prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Sammanlagt beräknades då omkring 900000 personer bo i bosladsrättslägenheter. Majoriteten av bostadsrättslägenheternahar byggts . Det årliga tillskottet avbosladsrättslägenheter för bostadsändamål uppgick till igenomsnitt 20 000 mot 14 000 . Ävenom antalet bosladsrätlslägenheler ökat kraftigt, har den kooperativa sektornsandel av nyproduktionen av bostadslägenheter minskat från 27 %år . Tas hänsyn endast tiU inflyttnings-färdigalägenheter i flerfamiljshus har en minskning skett från till . Av de20 500 bostadslägenheter som producerades av kooperativa företagfanns 19 200 i flerfamiljshus och 1 300 i småhus. HSB och svaradeför av nyproduktionen. Beträffandestatistiska uppgifter om bosladsrättsrörelsens utveckling får jag i övriglhänvisa till kommitténs betänkande (s. 76). KungLMaj:ts proposition nr 1971 33 3.Konunitténs förslag och remissyttrandena 3.1Huvudinnehållet i kommitténs förslag Kommittén framhåller att bostadsrättsrörelsen har utvecklats starktinom den ram som gäller för bostadsrättsföreningarnas verksamhet.Bostadsrätt framstår numera som en viktig boendeform vid sidan av äganderättoch hyresrätt. Även om hyresrätten byggts ut så att också hyresgästen har eltheniskydd, framträder bostadsrättens särdrag klart. För atlbosladsrätlsinslitutet skall kunna ytterligare utvecklas bör ramen för dettavara vid. Institutet bör, om det kan ske utan ölägenheter, anpassas till denutveckling som har ägt rum. Kommittéförslagetinnebär inle någon ändring av de grundläggande bestämmelserna om ändamålet medbostadsrättsföreningarnas verksamhet. Upplåtelse av lägenhet skall sålunda skeunder nyttjanderätt för obegränsad tid. Som medlem i föreningen skallbostadsrättshavaren ha medbestäm-manderätl i fråga om förvaltningen avföreningens hus, vilken skall baseras på självkostnadsprincipen. Någrasärskilda regler om bildande av bostadsrättsförening föreslås inte. Deväsentligaste nyheterna i förslagel gäller frågan i vilka former och undervilka förutsättningar bostadssökande skall få knytas till bostadsrättsförening.Kommittén föreslår att bestämmelser angående avtal om framtida upplåtelse avbostadsrätt, s. k. förhandsavlal, tas in i den permanentabo-stadsrättslagsliftningen. För all hindra alt bostadssökande binds till föreninginnan de ekonomiska förutsättningarna för föreningens verksamhet är klarlagdaoch uppgift kan lämnas om vilka förpliktelser som skall åvila de blivandebostadsrätlshavarna föreslås atl ekonomisk plan skall ha upprättats ochregistrerats innan förhandsavtal får ingås eller bostadsrätt upplåtas. Planenskall ha i princip samma innehåll som enligt gällande rätt. Den skallunderkastas viss saklig granskning innan den ges in för registrering. Någon kontrollfrån det allmännas sida av de lämnade uppgifterna skall däremot inte förekomma.Beträffande förhandsavtal föreskrivs vidare att sådant får ingås bara avbostadsrättsförening för vilken företag, som Kungl. Maj :t godkänt, avgettsärskild utfästelse. Genom utfästelsen skall förelaget ha åtagit sig att svaraför att föreningen fullgör sina förpliktelser enligt för-handsavlalet saml attanskaffningskostnaderna och finansieringsvillkoren för föreningens hus inteblir oskäliga. Upplåtelseav bostadsrätt föreslås ske genom skriftligt avtal. Nuvarande förfarande medleckningslista och bostadsrättsbevis föreslås slopat. Även förhandsavtalet gesskriflUg form. Vid upplåtelse av bostadsrätt som följer på förhandsavlal skallgrundavgift inle få tas ut med högre belopp än som har angetts i den ekonomiskaplanen. Vidare begränsas rälten atl vid sådan upplåtelse höja den årsavgift somhar redovisats i planen. Maj:ts proposition nr 1971 tecknarna,vilka inte är medlemmar i föreningen, skall få kännedom om föreningen och dessverksamhet föreslås skyldighet för styrelsen att kalla förhandstecknarna tillval av s. k. förtroendenämnd. Vadbeträffar övergång av bostadsrätt föreslår kommittén att make som förvärvatbostadsrätt i princip inte skall få vägras inträde i föreningen. Samma rätttill inträde föreslås föreligga om bostadsrätt har övergått tillbostadsrättshavaren närstående som sammanbodde med denne i lägenheten. Annanförvärvare av bostadsrätt skall ha rätt all bli medlem, om han uppfyllerstadgarnas villkor för medlemskap och skäligen kan tas för god som medlem,överlåtelse av bostadsrätt skall ske genoin skriftligt avtal. bör bostadsrättsförening ha full frihet all i sina stadgar ta insärskilda grunder för beräkning av bostadsrätts överlåtelsevärde. Förvärvaresom har tagit ut högre ersättning än stadgarna föreskriver bör kunna vägrasmedlemskap. Däremot föreslås förbud mot stadgeföreskrift om rätt för föreningeneller dess medlemmar atl lösa bostadsrätt som övergått till ny innehavare. Kommitténhar övervägt möjligheterna alt införa utmätningsskydd för bostadsrätt menstannat för atl inte lägga fram något förslag av sådan innebörd. Bestämmelsernaom bosladsrätlshavares rättigheter och skyldigheter föreslås anpassade till deregler som gäller för hyra. Bostadsrättshavare skall med domstols tillståndkunna upplåta bostadslägenhet i andra hand utan föreningsstyrelsens samtycke.Vidare föreslås bostadsrättshavare få rätt att i viss utsträckning inrymmautomstående personer i lägenheten utan styrelsens tillstånd. Reglerna omförverkande föreslås undergå vissa ändringar. Sålunda skall del förhållandetatl bostadsrättshavares anställning i visst företag har upphört inte längrekunna leda till förverkande av nyttjanderätten. Förslagetinnehåller vissa bestämmelser som är avsedda att underlätta fusion avbostadsrättsföreningar. Liksomenligt gällande rätt skall det enligt förslaget vara förbjudet för föreningeller aktiebolag att upplåta andelsrätt med vilken följer rätt att förbegränsad tid nyttja bostadslägenhet. Kommittén har också uppmärksammat fråganom särskilda bestämmelser beträffande upplåtelse av andel i handelsbolag elleröverlåtelse av ideell andel i fast egendom i de fall andelsinnehavet medförrätt atl disponera viss lägenhet. Något behov av sådana särskilda regler harkommittén emellertid inte funnit föreligga. Kommittéförslagethar laglekniskt utformats på elt annat sätt än vad som gäller . Anknytningentill lagstiftningen om ekonomiska föreningar föreslås upphöra. Reglerna ombostadsrättsföreningar har i stället tagits upp i en helt friståendeförfattning, som utan hänvisningar till föreningslagen uttömmande reglerardessa föreningars förhållanden. KungLMaj:ts proposition nr 1971 35 3.1.2Remissyttranden med uttalanden av allmän innebörd. Behovet av en översyn avbostadsrättslagstiflningen framhålls uttryckligen av några remissinstanser.Hovrätten för Nedre anser alt den samhällsutveckling som ägt rumefter bostadsrätlslagens tillkomst gör del naturUgt atl reglerna ombostadsrätt i sin helhet ses över. Behovet av en översyn aktualiseras också iviss mån av de nya bestämmelserna om hyra. Liknande synpunkter framförs avRiksbyggen och . Bostadsgaranti anser det väl motiverat meden översyn av bostadsrällslagen. Remissinstansernahar i allmänhet godtagit alt kommiltéförslaget läggs till grund förlagstiftning. Till de instanser som uttalar sig positivt om förslagel i storthör , som anser att de föreslagna reglerna bör kunna bidra till ennödvändig stadga i bostadsrättsverksamhelen. anför att förslaget i vissadelar innebär ett ökat skydd för bostadskonsumenterna. medför förslaget ett förstärkt skydd för såvälbostadsrättshavare som förhandstecknare. Anpassningen av regierna tillgällande praxis för tillkomsten av nya föreningar bör kunna medverka till althandläggningsrulinerna allmänt blir mera likformiga, vilket kommer altunderlätta bostadsrättshavarnas bedömning av utbudet på marknaden. Liknandesynpunkter framförs av Bostadsgaranti. finnerdel värdefullt alt förslaget innehåller bestämmelser som reglerarrättsförhållandet mellan bosladssökande och föreningen under produktionsskedetfram lill bostadsrättsupplåtelserna. Enligt LO synes förslaget i stort varautformat så alt de bosladskooperativa organisationerna kan fullfölja sittsyfte att frambringa goda bostäder till skäliga priser sommedlemmarnas inflytande över verksamheten garanteras. Någraremissinstanser är kritiska mot förslaget i stort. saknar ibetänkandet en allmän genomgång av bostadsrättsinstitutet och dess ställning iförhållande till övriga former av innehav, upplåtelse och överlåtelse avbostäder och andra lägenheter. I samband med en sådan allmän genomgång bordedet också ha uppmärksammats, om det föreligger behov av olika regler för skildaslag av bostadsrätter. Sistnämnda synpunkt framförs också av anser att man med ett vidare synsätt än detkommittén har haft bör passa in frågan om upplåtelse och överlåtelse avbostadsrätt i sitt bostadspolitiska sammanhang. De strävanden och principersom har lagts till grund för den genomförda hyreslagstiftningen börvara vägledande. Lagstiftningen bör utformas så att den hindrar attboendekostnaderna höjs lill följd av en bristsituation på hyresmarknaden.Hyresnämnden i framhåller att förslaget präglas av enhuvudsträvan all ge föreningarna en så stark ställning som möjligt. De boendesintressen inskränks därför i olika avseenden. Detta synsätt är föråldratbeträffande en betydande del av bostadsmarknaden. Maj:ts proposition nr 1971 avstyrker alt förslaget läggs lill grund förlagstiftning. Förslaget präglas i väsentliga avseenden av ekonomiska ochsociala förhållanden som gällde för . Det är att beklagaatl det inle har gjorts något försök atl bedöma bostadsrättens stäUning på denframtida bostadsmarknaden. Inte heller diskuteras vilken roll lagstiftningenhar som instrument på del bostadspolitiska området. Genom att den föreslagnalagen reglerar många detaljer och starkt begränsar möjligheterna atlorganisera de enskilda föreningarna på valfritt sätt, kanbostadsrätlsinstiliitels utveckling komma alt hämmas. Den nuvarande storaökningen av antalet bosladsrättslägenheter lorde väsentligen bero på atlbyggandet av sådana lägenheter har främjats av den allmänna bostadspolitiken.Den nya lagstiftningen bör utformas så all den stimulerar bildandet avbostadsrättsföreningar utan all särskilda bostadspolitiska ål-gärder skallbehöva tiUgripas. Lagstiftningens främsta syfte bör vara att skapa en grundvalför bildandel av ekonomiskt stabila företag. Däremot bör lagen inle innehåUaalltför många detaljregler i förment skyddande syfte. avstyrker förslaget, om inle vissa avsnitt, främstde som rör förhandslecknarnas rättigheter och förbud mol andelsupplålelser,väsentligt omarbetas. 3.2Upplåtelse av bostadsrätt förhandsavtal Innan bostadsrätt får upplåtas, skall en e k o n o m i s k planför föreningens verksamhet ha upprättats av föreningens styrelse och tagilsemot av (11 § bostadsrällslagen). Denna regel tjänar det dubblasyftet alt hindra uppkomsten av ekonomiskt osunda bostadsrättsföreningar ochförebygga att bostadsrättshavare avkrävs opåräknade avgifter. Planen skall avseföreningens samtliga hus och innehålla upplysning i alla de avseenden som är avbetydelse för atl föreningens verksamhet skall kunna bedömas. I planen skallockså lämnas uppgift om de ekonomiska förpliktelser som kan åläggasbostadsrättshavarna. För varje lägenhet skall anges del belopp till vilketlägenhetens värde uppskattas i förhållande till värdet på alla lägenheterna,lägenhetens andelsvärde (12 §). Till grund för planen behöver inte liggauppgifter om de slutliga kostnaderna för t. ex. uppförandet av föreningenshus, ulan planen kan grundas på en kalkyl över föreningens verksamhet. Ny planskall emeUertid upprättas innan ytterligare bostadsrätt får upplåtas, omändring har inträffat beträffande något förhållande om vilket planen börinnehålla upplysning och ändringen är sådan att den i märklig mån inverkar påföreningens ekonomiska ställning eller bostadsrättshavares ekonomiska förpliktelser(13 §). Den ekonomiska planenskall undertecknas av samtliga styrelseledamöter. Två trovärdiga män skallintyga att planen enligt deras omdöme vilar på tillförlitliga grunder. Iintyget skall anges de huvudsakliga omständighe- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 37 tarpå vilka de grundar sitt omdöme. Intygsgivarna skall ha insikt och erfarenheti fråga om fastighetsförvaltning och byggnadsverksamhet. En av dem skall isärskild ordning ha förklarats behörig all utfärda sådant intyg (14 §). härom finns i kungörelsen (1946: 14) med vissa bestämmelserangående tillämpningen av 14 § lagen (nr 115) ombostadsrättsföreningar. Behörighet att utfärda intyg skall sökas hoslänsstyrelse. Ansökan kan avse planer som skall ges in till den länsstyrelsedär ansökan görs eller gälla hela landet. I det förstnämnda fallet avgörsärendet av . Ansökan om landsomfattande behörighet skalllänsstyrelsen däremot med eget yttrande sända vidare till Kungl. Maj :t föravgörande. Behörighet meddelas för viss lid, högst , och kan återkallas.Länsstyrelsen bör se till att det inom länet finns lämpligt antal personer somär behöriga atl utfärda intyg. Det närmare innehållet iden ekonomiska planen och intyget regleras i kungörelsen (1930: 265) med vissaföreskrifter i anledning av lagen (nr 115) ombostadsrättsföreningar. Enligt kungörelsen skall planen och intyget avfattas ihuvudsaklig överensstämmelse med formulär som är fogade vid kungörelsen. Den ekonomiska planenskall ges in lill i del län där föreningens styrelse har sillsäte. skall se till att planen är upprättad i behörig ordningoch har föreskrivet innehåll saml är försedd med vetJerbörligt intyg. 1 annatfall får planen inte tas emot (16 §). Granskningen är av enbart formell natur. Närmare bestämmelser omhur bostadsrätt upplåts finns i en särskild avdelning i bostadsrällslagen(1722 §§). Upplåtelse får ske bara ål föreningsmedlem och inle äga rum i annanordning än genom teckning på leckningslista som har utfärdals av styrelsen. Vidteckningslistan skall vara fogad styrkt avskrift av den ekonomiska planen.Planen skall vara försedd med bevis om all den har lagils emot avlänsstyrelsen. I teckningslis-tan skall anges under vilka förhållanden teckningblir bindande, tiden för tiUträde av lägenhet samt hur grundavgift ochersättning för teckningsrätt skall betalas (17 §). Teckningslista skall hållastillgänglig för alla (18 §). Om flera listor utfärdas, får samma lägenhet intebjudas ut på mer än en av dem (19 §). Teckning skall alltid avse viss lägenheti den ekonomiska planen. Har flera tecknat sig för samma lägenhet, gäller denteckning som skedde först, om inte annat har föreskrivits i teckningslistan (20§). För att teckning skall vara bindande fordras att inom lid som har angetts ilistan dels antalet bostadsrättshavare uppgår till minst fem, dels teckning harskett för lägenheter med andelsvärden motsvarande minst två tredjedelar avsamtliga till upplåtelse utbjudna lägenheters andelsvärden (21 §). Ombostadsrätt upplåts utan att ekonomisk plan har upprättals och mottagils avlänsstyrelsen eller utan iakttagande av del föreskrivna teckningsförfarandet,är avtalet ogiltigt. Den till vilken upplåtelse skett bar rält till Maj:ts proposition nr 1971 ersättningför utlägg och kostnader. Har lägenheten tillträtts, anses ett för båda parterbindande hyresavtal ha kommit till stånd (22 § första stycket). Om upplåtelsesker i strid med bestämmelsen om skyldighet alt upprätta ny ekonomisk plan, harbosladsrättshavaren rätt att efter uppsägning frånträda avtalet och fåskadestånd, om han var i god tro när upplåtelsen skedde. Sägs avtalet upp, ärföreningen skyldig att lösa bostadsrätten. gått ifrån den ekonomiska plan som ligger till grund förupplåtelse och beslutat om åtgärd som medför väsentlig h ö j-ning av deavgifter som utgår för bostadsrätten, får bostadsrättshavaren efter uppsägningfrånträda bostadsrätten, om han inte bilrätt beslutet eller kan anses hagodkänt detta (38 §). Någon sådan uppsägningsrätt föreligger däremot inte omavgiftsskyldigheten ökar på grund av att beräkningarna i den ekonomiska planeninle har hållit streck, t. ex. till följd av alt kalkylerade byggnadskoslnaderöverskridits. Sägs bostadsrätten upp, är föreningen skyldig att lösabostadsrätten. Har lägenheten tUlträlts, får bostadsrättshavaren sitta kvar ilägenheten till den fardag för avträdande av hyrd lägenhet som inträffarnärmast från det ersättningen har betalats (40 §). Bostadsrällslagenutgår från att förpliktelser för tillträdande bostadsrättshavare skalluppkomma först genom teckning på teckningslista. Bestämmelserna om upplåtelseav bostadsrätt får anses innebära all det inte är till-låtet att ingåförhandsavlal om bostadsrätt och la upp förskott på avgift för bostadsrätt(prop. 1945: 371 s. 31 och 47 samt prop. 1968: 161 s. 45, 51, 60 och 63). Eltuttryckligt förbud mot förskott finns i förskoltslagen. kanemellertid ge bostadsrättsförening tillstånd att ta upp förskott (1 §). Försådant tillstånd fordras atl ekonomisk plan har tagits emot av länsstyrelsenoch att betryggande säkerhet har ställts hos för fullgörande avskyldighet att återbära förskott (2 §). Lagen ställer inte upp något krav påatt den som betalar förskott skall vara medlem i föreningen. om säkerhet finns i kungörelsen (1968: 703) medtillämpningsföreskrifter till lagen (nr 702) om förskottvid upplåtelse av bostadsrätt, m. m. Säkerheten skall täcka sammanlagdabeloppet av de förskott för vilka tillstånd söks och bestå av bankgarantieller därmed likvärdig säkerhet. Som säkerhet får också godtas garantiförbindelseav Bostadsgaranti, HSB eller (1 §). Säkerheten förvaras hoslänsstyrelsen (2 §). Den kan återställas efter skriftlig ansökan. Därvid skallsamtliga ledamöter i föreningens styrelse lämna sltrifllig försäkran attbostadsrätt har upplåtits eller förskott återbetalats. Återställs säkerheten,skall återkalla tillståndet atl uppbära förskott (3 §). Förskoltslageninnehåller inte några bestämmelser om innebörden av avtal om förskott. Imotiven lill lagen uttalade emellertid föredragande de- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 39 partementschefen(prop. 1968: 161 s. 47) alt ett avtal om förskott inte innebär attförskottsgivaren under alla förhållanden är bunden atl teckna bostadsrätt.Skyldighet för bostadsrättsförening all lämna tillbaka uppburna förskott kanuppkomma, om föreningen inte erbjuder rimliga villkor när teckning avbostadsrätt skall ske. Ledning lorde vidare kunna hämtas från uttalanden imotiven till bestämmelserna om förskott i kontrollagen (prop. 1945: 371 s. 32).Föredragande departementschefen anförde då att ett avtal om förhandsteckning iregel får anses innebära en utfästelse från föreningens sida alt låta den somgjort teckningen få företräde till viss lägenhet vid definitivt tecknande avbostadsrätt. Från förhandstecknarens sida lorde föreligga en bindandeutfästelse atl teckna bostadsrätt för lägenheten på rimliga villkor så snartsådan teckning lagligen kan ske. Kontraktsbrott från någondera sidan tordekunna medföra skadeståndsskyldighet. Dröjer det avsevärt änparterna förutsatt innan definitiv teckning kan äga rum, lorde den som betalatförskoll kunna frånträda överenskommelsen. Den rätt som förhandstecknare hartill lägenhet som han tillträtt men ännu inte har fått upplåten till sig medbostadsrätt torde få betraktas som en hyresrätt. Liksom enligt gäUande rätt skall enligt kommitténs förslagbostadsrätt få upplåtas endast åt medlem i bostadsrättsföreningen och bara omekonomisk plan för föreningens verksainhet har registrerats hos länsstyrelsen.Den ekonomiska planen skall innehålla alla upplysningar som är av betydelseför atl föreningens verksamhet skall kunna rätt bedömas. Vidare skall delframgå av planen vilka ekonomiska förpliktelser bostadsrättshavarna tar på sig.För varje bostadsrätt skall anges ett jämförelsetal, som utvisarbostadsrättshavarens delaktighet i föreningens tillgångar i förhållande tillövriga bostadsrättshavare. Planen kan upprättas somen kalkyl. För att planen skall kunna utgöra underlag för en tillförlitligbedömning av föreningens stabilitet bör den emellertid inte upprättas förränföreningen har kommit så långt i sin planering att t. ex. kostnader och lånsom föreningen kommer att ha när för-eningshusel färdigställts kan beräknas lillbelopp som i allt väsentligt kommer att hålla. Tidpunkten för upprättandet kanvariera med hänsyn till bl. a. del sätt på vilket föreningen husenanskaffas. För förening som själv svarar för byggandet torde planen kunnaupprättas tidigast när behövliga uppgifter kan lämnas omproduktionskostnaderna och om de lån och övriga krediter som beräknas förfastighetens slutliga finansiering. Med del sätt för byggande som tillämpastorde detta betyda atl ekonomisk plan vanUgen kan göras upp föreden första inflyttningen. Närmare föreskrifter om innehållet i den ekonomiskaplanen får meddelas i administrativ ordning. Sammanfattningsvis innebärkommitténs förslag att den ekonomiska planen i princip skall ha sammadelaljinnehåll som enligt bo- Maj:ts proposition nr 1971 sladsrältslagen.Förslaget innehåller också bestämmelser om ny ekonomisk plan, som i sak stämmeröverens mad gällande rätt. bör betryggande garantier tillskapas för atl uppgifterna i planenblir riktiga. Planen skall därför innan den ges in till genombostadsrättsföreningens försorg förses med intyg av två gransk-ningsmän om attden vilar på tillförlitliga grunder. Granskningsmän skall utses centralt förhela landet av Kungl. Maj :t eller myndighet som Kungl. Maj :l förordnar. Somlämplig beslutande myndighet föreslås bostadssiyrelsen. Genom den centralaprövningen uppnås en enhetlig bedömning av sökandens kompetens somgarantier tillskapas för att de som skall granska planerna kommer alt besittanödvändiga kvalifikationer. Detnuvarande förfarandet med teckning på teckningslista har enligt kommitténmedfört vissa praktiska olägenheter. Upplåtelse av bostadsrätt föreslås därföri stället ske genom skriftligt avtal. Avtalet skall innehålla uppgift om denlägenhet upplåtelsen avser, den ekonomiska plan som ligger lill grund förupplåtelsen samt de avgifter som skall utgå för bostadsrätten. Avtal som intehar upprättals skriftligt eller som inte innehåller föreskrivna uppgifter blirenligt förslagel ogiltigt. Kommittén har övervägt omde föreslagna reglerna om innehållet i och granskningen av ekonomisk plan kananses tillräckliga eller om det därutöver kan behövas någon kontroll avbostadsrällsupplåtelse. Med hänsyn till att de bostadssökande inte åtar signågra förpliktelser gentemot föreningen innan de är medlemmar i denna och harmedinflytande i fråga om skötseln av föreningens angelägenheter har någonsärskild kontroll emellertid inte ansetts påkallad. I fråga om förhandsavtalframhåller koinmittén inledningsvis att bara ett mycket begränsat antalbostadsrättsföreningar numera bildas av de personer som själva önskar fålägenheter i föreningarnas hus. I stället bildas föreningarna i regel avpersoner eller företag som är verksamma för alt tillhandahålla bosläder ochandra lägenheter i förelag som byggs upp efter kooperativ linje. Det typiskaför dessa föreningar är att de under de betydelsefulla skeden närföreningshusen anskaffas verkar utan någon i vart fall direkt kontroll ellertillsyn av dem vars intressen föreningarna i första hand skall tillgodose. Meddetta system kan det uppkomma risker för atl de som är verksamma under deförsta skedena i föreningarnas utveckling inte alltid arbetar med syfte alt debUvande bostadsrättshavarna skall få så bra hus som möjligt till lägsta möjligakostnader. Fördelarna med systemet är å andra sidan att fackmän fungerar sombyggherrar och alt husen därför kan byggas och administreras mer rationelltoch effektivt än om sakkunnigt folk inte medverkar. Möjligheter ges också attutnyttja erfarenheter från tidigare byggen och atl tillämpa lämpUgaorganisationsformer. bildas av dem som själva skall ha lägenheter i föreningens hus ärde bostadssökande från början medlemmar i föreningen och bo- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 41 stadsrättkan upplåtas lill dem direkt.