prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Till en viss del motverkadesdock inflödet av en betydande export av långfristigt kapital. Ett visst inflöde av kortkapital ägde även rum till och . För Storbritanniensdel var detta sä gott som helt koncentrerat till . Denitalienska kapitalexporten reducerades vidare avsevärt , vilket iförsta hand torde kunna hänföras till vissa åtgärder som vidtagits mot exportenav liresedlar samt till ökade avkastningsmöjligheter för kapital inom landet. Ovanstående utveckling avde korta kapitalrörelserna har medfört en påtaglig nedgång avEurodollarräntorna. För lån med tre månaders löptid uppgick räntan i början avdecember till ca 7,3 o/o att jämföra med ca 10,5 o/o vid ingången av 1970. Medundantag för en smärre uppgång har räntefallet fördelatstämligen jämnt över året. Eurodol-larmarknadens motvarighet på den långfristigasidan den s. k. Euro-bondmarknaden har vuxit i något långsammaretakt än 1969. emitterades obligationer till ettvärde av ca och för beräknas motsvarande beloppha uppgått till . Huvudparten eller ca 70 o/o avsägobligationer utan konverteringsrätt noterade i dollar. Under loppet av 1970tilltog dock emissionerna i och holländska floriner. Liksom uppgickandelen amerikanska emissioner tiU 1/3 av totalbeloppet att jämföra med ca 2/3under 1968. I motsats till de korta räntorna har räntorna på deninternationella kapitalmarknaden inte visat mera påtagliga tecken till attsjunka. Medan handeln med Eu-robonds tidigare i huvudsak inskränkt sig till attomfatta emissioner har förutsättningarna för handeln med utelöpandevärdepapper blivit gynnsammare. Institutionella förbättringar i form avdearingsam-arbete, överenskommelser mellan banker om leverans- och betalningsvillkorhar ägt rum. Detta torde fä avsevärda effekter på deninternationella kapitalmarknadens funktionssätt och det långfristiga kapitaletsrörlighet. Det kan nämnas att det totala beloppet utestående obligationslän päEurobondmarknaden vid utgången av 1970 kan skattas till . Den ekonomiskautvecklingen i de OECD-anslutna industriländerna utmärktes vid ingången av 1971av tendenser till svagare tillväxttakt i och och en begynnandeproduktionsuppgång i . Avgörande för bedömningen av deninternationella konjunkturutvecklingen blir under dessaomständigheter dels hur markerad expansionen i kan tänkas bli,dels i vilken omfattning och med vilken styrka och varaktighet en lägre tUlväxti är att vänta. Den bedömning som gjorts innebär för Förentastaternas del att pro- 1 Preliminär nationalbudget 35 duktionsuppgången1971 skulle bli ungefär 3 0/0, efter en stagnation 1970. De genomfördalättnaderna i den ekonomiska politiken förutses fä en stimulerande effekt både på den privata konsumtionen och på investeringarna,även om det verkar troligt att ökningstakterna kommer att tillta meraväsentligt först en bit in . Sparkvoten beräknas minska och investeringsviljan tUlta efter hand som enmera optimistisk utvecklingsbildskapas för den amerikanska ekonomin. En sådan bild förefaller trolig inte minstmot bakgrund av den något långsammare prisökningstakten och den kraftiga resultatförbättringen av utbytet av varor ochtjänster med utlandet . Båda dessa faktorer var och är fortfarande högstväsentliga inslag i målsättningen för den fördaekonomiska politiken. Med tanke pä den snabba produktivitetsstegring som hörtill ett begynnande uppsvingsskede torde emellertid arbetslöshetenknappast komma att sjunka i någon större omfattning . Man kan också vänta sig attinvesteringsverksamheten skjuter fart särskilt . Bedömningen av konjunkturutvecklingen iVästeuropa ter sig mera osäker. Den ekonomiska utvecklingen underandra tyder på att en något mera expansiv produktionstillväxt äratt vänta i och , medan en försvagning skulleäga rum i framför allt ochåtskilliga av de små industriländerna och i mindre omfattning möjligenockså i . Det förefaller som omutvecklingen i skulle bli av central betydelse för konjunkturutvecklingeni . Man kan därvidlag tänka sig tvä alternativautvecklingsvägar. Även om orderingången till den västtyskaindustrin nu stagnerat eller är obetydligt avtagande är orderstockentillräckligt stor för att produktionen skallkunna gä på högvarv . Den ekonomiska politiken verkaråterhållande på efterfrågan, men det finns åtskilliga skäl som talar för attdämpningen inte blir så kraftig. Företagens likviditet synes fortfarande vararelativt god, understödd av en kraftig import av utländskt kapital, och kandärför medverka till att bromsa nedgången i investeringstillväxten. Storalöneökningar torde vidare hålla uppeökningstakten för den privata konsumtionen även om en viss dämpning äratt vänta med hänsyn till den pålagda extraskatten som förblir i kraft underåtminstone . Dessutom förutses den offentiiga sektorn ökasin direkta efterfrågan pä varor och tjänster i snabbare takt än . Ensådan efterfrågeutveckling i skulle verka fortsatt stimulerandepä övriga västeuropeiska länder. Den väntade konjunkturuppgången i Förentastaterna beräknas dessutom få positiva effekter på produktionen i Västeuropa.Enligt detta utvecklingsalternativ, somförefaller vara det mest sannolika, skulle konjunkturavmattningen iVästeuropa kunna bli relativt obetydlig och an- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 35 lagligen också förhållandevis kortvarig.Tidpunkten för ett konjunkturomslag blir emellertid även i ett sådantalternativ svår att precisera. Ett andra alternativ utgår ifrån att denekonomiska utvecklingen i går mot en betydande avmattning. Någonavsevärd stimulans skulle inte vara att vänta frän de övriga storaindustriländerna i . I detta fall skulle en mera markeradkonjunklurdämpning inträffa, även om den troligen inte skulle bli varken såutpräglad eller långvarig som förra gängen med tanke på bl. a. gynnsammaspridningseffekter frän efterfrågeutvecklingen i . Även med den meraoptimistiska grundsynen på den ekonomiska utvecklingen i kansåledes en mindre dämpning i produktionstillväxten väntas . Den lägreefterfrågan torde i första hand komma att gälla industriinvesteringarna.Bostadsbyggandet beräknas öka kraftigt i , efter en nedgång 1970,men dämpas både i och . Den privata konsumtionen väntas ocksåvisa en oenhetiig utveckling , med ökad tUlväxttakt i , Frankrikeoch möjligen men lägre ökningstakt i och i de flesta av demindre länderna. Även om den under detsenaste året allmänt restriktiva ekonomiska politiken borde få större dämpandeeffekt på prisstegringstakten än 1970 torde pris- och löneökningarnafortsätta att vara stora. För en sådan utveckling talar flera av de skäl somanförts i den föregående analysen av prisutvecklingen . Sammanfattningsvisförefaller det som om prisutvecklingen kan bli ett gemensamt och allvarligtproblem för industriländerna också . Världshandeln i volym kan1971 väntas växa i några procentenheter långsammare takt än 1970. För deOECD-anslutna länderna torde ökningstakten uppgå till 78 o/o 1971. Om manbortser från och torde tillväxten av exporten allmäntbli lägre än 1970. Särskilt kraftig nedgång kan man vänta sig förexportökningen i , där flera gynnsamma faktorer samverkade till atttillväxten blev särdeles hög 1970. Likaså väntas avsevärt svagareexportframgångar för 1971 allt eftersom den inhemskaefterfrågan stiger. Både i och i de mindre industrUänderna antas iregel en dämpning på elt par procentenheter i exportstegringen. IStorbritannien tycktes exporten börja öka i något snabbare takt mot slutet av1970 och exportmarknadsförlusterna 1971 väntas bli betydligt mindre änföregående är. Sammantaget skulle med den nämnda utrikeshandelsutvecklingenkomma att visa ett lägre överskott gentemot omvärlden än 1970, men fortfarande,liksom , ett överskott mer än dubbelt så stort somgenomsnittet för åren 19601967. Fördelningen av bytesbalansöverskottet 1971på de olika länderna väntas bli obetydligt annorlunda än 1970. En sådanutveckling skulle normalt inte behöva leda till att behovet av utjämnandekortfristiga kapitalrörelser 1 Preliminär nationalbudget 37 tilltar.Detta utesluter å andra sidan inte att balansproblemen för vissa av de mindreeuropeiska staterna kan bestå. Skapandetav internationell likviditet 1971 kan företrädesvis väntas komma att åvila systemet med specielladragningsrätter. Nya SDR till ett värde av aktiverades /1971. Den amerikanska grandbalansen väntas uppvisa ettkraftigt underskott även 1971. I vad mån detta kommer att öka deninternationella likviditeten beror bl. a.på utvecklingen av den amerikanska upplåningen pä Eurodollarmarknaden.Oförändrade eller minskade amerikanska EurodoUar-skulder kan resultera ikraftiga tillskott av internationell likviditet. Mycket talar för alt dennaskuldsättning knappast kommer att sjunka i sammatakt som 1970 åtminstone inte . Ett motiv fördetta är den tidigare omnämnda utformningen av reservtäcknings-kraven föramerikanska bankers Eurodollarapplåning. De tekniska omläggningar av beräkningsmetodiken vid fastställandet av dessa krav som beslötsi torde ytterligare stödja ett sådant argument. Av stor betydelseför kapitalströmmarnas utveckling är även den rådande motviljan från vissa europeiska staters sida mot en ökning av dollarbalansernasamt vilka uttryck en sådan motvilja kan komma att ta sig. Mot denna bakgrandblir en väsentlig fråga vilken ekonomisk-politisk linje de amerikanskamyndigheterna tillgriper för att försöka konsolidera och finansiera denamerikanska grundbalansen. En nära nog jämförbar betydelse skuUe kunnatillmätas utvecklingen av de finansiella flödena av kort och långt kapital tillrespektive frän . De främsta målen för den amerikanskaregeringens ekonomiska politik har och huvudparten av 1970 varitatt söka bromsa prisstegringstakten samt att förbättra bytesbalansen. Dendärav föranledda stabUiseringspolitiken, sominleddes , resulterade i en gradvis avmattning avden amerikanska ekonomins tillväxttakt. sjönkbruttonationalprodukten i reala termer för första gängen sedan första kvartalet1967. Nedgången fortsatte under första kvartalet1970, medan en ytterst obetydlig ökning inregistrerades under andrakvartalet. Med tanke på att ökningen av produktionskapaciteten normalt uppgårtill 4 å 4,5 0/0 växte sålunda skillnaden mellan möjlig och faktiskproduktionsökning successivt. Förväntningarna omatt detta snabbt skulle resultera i en påtaglig uppbromsning av prisstegringstakteninfriades emellertid inte. t. o. m. steg konsumentpriserna med knappt 6 0/0. Under senaredelen av 1970 var emellertid prisuppgången något svagare, i första hand tackvare utvecklingen av priserna på matvaror och tjänster. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 38 Betydligtstarkare har dämpningen kommit till uttryck i partihandelsledet. t. o. m. november ökade partipriserna med i genomsnitt 2,5o/o. Under loppet av1970 har den ekonomiska politiken delvis lagts om i expansiv riktning. Bidragande till dettatorde ha varit farhågorna för en mera långvarig dämpning av den ekonomiskaaktiviteten. Inte minst utvecklingen pä arbetsmarknaden förefaller härvidlagha spelat en stor roll. Arbetslösheten, vilken vid utgången av uppgicktill 3,5 o/o, hade stigittill 5,8 o/o, dvs. den högsta nivån . I viss män torde dockstrejken vid ha verkat höjande pä den registreradearbetslösheten . Den ändrade inriktningen av den ekonomiskapolitiken medverkade till att den totala produktionen långsamt började stigaunder . över synes dockbruttonationalprodukten ha varit nära nog oförändrad jämfört med 1969.Industriproduktionen beräknas ha sjunkit med knappt 3 o/o att jämföra med engenomsnittiig ökning 1960-1969 om ca 5,3 o/o . Lättnadernai den ekonomiska politiken har berört såväl finans- som kreditpolitiken. Blandde finanspolitiska åtgärderna märks avskaffandet av den 10-procentigaextraskatten, höjningar av vissa socialförmåner samt en tidigareläggning avbeslutade löneökningar till de statligt anställda.På det kreditpoUtiska fältet har den tidigare maximeringen av räntenivån förbankernas inlåning delvis upphävts, vilket ökat dessas möjligheter attexpandera sin utlåning. Även kraven pä de reserver som affärsbankernaenligt lag måste hålla hos centralbankerna har lindrats. sänktesdiskontot i två etapper frän 6 till 5 1/4 o/o. Tonvikten i kreditpolitiken haremellertid lagts på styrningen av det totala penningutbudet, vUket beräknas ha stigit med ca 5 o/o. ökade penningmängdenmed 2,7 o/o och under de tvä närmast föegående åren var ökningen 7 o/o per år.Affärsbankernas s. k. prime råte, dvs. den lägsta ränta bankerna beviljar sinabästa kunder, har i anslutning till dennautveckling sänkts i fyra etapper frän 8,5 till 7 o/o. Trots dessa lättnaderkan kreditpolitiken inte sägas ha varit påtagligt expansiv, åtminstone intejämfört . Den ochbörjan av 1970 strama kreditpolitiken inriktades i första hand på att söka dra ned investeringsvolymen.De privata fasta investeringarna beräknas ha minskat med ca 3 o/o i volym 1970att jämföra med en uppgång om ca 5,5 o/o 1969. Huvudparten av denna nedgånghar fallit på bostadsinvesteringarna vars volymmässiga minskning kan uppskattastill drygt 10 o/g. Förutom bristen på kapital har den starka ökningen avbyggkostnaderna härvidlag spelat in. I takt med att kreditpolitiken har lättats har emeUertid bostadsbyggandet börjatstiga. Under loppet av perioden januariaugusti ökade antalet igångsättningarmed 3 o/o. 1 Preliminär nationalbudget 39 Industrinskapacitetsutnyttjandegrad var kring mitten av 1970 den lägsta . Dettaförhällande torde i kombination med minskade vinster och begränsadeupplåningsmöjligheter förklara nedgången av näringslivets investeringar.Enligt de senaste officiella investeringsundersök-rtingarna i september 1970skulle näringslivets investeringar stiga med ca 6,5 0/0 i värde 1970 attjämföra med i febmari förväntade knappt 10 0/0. 1969 var motsvarandeökning ca 7 0/0. Utvecklingen 1970 tyder på atttillväxten av näringslivets investeringar ytterligare sjunkit. kan detta innebära att dessa investeringar varitoförändrade i volym räknat jämfört med . Den totala produktionensnedgång kan i stor utsträckning återföras pålagerrörelserna. Som brukligt i ett läge där högkonjunkturens topp nyligenpasserats kompenserades den vikande efterfrågan av enomfattande lageruppbyggnad. De tilltagande tecknen på en mera varaktigavmattning medförde därefter ett kraftigt omslag nedåt av lagerinvesteringarnaunder . Lageruppbyggnaden var endast enfjärdedel av vad den hade varit . Parallellt med att dentotala efterfrågan tilltagit synes därefter lageruppbyggnaden ånyo haaccelererat. Den privata konsumtionenhar fortsatt att öka, om än i relativt långsam takt. Uppgången har beräknatstill knappt 2,5 0/0 mot 3,5 0/0 1969. Konsumtionen av de konjunkturkänsligavaraktiga konsumtionsvarorna förefaller däremot ha sjunkit något. Trots detidigare nämnda finanspolitiska åtgärderna har tillväxten av de disponiblareala inkomsterna varit liten. Förklaringen ligger bl. a. i den låga tillväxtenav lönesumman. Den senare växte med knappt 7 0/0, vilket med hänsyntaget till prisutvecklingen pekar mot en ökning av reallönerna om endast ettpar procentenheter. En stor del av de finanspolitiska lättnaderna har vidaresugits upp via en markant ökning av sparkvoten. Denna torde ha uppgått till ca7,5 0/0 1970, vilket kan jämföras med i genomsnitt 6 0/0 för perioden19601969. Sparkvotens utveckUng 1970 kan jämföras med reaktionerna vidextraskattens införande (). Resultatet blev vid dettatillfälle en temporär men markant neddragning av sparkvoten. Den offentiiga sektornsinflytande, såsom den kommer tUl uttryck i form av köp av varor och tjänster,har verkat i restriktiv riktning. I volym räknat torde deoffentliga utgifterna ha sjunkit med knappt 4 0/0 varvid hela nedgången föll påden statliga sektom. Till den alldeles övervägande delen härrörde minskningarnaav de federala utgifterna frän nedskärningar av försvarsanslagen. Trotsdämpningen på utgiftssidan har budgetens inverkan däremot varit expansiv somen följd av de vidtagna skattesänkningarna. Speciellt gällde detta årets senare Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 40 Den yttre balansenförbättrades avsevärt . Förbättringen av bytesbalansen synes hauppgått tUl ca från ett underskott om till ett överskott om . Omslaget förklaras sä gottsom helt av utvecklingen av varuhandeln och då i första hand exporten.Exporten av varor steg med ca 16 o/o i värde och 11 o/o i volym.Motsvarande siffror uppgick tiU knappt 10 o/o respektive 6 o/o. Även omdenna ökning till viss del förklaras av hamnarbetarstrejken 1969 tordeförbättringen också ha andra orsaker. En sådan kan vara förskjutningen ikonjunkturfaserna mellan Förenta statema och . Den låga inhemskaefterfrågan har sannolikt i kombination med en stark utiändsk efterfråganstimulerat exporten. Därutöver synes de västeuropeiska ländernas exportpriserha stigit snabbare än de amerikanska. Den amerikanska importen torde ha ökatmed i runt tal 10 o/o i värde och 4 o/o i volym. Huvudparten av importenstillväxt har fallit . Parallellt medförstärkningen av bytesbalansen har underskottet på kapitalbalansen kraftigtstigit. uppgick kapitalutflödet till ca 8miljarder dollar. Under årets sista månader skedde sedvanligt ett visståterflöde pä grund av företagens strävanden att uppfyllabetalningsprogrammet.i som helhet torde underskottet påbetalningsbalansen uttryckt pä officiell transaktionsbasis ha uppgått tilldrygt 8 mUjarder dollar. Denna definition av betalningsbalansen avser förändringenav nettoställningen mot centralbanker och liknande institutioner utomlands.Motsvarande underskott uttryckt på likviditetsbasis torde ha varit betydligtmindre, inte minst på grund av de omfattande återbetalningarna av upptagnaEurodollarlän. Denna definition av betalningsbalansen avser i principförändringen av samtliga utländska personers och företags dollarinnehav.- Utsikterna för denamerikanska ekonomins utveckling under innevarande är synes te sig klarare änvid motsvarande bedömning . Budgeten för /71 kanväntas utöva ett expansivt inflytande. Tillgängliga prognoser tyder på attbudgetunderskottet kommer att uppgå till mellan 10 och 15 miljarder dollar.Effekterna av den gradvisa omläggningen av kreditpoliliken, som påbörjadesunder , torde vidare slå igenom . Till detta kanläggas de skattelättnader som trädde i kraft /1971 samt detfaktum att lagerrörelserna knappast kan väntas bromsa efterfrågans tillväxt.Även om sålunda en viss expansion av den ekonomiska aktiviteten förefallersannolik är emellertid dess styrka svårare att förutse. Några officiella prognoser föreligger förnärvarande inte. ' Det s.k.betalningsprogrammet, vilket tillkom , avser vissa restriktioner mot amerikanskaföretags möjligheter att överföra kapital till utiandet. För en utförligareredogörelse hänvisas till avsnittet om betalningsläget 1970 1 Preliminär nationalbudget 41 dömningar av antas bruttonationalproduktenväxa med ca 4 o/o. Skattelättnaderna och en sänkning av sparkvoten väntas ledatill att den huvudsakliga drivkraften i efterfrågan kommer från den privatakonsumtionen. Även bostadsinvesteringarna antas stiga kraftigt eller med ca 19o/o i volym. Exportens värdemässiga tillväxt förutses vidare bli halverad,medan importens blir i stort sett oförändrad. I volym räknat beräknasemellertid importtillväxten fördubblas. Ett minskat underskott pätjänstebalansen väntas leda till att bytesbalansens överskott blir någotstörre än 1970. En utveckling efter dessalinjer framstår i sig som fullt tänkbar. En viss osäkerhet torde dock vidlådaOECD:s antagande om en tämligen likartad tillväxt av den totala produktionenunder loppet av 1971. Det är möjligt att i första hand den privatakonsumtionens och bostadsinvesteringarnas tillväxt under första delen av 1970härvidlag har överskattats. Det är osäkert om den av antagna sänkningen avsparkvoten hinner komma till stånd åtminstone i mera avsevärd omfattning . Mot denna bakgrund kan det vara befogat att räknamed att bruttonationalprodukten för kan komma att växa någotlångsammare än enligt beräkningar eller med ca 3 o/o i vol5'm. Dettaskulle i så fall innebära att klyftan mellan potentiell och faktiskproduktionsökning ytterligare vidgas. Den förstnämnda brukar som tidigareomnämnts skattas till ca 4 o/o. Under dessa förutsättningar torde enytterligare ökning av arbetslösheten vara att vänta ,medan däremot prisstegringstakten fortsätter att sjunka. För andra halvåret1971 kan det i jämförelse med årets tidigare del finnas goda skäl att räkna meden påtagligt starkare tillväxt av såväl konsumtion som investeringar. Vid ettlättare kreditmarknadsläge kan mera långsiktiga industriella investeringsbehovkomma att göra sig gällande med ökad styrka. Med avseende på de utrikesbetalningarna synes de stora underskotten på grundbalansen komma att bestå. Den ekonomiskautvecklingen blev mera ogynnsam än väntat. Investeringarna låg på enlägre nivå än 1969 och konsumtionen ökade ganska svagt, särskilt . Exportuppgången, som varit mycket markant under andra halvåret 1969och medfört en kraftig förbättring av den yttre balansen, planade ut och visadeuppåtgående tendenser först . Importen tog däremot ånyo fartefter nära nog en stagnation 1969. Industriproduktionen sjönk och ökade svagt under återstoden av året. Arbetslösheten steg och vari större än någon månad . Läget pä arbetsmarknaden varoroligt med fler och mer omfattande strejker än vanUgt. steg såvälpriser som löner osedvanligt snabbt. Prop.1971:1 Bilaga 1 Fsiiansplaiien 42 nationalprodukten visade ingen ökning underförsta halvåret och torde för hela 1970 ha ökat obetydligt mer än 1 »/o. Det dämpadeefterfrågeläget berodde till stor del på en svag investeringsefterfrågan.Under första halvåret minskade såväl privata som offentliga investeringar,delvis som följd av likviditetsbrist och ogynnsamma väderleksförhållanden. Enviss expansion av investeringsverksamheten ägde rum ,stimulerad av de kreditpolitiska lättnaderna , men det står klartatt de investeringsplaner som redovisades så sent som långtifrån kunde uppfyllas. Det bör dock framhållas att bostadsbyggandet ökade fr.o. m. då tillgången på kredUer blev lättare. Totalt beräknas defasta investeringarna ha minskat något . Den privata konsumtionenutvecklades svagt 1970, kanske till en del beroendepå förhoppningar om skattesänkningar i aprilbudgeten. Ökningen underforLsättningen av året berodde främst pä de massiva lönestegringarna, varsköpkraft dock till stor del reducerades av prisökningar. Den privatakonsumtionen beräknas ha ökat med ungefär 3 o/o. Trots en snabbt ökandevärldshandel steg exporten av varor svagt mellan ochförsta , medan en snabbare uppgång kunde noteras mot slutet av1970. Eftersom exportpriserna ökade snabbt torde värdet av varuexporten hastigit med inemot 11 o/o 1970.' Några av de faktorer som skulle kunna förklaraexportmarknadsförlusterna kan nämnas. Det förefaller ha funnits kapacitetsbegränsningari exportsektorn och arbetsmarknaden var instabil med bl. a. en tvåveckors hamnarbetarstrejki juli som förmodligen ledde till ex portförluster. Kostnadsläget utveckladesig också mera ogynnsamt än i de flesta andra länder och konkurrensförmåganmåste ha påverkats härav. Det kan också vara av intresse att konstatera attStorbritannien även tidigare brukat förlora marknadsandelar i högre takt justnär exportmarknaderna expanderat snabbt. Importen beräknas ha ökatmed 10 o/o i värde 1970 med den klart snabbaste uppgången , trots att den inhemska efterfrågan då var dämpad. En del importtidigarelades dock för att undvika den väntade hamnarbetarstrejken undersommaren. Handelsutvecklingen leddetill att varubalansen med utlandet beräknas ha givit ett, om än begränsat,överskott 1970. De månadsvisa överskotten på tjänstebalansen fortsatte attvara höga och bytesbalansen beräknas ha visat ett överskott på 550 miljonerpund, dvs. avsevärt mer än 1969. Trots den sedvaiUiga exporten av långfristigtkapital kan därför grundbalansen beräknas ha givit ett överskott som inte inågon större ' Värdet av exporteradevaror 1970 har justerats upp med heter till följd av att man upptäckte att statistikenför de tre första kvartalen undervärderat exportuppgången. 1 Preliminär nationalbudget 43