke somicke är rätt utformat, skall renen omhändertagas av samebyn för slakt ochförsäljning. Köpeskillingen tillfaller byn. Den som frånförsäljningsdagen styrker sig vara ägare lill renen har rätt atl av byn utfåett belopp som motsvarar köpeskillingen med avdrag för kostnaden för renensomhändertagande, slakt och försäljning. Densom är renskötselberättigad kan få tillstånd (koncession) att driva renskötseli nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålderförekommer . Koncession kan innefatta rätt att mottagaskötesrenar från ägare eller brukare av jordbruksfastighet inomkoncessionsområdet. Koncessionfår lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till gagn förortsbefolkningen och endast om den som söker koncession kan antagas konuna attdriva renskölseln på ett ändamålsenligt sätt. Koncessionmeddelas , högst . Förrenskölseln inom koncessionsområde skall finnas sameby. Medlem i sådan samebyär koncessionshavaren, dennes make och hemmavarande barn, renskötselberättigadsom biträder koncessionshavaren i renskölseln och ägare av skölesrenar inomkoncessionsområdet. Bestämmelsernaom sameby och dess förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby förkoncessionsrenskölsel. Skötesrenägare anses därvid som renskötande medlem.Koncessionshavaren leder under styrelsens inseende renskötseln inom byn. Frågaom koncession prövas av lantbruksnämnden. Ibeslut varigenom koncession beviljas skall anges 1. koncessionsområdet, 2. flyttningsvägs sträckning, Maj:ts proposition nr 1971 3. det högsta antal renar som fårhållas inom koncessionsområdet, 4. om och till vilket antalkoncessionshavaren får mottaga skötesrenar, 5. i vad mån koncessionshavarenhar rätt att anlägga stängsel, uppföra byggnader och laga virke inomkoncessionsområdel, 6. de villkor i övrigt under vilkarenskötseln får bedrivas. Harförutsättningarna för koncessionen ändrats, kan lantbruksnämnden återkallakoncessionen eller föreskriva nya villkor. Ansvar,skadestånd och besvär m. m. 1. juniaugusti pååker, äng eller trädgård som är belägen ovanför odlingsgränsen eller pårenbetesfjällen eller majseptember på åker, äng eller trädgårdsom är belägen inom annat område där renskötsel får bedrivas , 2. på mark inom renskötselområdelunder lid då renskötsel ej får bedrivas där eller 3. på mark utanförrenskötselområdet, skallskadan ersättas av sameby inom vars byområde skadan har uppkommit eller somvid liden för skadans uppkomst haft renar i trakten, om del ej visas atl skadanej orsakats av byns renar. Åvilarersättningsskyldighet enligt första stycket flera samebyar, fördelasansvarigheten lika mellan byarna inbördes. Kan del visas alt renar från någonav byarna orsakat skadan, svarar den byn gentemot de övriga för hela skadan. Har skada orsakals avrenar från flera samebyar och kan ej utredas i vilken omfattning varje bysrenar har del i skadan, fördelas ansvarigheten mellan byarna inbördes efterantalet renar från varje by som vid liden för skadans uppkomst fanns i traktenoch som ej stod bevakning. Ersättningsom sameby utgivit enligt 90 § får den kräva åter av den som varit vållandelill skadan. Denrätt till ersättning för att ren blivit dödad eller skadad som enligt vadsärskilt är föreskrivet eller enligt allmänna skadeståndsregler kan tillkommarenens ägare skall i fall då ägaren är okänd tillfalla den sameby inom varsbetesområde renen befann sig. Närrenar befinner sig inom betesområde där renskötsel då är tillålen, skall hund itrakten som ej användes i renskötseln hållas i band eller inslängd, om ejlänsstyrelsen medger annat. Detsamma gäller när renar flyttas, såvida hundensägare i förväg underrättats om tiden för flyttningen. Anträffashund medan den jagar eller på annat sätt ofredar ren inom område därrenskötsel då är tillåten, får hunden dödas av den som äger eller Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 19 Detsamma skall gälla om hund ulan tillsyn anträffas efter detalt den på sådant område jagat eller på annat sätt ofredat ren. Densom sålunda dödat hund är skyldig att anmäla förhållandet till polismyndigheten. Tillböter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. avstänger fastställd ellereljest gällande flyttningsväg för renar eller vidtager åtgärd på eller invidvägen så att dess framkomlighet väsentligen försämras, 2. skrämmer eller på annat sättofredar renar som uppehåller sig på område där renskötsel då är tillåten, 3. obehörigen driver bort renarfrån område där renskötsel då är tillåten eller hindrar renar från att beta påsådani område, 4. bryter mot 73 § tredje stycket, 5. i andra fall än som avses i 81eller 82 § vid märkning av egna renar använder renmärke som ej är registreratför honom, 6. utför ommärkning elleravbrollsmärkning i strid mol 81 §, 7. märker renkalv i strid mol 83 §första eller andra stycket, 8. bryter mol 93 § första ellerIredje stycket. Brytermedlem i sameby uppsåtligen eller av oaktsamhet mot 1720 § eller molföreskrift som meddelats med slöd av 22 § eller lämnar han uppsåtligen ellerav oaktsamhet oriktig uppgift vid renräkning eller vid upprättande av renlängddömes lill böter, om ej gärningen är belagd med straff i . Samebysstyrelse är skjddig all i den omfattning som behövs låta samla ihop renar somhör till byn eller skilja ut ren från dessa, om polismyndighet ellerkronofogdemyndighet begär det. Fullgörej styrelsen sådan skyldighet, kan myndigheten låta verkställa åtgärden påsamebyns bekostnad. Ansermedlem i sameby alt beslut som fatlats av bystämma, av styrelsen enligt 42 §eller av syssloman enligt 43 eller 72 § ej tillkommit i behörig ordning ellereljest strider mol lag eller annan författning eller mol samebyns stadgareller kränker hans enskilda rätt, får han föra lalan mot beslutet hoslänsstyrelsen genom besvär. Besvärshandlingenskall ha inkommit lill från beslutets dag. Ifråga om besvär mol styrelsens eller sysslomans beslut räknas dock besvärslidenfrån den dag då medlemmen fick del av beslutet. Beslutvarigenom bystämmas beslut ändrats eller upphävts gäller även för medlem som ejfört talan mol beslutet. Talanmot beslut enhgt denna lag av lantbruksnämnd föres genom besvär hoslantbruksstyrelsen. Talanmot lantbruksstjTelsens beslut föres genom besvär hos Konungen. Maj:ts proposition nr 1971 Talanmot beslut enligt denna lag av länsstyrelse föres genom besvär hoskammarrätten. Motlänsstyrelsens beslut varigenom registrering av renmärke beviljats får docktalan ej föras. Angårbeslut som länsstyrelse, lantbruksnämnd eller lantbruksslyrelsen meddelarenligt denna lag så många att avskrift av beslutet ej lämpligen kan tillställasenvar av dem, skall beslutet sändas till samebyns styrelse som skall hållabeslutet tillgängligt för medlemmarna. Meddelande härom skall på statsverketsbekostnad intagas i en eller flera tidningar inom orten. Den som beslutet rörskall anses ha fått del av beslutet den dag då meddelandet först infördes isådan tidning. Beslutsom avses i 97 och 98 §§ samt 99 § första stycket länder till efterrättelseutan hinder av alt talan däremot föres, om ej besvärsmyndigheten förordnarannat. Länsstyrelsesoch lantbruksnämnds åligganden enligt denna lag fullgöres såvitt avserVästernorrlands län av och lantbruksnämnden i länoch såvitt avser och av ochlantbruksnämnden i . Skallbyområde omfatta mark inom mer än ett av , ellerJämtlands län, göres indelning enligt 7 § av lantbruksnämnden i det län inomvilket huvuddelen skall ligga. Denna lag träder i kraft den 1juli 1971, då lagen (1928: 309) om de svenska lapparnas rätt till renbete iSverige och lagen (1960; 144) om renmärken skall upphöra alt gälla. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning till föreskrift som ersatts genom bestämmelse i dennalag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Lappby, som avses i lagen(1928:309) om de svenska lapparnas rätt lill renbete i , ombildas isamband med nya lagens ikraftträdande till sameby. Intill dess samebyn och dessstadgar registrerats skall i fråga om kallelse till bystämma vad som imotsvarande hänseende gällt för lappbyn fortfarande tillämpas. I den mån detbehövs kan Konungen för tiden intill dess registrering sålunda skett förordnaatl äldre bestänxmelser även i övrigt skall tillämpas på byn i stället för nyalagens bestämmelser om sameby och dess förvaltning. Märke som enligtövergångsbestämmelserna till lagen (1960:144) om renmärken tagits in iövergångsförteckning får behållas på därmed märkt ren intill den 1 juli 1975.På sådant märke äger 80 § den nya lagen motsvarande tillämpning. Vad i nya lagen föreskrives omavlyst märke och avbrotlsmärke gäller i tillämpliga delar sådani enligt äldrelag avlyst märke som behålles på därmed märkt ren och avbrotlsmärke somtillkommit enligt äldre lag. Har enligt 57 § lagen (1928:309) om de svenska lapparnas rält till renbete i tillstånd meddelatsatt driva renskötsel och omfattar tillståndet tid även efter nya lagensikraftträdande, skall del anses som en enligt 85 § nya lagen meddeladkoncession. Talan mot sådant beslut enligtden nya lagen av länsstyrelse som meddelats före föres hosKonungen genom besvär. omändring i komnaunalskattelagen (1928: 370) Härigenom förordnas,atl punkt 1 av anvisningarna till 28 § kommunalskallelagen (1928: 370) skallha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Till inläkt av rörelsehänföras samtliga intäkter i penningar eller varor, som influtit i rörelsen.Detla innebär, alt intäkten skall vara av sådan beskaffenhet, att den normaltär atl räkna med och ingår såsom elt led i den förvärvsverksamhet, varom frågaär. Hit räknas alltså inflytande betalning för varor eller produkter, som denskattskyldige för i handel eller tillverkar, och gäller delta även för delfall, atl rörelseidkaren vid överlåtelse av rörelsen lill annan låter iöverlåtelsen ingå befintliga varor eller produkter. Denna överlåtelse utgördå så all säga den sista affärshändelsen i hans rörelse. Däremot räknas ickehit sådan intäkt, som till den skaltskyldige kan inflyta vid sidan av rörelseneller utanför vad som normalt är att anse såsom driftinkomsl, såsomexempelvis vid avyttring av personlig lösegendom eller för stadigvarande bruki Senaste lydelse 1969: 363 Till intäkt av rörelsehänföras samtliga intäkter i penningar eller varor, som influtit i rörelsen.Detta innebär, all intäkten skall vara av sådan beskaffenhet, all den normallär alt räkna med och ingår såsom ell led i den förvärvsverksamhet, varom frågaär. Hit räknas alltså inflytande betalning för varor eller produkter, som denskattskyldige för i handel eller tillverkar, och gäller delta även för delfall, alt rörelseidkaren vid överlåtelse av rörelsen till annan låter iöverlåtelsen ingå befintliga varor eller produkter. Denna överlåtelse utgör dåså all säga den sista affärshändelsen i hans rörelse. Däremot räknas icke hitsådan intäkt, som till den skaltskyldige kan inflyta vid sidan av rörelseneller utanför vad som normalt är atl anse såsom driftinkomst, såsom exempelvisvid avyttring av personlig lösegendom eller för stadigvarande bruk i rörel- Maj:ts proposition nr 1971 rörelsenavsedda fastigheter eller sen avsedda fasligheter eller andra andra tillgångar angående för så- tillgångar angående för sådant dant bruk avsedda maskiner och bruk avsedda maskiner och andra andra inventarier så ock patenträtter inventarier sä ock patenträtter och och liknande tidsbegränsade rättig- liknande tidsbegränsade rättigheter heter ävensom hyresrätter och rättig- ävensom hyresrätter och rättigheter heter av goodwills natur, se dock av goodwills natur, se dock andra andra och tredje styckena här ne- och tredje styckena här nedan. Den intäkt, som erhålles genom intäkt, som erhålles genom en dylik, en dylik, oberoende av rörelsen verk- oberoende av rörelsen verkställd av ställd avyttring, skall tagas i betrak- yttring, skall tagas i betraktande vid lande vid inkomstberäkningen för inkomstberäkningen för förvärvskäl- förvärvskällan tillfällig förvärvs- lan tillfällig förvärvsverksamhet och verksamhet och bedömas efter de bedömas efter de för denna förvärvs- för denna förvärvskälla stadgade källa stadgade grunder. Såsom skat- grunder. tepliktig intäkt räknas icke statligt avgångsvederlag i form av engångsbelopp till renskötselutövare i sambandmed att han upphör med sin renskötsel. Tillintäkt-------------------- goodwills natur. Skallskyldig,som----------------- realisationsvinst föreligga. Utskiftarsvenskt --- -------------- vid utskiftningen. Dennalag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgiftuikommit fi-ån trycket i Svensk förfatlningssamhng, och tillämpas första gångenvid taxering. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 23 Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet på . StatsministernPalme, ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, , , , , , ,, , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ny lagstiftning omrenskötsel m. m. och anför. Renskölselnär i förbehållen samerna.