prop · FU03117 · 1971-12-31 00:00:00 — Omingen sådan omvandling av det statliga lånet kommer lill slånd den 1 januari 1975skall del fr. o. m. denna lidpunkt löpa med ränta som gäller för vid dentidpunkten emitterade statliga obligationslån och amorteras . Intillden skall staten äga rält all utse två leda möter av . Om staten, genom omvandling av det statliga lånet till aktiekapital, går in som aktieägare i skall staten ha rätt lill en mot aktieinnehavet proportionell representation i styrelsen. Kommissionenfömtsätter atl staten inle lämnar sådant lån eller ikläder sig sådanagarantier eller annat åtagande varom här talals såframt inle vissa i rapportennärmare angivna förulsätlningar är lill fullo uppfyllda. De enligt kommissionenviktigaste förutsättningarna för etl slutligt genomförande av rekonstruktionenär alt Gölaverkens aktieägare är beredda alt medverka till nedskrivningen avdet gamla aktiekapitalet med 90 o/o tUl . samt tillapportemissionen, att Gölaverkens största kunder slutgiltigt bekräftar sittåtagande enligt punkt 6, all lämnar ett för Salénrederiernagodtagbart förhandsbesked rörande den avsedda apporttransaklionen samt att Kungl.Maj:t och lämnar sitt godkänande. Delar av kommissionensutredningsmaterial är hemligstämplade enligl 21 § sekretesslagen. Jag kommerall ställa della material till näringsulskolts förfogande. Genom alt Gölaverkensstyrelse enhälligt har rekommenderat aktieägarna alt ställasig positiva lill rekonslruktionsför-slaget har ett väsentUgt steg mot detslutgiltiga genomförandet av rekonstruktionen tagits. Representanter för Gölaverkensstörsta kunder har vidare vid ett sammanträffande med Salénrederierna ochkommissionen förklarat sig slå fast vid den tidigaredeklarerade uppfattningen alt rekonstruktionsförslagel i princip synsacceptabelt. Det slutgiltiga ställningstagandet lämnas . Likaså har riksskatteverketlämnat det positiva förhandsbesked som förutsattes. Mol den bakgrunden anserjag alt det bör finnas goda möjligheter alt rekonstruktionen skall kunnagenomföras enligl planerna. Del presenterade förslagetinnebär, enligt kommissionens bedömning, alt Gölaverkens behov av såväl likvidilelslillskottsom solvensförstärk-nuig är tillgodosett genom atl Gölaverken under åren19711973 kommer all tillföras kapital i storleksordningen 400500 milj. kr.Jag ansluter mig tUl denna bedömning. Genom det statliga lånet på 75 milj.kr., obligationslånet på likaledes 75 milj. kr. och den tillfälliga kreditenfrån förelagels beställare på 35 milj. kr. tillförs företaget i form av lån 185milj. Därtill skall läggas pristillägget på konlraklerade fartyg på 140milj. och slutligen aktiekapilallUlskollel på 150 milj. kr., dvs. Det bör noteras alt akliekapilaltillskollelpå 150 milj. kr. görs genom tillskoll av apportegendom bestående av etttankfartyg, vilket av Salénrederierna garanteras ha elt värde av minst 150milj. Från lik-viditelssynpunkt betyder della all fartygets seglationsöverskolllillskjuls, vilket för åren 19711973 kan beräknas uppgå lill netto ca 80 milj.kr. Trots all Gölaverken därmed inte kantillgodogöra sig hela akliekapilallillskottet på 150 milj. kr. kommerföretagets likviditet att totalt förbättras med ca 400 milj. kr. vidilelsbehov därutöver, vilket måste anses somosannolikt, torde företagel ha möjlighet alt genom belåning av fartyget och certeparlielerhåUa ytterligare likvida medel . Beträffande den statiiga insatsen vill jag fästauppmärksamheten på atl den delvis innebär ell risklagande och ell potentielltansvar utöver del som är förenat med ren långivning. Jag syftar på all del ränte-och amorteringsfria statliga lånet vid utgången av skall kunna omvandlaslill aktiekapital om Salénrederierna så påkallar. Det ligger i sakens natur allSalénrederierna kan väntas utnyttja denna option vid en negativresultatutveckling. Häremot svarar en möjlighet för staten alt själv påfordraen omvandling av lånet till aktiekapital. På detla sätt kan staten om den såönskar erhålla del i de vinster som den statiiga insatsen bidragit till atl möjUggöra. Jag finner del tillfredsställande atl kommissionen , som stått till buds, kunnat åstadkomma ell konkret och realistisktförslag till lösning av krisen vid Gölaverken. Ställningstagande lill kommissionensförslag bör ske på grundval av både allmänna näringspolitiska överväganden ochen bedömning av den konkreta situationens speciella krav. Jag vill erinra om atl jag i fjolårets proposilion ivarvsfrågan (prop. 1970: 82) hävdade atl stödbehovet skiljer sig de olikavarven emellan, vilket också var ett av motiven mot generella subventioner. Jagfinner alt utvecklingen bekräftat riktigheten av denna bedömning. Från industri-och sysselsättningspolilisk synpunkt är del angelägel all driften vidGötaverken kan upprätthållas. Enligl kommissionens förslag bör så kunna skegenom elt tidsbegränsat statiigt slöd i enlighet med de allmänna riktlinjerför varvspolitiken, som antog (BaU 1970: 43, rskr 1970:327). Från induslripolitisk synpunkt är den föreslagna lösningenav Gölaverkens problem intressant genom alt en ökad integration mellan varvsindustrinoch rederinäringen kommer lill slånd. Detta slag av integration bör kunna ökaföretagens finansiella stabUitet och bidra lill utvecklingen av varvsindustrinsmarknadsanpassning. När del gäller den speciella situationen vid Gölaverkenhar en rekonstruktion efler likvidation ellerkonkurs stundom framstått som den mest realistiska lösningen. En sådan skulledock dra med sig allvarliga produktionsstörningar med åtföljande sysselsättningsproblem,åtminstone . Jag finner del därför lillfredsslällande attförslaget möjliggör en rekonstruktion utan likvidation. För atl sanera och göra företagel lönsamt pålång sikt krävs betydande insatser av inle bara finansiell ulan ocksåföretagsledan- Alt elt stort och välkonsoliderat förelag övertar ansvaret för Gölaverkensfortsatta drift bör kunna tillgodose dessa krav. Jag finner de statligainsatser, som rekonstruktionsförslagel anger och vilka utgör en förutsättningför Salénrederiernas åtaganden, rimliga med hänsyn lill del allmänna intressetav atl produktion och sysselsättning kan upprätthållas vid . I delsammanhanget viU jag dock understryka all de statliga insatserna görs förstsedan samtliga de förutsättningar för rekonstruktionens genomförande, vilkaberör andra parter än staten, är uppfyllda. Mot denna bakgrund och med dennareservation är jag beredd all förorda att förslagel vad avser statens åtagandengodkänns. Jagföreslår alltså alt Gölaverken erhåller ell ränte- och amorteringsfritt lån på75 milj. kr. Jag föreslår vidare atl staten ikläder sig dels garanli för ellobligationslån på 75 milj. kr., dels borgen, solidariskt med Salénrederierna,for lån till Gölaverken på 35 milj. kr. Kapitaltillskotttill Uddevallavarvet statliga insatser Förhållandenainom Uddevallavarvel har tidigare varit föremål förriksdagens prövning. Med anledning av prop. 1958: 118 godkände (SU1958: 90, rskr 1958: 215) all staten skulle ställa garantier för loppbelåningenav varvels anläggningar med 30 milj. kr. På grundval av prop. 1963: vidare (SU 1963: 40, rskr 1963: 100) ell samgående mellan () i fråga om verksamheten iUddevallavarvet. Statens engagemang dikterades av intresset för sysselsättningeni Uddevallaorlen. En förutsättning för atl denna skulle kunna vidmakthållasansågs vara all varvet fick möjligheter alt följa med i utvecklingen molbyggande av allt större fartyg. En sådan produktion ansågs i sin lurförutsätta etl intimt samarbete med något av de övriga storvarven. Aktiekapitaleti varvet ökades i della sammanhang från 8 milj. kr. lill 40 mUj. fördelatmed 20 milj. kr. på staten och 20 milj. kr. på , för vilket beloppEriksberg erhöll en kreditgaranti. erhöll Uddevallavarvel en slallig garanlipå 130 milj. kr. för en period av . Vidare beslöt i enlighetmed prop. 1965: 46 (SU 1965: 74, rskr 1965: 202) om etl aklieägartiUskoll på 40milj. 1967: 30 tiU begärde Kungl. Maj:l ell ytterligare kapitaltiUskotttill UddevaUavarvet på 75 milj. kr. för all läcka uppkomna och förväntade förlusler.Avsikteri var alt sysselsättningen under skulle tryggas.Frågan om Uddevallavarvels framlid skulle enligl propositionen på nytt underställasriksdagens prövning och då bedömas med utgångspunkt frånvarvsindustrins framtidsutsikteroch resultatet av ansträngningarna atl tUlföra Uddevallaorlen nya arbetsmöjligheter.Riksdagen biföll den framlagda propositionen (SU 1967: 50, rskr 1967: 141). Ienlighet med önskemål gjorde UddevaUavarvets ledning ikontakt med industridepartementet en grundlig förelagsekonomisk genomgång avvarvels situation och framtidsutsikter. De väsentliga resultaten av denföretagsekonomiska analysen av varvet framlades i proposilion for riksdagenvåren 1969 (prop. 1969: 74). Ipropositionen framhöll jag bl. a. atl man mot bakgmnd av utvecklingen kunde sede närmaste åren an med viss tiUförsikt. Uddevallavarvets sysselsättningsskapanderoll torde kunna upprätthållas till ell pris som visserligen var högt men medhänsyn till branschens problem knappast uppseendeväckande. Flera andra svenskastorvarv kämpade med stora svårigheter. Föreställningen att Uddevallavarvetskulle vara väsentligt ineffektivare än andra svenska varv saknade sålunda fog.Jag framhöll vidare, att av det kapitaltillskott som UddevaUavarvet erhållit år1967 ännu återstod så stor del, alt varvet inle riskerade sin likviditet genomdet utflöde av likvida medel som kunde beräknas för och första halvåretår 1970. Jag ansåg därför, all frågan om nytt kapitaltiUskott tUlUddevallavarvet borde anslå. Detla även med hänsyn till atl jag räknade med alttämligen snart få återkomma med en samlad bedömning av varvsbranschen i Sverigepå grundval av vad den sillande varvskommittén kunde komma att föreslå. Jag underströkemellertid, all de väntade förlusterna hos Uddevallavarvet måste täckas genomytterligare statliga kapitallillskoll och förutskickade, atl jag sedermeraskulle komma all föreslå alt denna fråga förelades för avgörande. 1969: 74 inhämtades yttrande om vad jag sålunda anfört omverksamheten vid Uddevallavarvet. framhöll (SU 1969: 90, rskr 1969:228) alt del var angeläget all skärpa ansträngningarna alt få elt merdifferentierat näringsliv inom Uddevallaorlen. Förutsättningarna för en viss diversifieringav verksamheten vid varvet borde också undersökas. godkänderiksdagen alt mellan staten och träffades ell avlal, som i vissaavseenden ändrade del dittills gällande avtalet mellan de båda aktieägarna. Detnya avtalet gav staten bl. a. det avgörande inflytandet över besluten.istyrelsen och på bolagsstämma. Avtalet innefattade också rätt för varderaparten att få avtalsförhållandet upplöst per . 1970: 82 framlades vissa förslag rörande svensk varvsindustri, i huvudsakpå grundval av varvskommitléns avlämnade förslag. Därvid betonades bl. a.vikten av elt vidgat samarbete inom varvsindustrin. I fråga om Uddevallavarvelframhöll jag alt frågan om varvels framtida verksamhet borde bedömas i sambandmed andra samverkans-frågor. Jag räknade med alt återkomma härtill under hösten1970. Sombakgrund till de förslag jag avser framlägga i det följande vill jag till en börjanlämna en redogörelse för utvecklingen inom Uddevallavarvel och1970 samt en prognos för utvecklingen . får jag hänvisa lUl prop. 1969: 74. Ifråga om orderläge har utvecklingen varit gynnsam.Under år 1969 fick varvet nio beställningar på totalt d. w. ochunder nio beställningar på totalt 1 d. w., all jämföra mednio beställningar på totalt d. w. . Vid utgången av år 1970var orderslocken 2 d. w. innebär all varvet har enbeläggning motsvarande en planerad produktion för åren 19711974. Under fömlsällningall varvet erhåller täckning för de förlusler som kan förutses är allisåsysselsättningen vid varvet tryggad för de närmasie åren. Ifråga om de kontrakt som kunnat tecknas under del är all märka altdessa erhållits lill jämförelsevis förmånliga priser. a. är varvet ibetydande utsträckning skyddat mol ogynnsam kostnadsutveckling genom s. k. glidskaleklausuler. i med dess produktion av hjälpmotoreroch reservdelar har orderingången varit stigande . Vadgäller produktionen räknad i arbetartimmarvid Uddevallavarvel minskade dennafrån 4,6 milj. limmar till 3,5 milj. timmar , eUer med inemot 25o/o. har antalet arbelarlimmar legal nivå. Delkommer sannolikt att öka något under de närmasie åren med hänsyn till den ökadeomfattningen av fartygsproduklionen. Från1966 tiU minskade antalet anställda vid varvet med ca 700 lill knappt2 900. låg antalet anställda på ungefär samma nivå. Fullgörandet avnuvarande program torde förutsätta en viss ökning av antalet anställda under denärmaste åren. Somjag framhöll i prop. 1969: 74 har vid varvet successivtvidtagits genomgripande ralionaliseringsålgärder. Atl särskilt nämna förperioden 19691971 är den utbyggnad som sker av den största bädden på gamlaUddevallavarvet och vilken kommer alt möjliggöra byggandet av fartyg från max72 000 lon d. w. lill max 125 000 lon d. w. Denna utbyggnad har medgett denkraftiga ökningen av förmånliga order, som ingåtts . Härutöverpågår arbete med förlängning av svetshallen vid Sörviksvarvel samtnyanskaffning av viss utmstning. Den sammanlagda kostnaden för dessainvesteringar uppgår tiU ca 30 milj. kr. Resultatet för Uddevallavarvet innebär enförsämring i förhållande till vad som prognostiserats. Rörelseresultatet, dvs.resultatet före avskrivningar, räntor och bokslutsdispositioner, visade sålundaen förlust för årel på ca 7 milj. kr. jämfört med beräknade O milj. kr. Delförsämrade resultatet kunde huvudsakligen tillskrivas opåräknade koslnadsstegringar.I förhållande lill närmast föregående år innebär rörelseresultatet dock enpåtaglig förbättring. Denna har forlsall , då rörelseöverskotleluppgick lill drygt 6 milj. kr. jämfört med tidigare prognostiserad förlust påca 3 milj. kr. sammanhänger med förskjutningar i produktionen mellanolika år saml effekliviseringar av rörelsen. Nettoresultatet av verksamheten eflerall hänsyn tagits lill ränleunderskoll och bokföringsmässiga avskrivningarulvisar förlusler på 29 milj. kr. resp. 21 milj. kr. SkUlnaden i förhållande liUpåräknade netloförlusler, 10 milj. kr. kr., beror delvis på dethöga räntelägel. Delta har medfört etl ränleunderskoll på ca 17 milj. kr. år1969 och ca 21 milj. kr. mol beräknade ca 11 milj. kr. Underskottet har del balanserats av det förhållandevisbättre rörelseresultatet. De netloförlusler som tidigare uppstått har läckts genomalt statens kapitaltillskott på totalt 115 milj. kr. lagUs i anspråk.Tillskollen har givils mol förbindelse av varvet atl de skall återbetalasjämte 6 o/o ränta innan vinst får utdelas. TUlskollen är nu helt förbrukade ochför har en balanserad netloförlust på 16 milj. kr. Nettoresultatet kommer enligl varvels beräkningar altsuccessivt förbättras. räknar ledningen visserligen med allverksamheten kommer all utvisa en netloförlust på 34 milj. kr. och för år 1972på 17 milj. kr. beräknas däremot elt överskoll på 6 milj. kr. Föråren 1974 och 1975 budgeteras betydande överskott. Inklusive den balanserade neltoförlusten för år 1970behöver alltså fram lill totala netloförlusler på ca 67 milj. kr.täckas. I fråga om resultatet för varvet under åren 19671973hänvisas lill tabell. Vidare hänvisas lill en översikt över de senare årensbalansräkningar. Tabellen och översikten lorde få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 2 och bUaga 3. De totala investeringarna vid varvet har under senare årvarit jämförelsevis låga. De har inle överstigit15 mUj. Med hänsyn till den osäkra varvskonjunkturen har störreinvesteringar undvikits. Ytterligare rationalisering av produktionsapparatenskulle underlättas om en ökning av investeringarna kommer lill slånd. Denmarkanta förbättring av varvskonjunkluren, som inträtt , har allmänt sett inverkat gynnsamt på Uddevalla- varvets utveckling. Kontrakt för nybyggnad av fartyg har sålunda under dessa år kunnat tecknas till väsentligt högre priser än tidigare, som kreditvillkoren blivit fördelaktigare för varven. ' Samtidigtsom förulsätlningarna för varvsproduklion sålunda allmänt sett förbättrats en successiv rationalisering av verksamheten lett tillminskad produktionstid och besparingar i fråga om lönekostnader ochomkostnader. För alt ytterligare öka utsikterna liU lönsam drift vid varvet hargenom en begränsad investering möjligheter öppnats för produktion av en serieprismässigt förmånliga fartyg inom ramen för en i övrigl oförändrad kapacitet. Detanförda innebär alt i huvudsak oförändrad sysselsättning vid varvet är tryggadt. o. m. och all produktionen mot slutet av perioden synes komma alt gebetydande överskoll. Denna utveckling är glädjande, eftersom möjligheterna atlövergå lill annan produktion än farlygsbyggande vid Uddevallavarvet får ansesbegränsade. Hillills gjorda erfarenheter av diversifiering av varvsproduklionenär övervägande negativa. Utvecklingenhar också lett lill alt frågan om ytterligare kapitallillskoll till Uddevallavarvelkunnat skjutas längre fram i liden än man tidigare förutsatt. Under många århar emellertid de finansiella påfrestningarna på varvet varit stora. Även omutsikterna för varvet på ter sig i huvudsak gynnsamma måste nukonstateras all läckandet av företagets förlusler inle längre kan uppskjutas.Företaget hade, som nämnts, vid utgången av en balanserad förlusl av16' milj. kr. och denna väntas sliga tiU totalt ca 67milj. Med hänsyn lill alt förelagels eget kapital inle är större än 40milj. kr., krävs en ökning av akliekapilalel för all delta inte skall gå förlorat. Somjag förut nämnt, räknade jag i prop. 1969: 74 med atl nuifrågavarande förluster borde läckas genom tiUskott över statsbudgeten på sammasätt som skett vid ell par tidigare tUlfällen. har statens aktier i därmed del direkta ägaransvaret överförts på . Likaså har påStatsföretag överförts rättigheter och skyldigheter enligt gällande avlal medEriks-berg, dock med den huvudsakliga begränsningen alt inlösen av Eriksbergsaktier i skall ske genom statens egen försorg. Somjag framhöU i prop. 1969: 121 om bildandet av Statsföretag skulle det inte vararimligt atl belasta förvaltningsbolaget med löpande förluster som sammanhängermed de särskilda syften som motiverat det statliga engagemanget i Uddevallavarvel.Dessa förlusler borde i stället läckas med medel som i särskUd ordning ställts lUlförfogande efter be- I överensstämmelse härmed uttalade jag även i detla sammanhangmin avsikt all föreslå Kungl. Maj:t all hos begära anslag förtäckande av Uddevallavarvets förlusler. Medhänsyn till den nuvarande utvecklingen mol en normalisering av förhåUandenainom svensk varvsindustri och då denna utveckling synes innebära alt Uddevallavarvelinom når positiva resultat av sin verksamhet förefaller del numerasannolikt alt moderförelaget skall kunna överta det fulla ansvaret för varvelsframtida utveckling, nu aktuella problem lösts. För all vidmakthållavarvet i dess väsenlliga sysselsättningsskapande roll gäller det sålunda nu alltillföra varvet medel i sådan omfattning, alt verksamheten kan fortsättas underde år som återstår innan driften vid varvet väntas bli lönsam. villjag på nytt betona all ansträngningar bör göras för all åstadkomma etl meradifferentierat näringsliv i . Dessa synpunkter bör beaktasbl. a. i det lokaliseringssamråd som gäller vid nyetableringar ochutbyggnader av företag i de tre storstadsregionerna. Varvels fortsattautveckling bör självfallet äga rum inom ramen för del utbyggda samarbete mellande svenska slorvarven, som jag kommer alt redogöra för närmare i del följande. Dellamer omfattande samarbete bör för Uddevallavarvels del träda i stället för detspeciella samarbete som ägt rum mellan varvet och på grund av 1963och avtal, som tidigare beräknats beslå lill utgången av år 1972.Mellan och råder enighet om atl avtalet bör upphöra iförtid. Del ankommer emellerlid på atl la ställning lill frågan ominlösen av de aktier i varvet, som f. n. innehar. Enligl gällande avlalbehöver ej avstå från dessa aktier lill lägre värde än 20 milj. kr.Jag förordar alt aktierna nu förvärvas av staten och överlåts tillStatsföretag. bör ske genom all Statsföretag övertar betalningsansvaretför del lån på 20 milj. kr., som upptog vid sitt förvärv av aktiernaoch som förfaller till betalning . bör statensgaranti för kredit lUl på motsvarande belopp upphöra. Statsföretagbör i fråga om innehavet av dessa aktier la på sig ell ekonomiskt ansvar, sominte är mer långtgående än vad som gällt för vidkommande. Eftersomräntekostnaderna för berörda lån under delta innehav åvilat staten genom Uddevallavarvel bör det anförda tills vidare resultera i atl Kungl. Maj:l hos riksdagenbegär etl anslag på 1,9 milj. kr. lUl Statsföretag, motsvarande värdet av Statsföretagsuppkommande räntekostnader för liden till dess nyssnämnda lån förfaller till belalning. Vidlösandel av varvels problem är all märka all varvets omsättning nu uppgår lillca 260 milj. kr. och balansomslutningen lill ca . Irelation till dessa värden, som beräknas sliga , ärvarvels aktiekapital, 40 mUj. kr., uppenbarligen lågt. Omman dessutom jämför med aktiekapitalet hos övriga svenska slor-varv förefalleren väsentlig höjning av akliekapilalel motiverad för Uddevallavarvels del. Ensådan skulle underlätta finansieringen av de investeringar som är en förulsällningför alt varvets produktionsapparat skall kunna håUas kvalitativt i nivå med deandra storvarvens. Sammanfattningsvisär alltså läget för Uddevallavarvel sådant att förlusler lill ell sammanlagtbelopp av ca 67 milj. kr. föreligger ell från dellaförhållande delvis frislående behov av ökat aktiekapital. De båda problemen ärså liU vida kopplade tiU varandra, all ett väsentligt ökat aktiekapital innebärstörre möjligheter för varvet att bära solidiletspåfrestningar i form avbalanserade förlusler som återstår, innan varvet visar förmånligaresultat. Motden bakgrund som här angivils är en förutsättning för förelagets fortsattasoliditet, atl del egna kapUalet ökas väsentligt. Enligt min uppfattning böraktiekapitalet höjas med 60 milj. kr. lill 100 milj. kr. Denna nyemission börtecknas till en överkurs av 75 o/o, innebärande att varvet tiUförs enreservfond på 45 milj. kr. Staten bör lämna Statsföretag etl kapilallillskollpå 105 milj. kr. Reservfonden gör det möjligt för UddevaUavarvetall läcka den för balanserade förlusten på 16 milj. kr. och delar avberäknade kommande förluster . Härefter skulle återståen total förlust av drygt 20 milj. kr. Med hänsyn lill dendärefter väntade positiva utvecklingen av varvsrörelsen och den betydandehöjning av aktiekapitalet, som föreslås, synes förelaget emellerlid kunnabära den soliditetspåfrestning denna förlust innebär. Självfallet kräver dockdenna påfrestning särskUd uppmärksamhet från företagsledningens sida. Jagutgår från atl alla ansträngningar görs, som kan medverka lill att denförutsedda gynnsamma utvecklingen påskyndas. Densvenska varvsindustrin är koncentrerad vad gäller både lokaliseringen och slorleksslmkluren.Branschen domineras av de fyra slorvarven , , KockumsMekaniska verkstads AB (Kockum) och Uddevallavarvet. Dessa varvs faktureringår uppgick lill ca 2 100 milj. kr. Storvarvens farlygsproduktion utgöröver 90 o/o av den totala fartygsproduklionen i landet. Utöver fartygproduceras också bl. a. dieselmotorer, ångturbiner och hjälpmotorer. År1970 hade Gölaverken ca 8 000 anställda och ca 860 milj. kr. i omsättning.Kockum hade 7 600 anställda varav 4 600 i varvsrörelsen med en omsättning ivarvsverksamheten på ca 520 milj. kr. hade drygt 4 000 anställda meden omsättning på 490 milj. kr. och Uddevallavarvet 2 900 anställda med enomsättning på ca 260 milj. kr. Defyra varvens verksamhet har kännetecknats av en förändrad produklinriklningdär drivkraften varit att söka i den internationella efterfrågeutvecklingen påfartyg. Produktionsresursema har sålunda i stor utsträckning tagits i anspråkför stora långdistanslan-kers, gasfarlyg, speciella s. k. induslrial , kyllaslfartygöch kemikalietankers.