prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Utvidgningen gäller såväl dentraditionella informationsverksamheten som nya projekt och är främstföranledd av att allt större krav ställs påomfattningen och kvalitén av den information som medlemmar och andraönskar att föreningen skall ge dem. Föreningen ser det som synnerligen angeläget att genom information och upplysningsverksamhethjälpa till att få fram en växande, kunnig och aktiv opinion för ökade insatserinom det internationella arbetet. Föreningen framhåller attkostnadsstegringarna gör föreningens ekonomiska situation allt svårare. , som är en sammanslutningav de vid universiteten verksamma utrikespolitiska föreningarna, anhåller omett statsbidrag under tredjehuvudtiteln på , vilket skulle innebära en höjning med omkring 23 000kr. En stor del av den begärda höjningen avses komma att tillfallalokalföreningarna. EuroparörelsensSvenska Råd är enligt sina stadgar en ideell förening med säte i , somskall verka för ett växande europeiskt samarbete med framtidsmålet ett enat i samverkan medvärlden i övrigt. I detta syfte skall rådet sprida upplysning i omeuropafrågor, främst om den integrationsprocess i vilken är inbegripetsamt om de internationella organisationer som sysslar med dessa frågor och tillvilka är anslutet. Rådet, som är partipolitiskt och religiöstneutralt, önskar vara ett samlande organ för europaintresserade i olika läger. Rörelsen har bekostats genom medel som nsamlats från näringslivet. Underår 1970 har en omläggning av verksamhet i 1971:1 Bilaga 5 62 Förmedlingen av språkresor,som från ekonomisk synpunkt varit den huvudsakliga aktiviteten,har överlåtits på annan organisation. När det gäller informationsresor förriksdagsledamöter och ämbetsmän m. fl. har man beslutat att även i fortsättningenorganisera sådana resor under förutsättning att finansieringen inte belastarEuroparörelsens Svenska Råds budget. Samarbetet med motsvarande danska ochnorska organisationer intensifierades och kontakt har återknutits med den internationella i . Kontakt har äventagits med den svenska om viss samverkan iupplysningsverksamheten i . Det är förhoppning att kunnaöka både storleken och antalet stipendier, som under ett antalår utdelat till akademiker, som velat fortsätta sin utbildning vid Colleged'Europe i Briigge. Svenska Råd anhåller om ettanslag från tredje huvudtiteln på . för informationsverksamhet ieuropeiska integrationsfrågor. Härutöver har och hemställt omstatsbidrag med . Föreningen , som är en sammanslutning av föreningar (130 organisationer,varav sex riksorganisationer) och enskilda i , syftar till attinsamla, framställa och distribuera informationsmaterial i internationellafrågor, genom kurser, seminarier o. d. bidra till att tillgodose behovet avutbildning och information i internationella frågor, initiera, stödja ochmedverka i längre internationella kurser av folkhögskoletyp samt anordna ochstödja kurser för utländska stipendiater och invandrare. , vars ändamål är att företräda, tillvarata och främja utlandssvenskarnasintressen och önskemål, anhåller om statsbidrag i syfte att möjliggöra enkonsolidering och förstärkning av föreningens möjligheter att verka som ettsamlande informations- och serviceorgan för utlandssvenskarna. har uttalat sigför önskvärdheten av en förstärkning av den form av information i ominternationella frågor som sker genom informationsverksamhet,och av understödda institutioneroch organisationer (SU 1969: 177, rskr 387). ansåg det angeläget attutrikesdepartementet fullföljde ansträngningarna att i samråd med andra intressentersamordna och effektivisera nämnda informationsverksamhet. En kartläggning harnumera skett av behovet av information om FN-organens verksamhet som underlagför utformandet av riktlinjer för hur Prop.1971:1 Bilaga 5 63 denmed statliga medel bedrivna informationsverksamheten till allmänheten börinriktas och prioriteras för att önskad effekt och samordning skall uppnås. Dennakartläggning har gett vid handen att Svenska FN-förbudet bör vara det organ somhar den centrala ställningen i fråga om allmän information i om FN:s och fackorganens verksamhet. Specialin-riktadoch särskilt mera tekniskt betonad information, i många fall information frånfackmän till fackmän, bör däremot ges i annan ordning och i förekommande fall ide former som tillämpats. I detta sammanhang kan erinras om att SIDAhar till uppgift att bedriva informationsverksamhetmed speciell inriktning på och biståndsverksamhetensvillkor och att SIDA utför denna uppgift i nära samarbete med bl. Förekommande statsbidrag till allmäninformation om FN-verksam-heten bör vidare föras samman under en huvudtitel,varvid förutsättningen måste vara att informationsverksamhet bedrivs rörandealla de organ som ingår i FN-familjen. Sålunda bör bidrag till fortsättningsvis beräknas under tredjehuvudtiteln, över vilken för innevarande budgetår,liksom tidigare, erhåller bidrag till sin verksamhet. För innevarande budgetårutgår vidare över åttonde huvudtiteln . till om attdisponeras efter samråd med svenska unesco-rådet. Likaså utgår överåttonde huvudtiteln ett bidrag till FN-förbun-dets lokalkostnader om 15 000 kr.Under övriga huvudtitlar finns för innevarande budgetår inte några särskildamedel för allmän information om FN-verksamheten. Förinnevarande budgetår har över tredje huvudtiteln bl. a.erhållit medel för särskild information angående FN:s andra utvecklingsårtionde. handlingsprogram beträffande användningenav dessa medel återspeglar en strävan att öka kontakterna med medlemsorganisationerna och att i ökadutsträckning driva informationsverksamheten genom de till förbundet anslutnariksorganisationerna samt att fördjupa samarbetet med skola ochstudieförbund. /72 beräknar jag för , med hänsyn särskilttill vikten av fortsatt information angående FN:s andra utvecklingsårtionde,ett bidrag på , vilket innebär en ökning med . jämfört meddet belopp som utgår till förbundet över tredje huvudtiteln under innevarandebudgetår. I bidragsbeloppet ingår . som bidrag till kostnader för nyalokaler, varav är i stort behov. Det sistnämnda beloppetinkluderar det bidrag om . till lokalkostnader, som utgåtttill förbundet över åttonde huvudtiteln. I det bidrag som jag sålunda beräknarför nästkommande budgetår ingår vidare ett från åttonde huvudtiteln överförtbelopp på . för upplysning om verksamhet, lag förut- Prop.1971:1 Bilaga 5 64 sätter därvid ett nära samråd mellan förbundetoch svenska unescorådet om medlens användning. För EuroparörelsensSvenska Råd beräknar jag med hänsyn till önskvärdheten av information iintegrations- och europafrågor ett bidrag på . Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att Kungl. att till Information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor för /72anvisa ett anslag av . 1969/70 Utgift 12 546 250 1970/71 Anslag 22 702 000 1971/72 Förslag 3 088 000 1 Anslaget Bidrag till " Därutöver . () är en stiftelse, för vilkenKungl. Maj:t fastställt stadgar . Stiftelsen har till ändamålatt i enlighet med de grunder för bidrag godkänt med anledning avprop. 1966: 76 (SU 88, rskr 203) bedriva vetenskaplig forskning i konflikt-och samarbetsfrågor av betydelse för internationell fred och säkerhet i syfteatt söka ge bidrag till förståelsen av betingelserna för fredliga lösningar avmellanstatliga konflikter och för en stabil fred. Stiftelsen leds av enstyrelse. finns en institutsdirektör och andra tjänstemän ienlighet med en personalförteckning som Kungl. Maj:t fastställer samt, sområdgivande organ, ett vetenskapligt råd. 1969/70 Beräknad ändring1971/72 Institutet . Handläggande personal 4 -1-1 Övrig personal 6 -t-l begär ettstatsbidrag på , vilket innebär en ökning med . iförhållande till /71. Av det anslag institutet begär utgör . kostnader för avlöningar, arvoden Prop.1971:1 Bilaga 5 65 m. m., . administrativa kostnader,varav . för lokalkostnader vilket innebär en ökning med 40 000 kr.jämfört med innevarande budgetår samt . projektkostnader,inklusive konferenser och resor m. m. Resterande del utgörs avlönekostnadspålägg och vissa kostnadsersättningar. I beloppet för avlöningar m.m. har institutet räknat in medel för utökning av personalen enligtpersonalförteckningen med en redaktör och en assistent. Bland projekt för /72 nämnerinstitutet , en studie av , studier avseendeinspektion i samband med förbud mot tillverkning av kemiska stridsmedel,fastställande av analysmetoder för upptäckt av anfall med biologiska stridsmedel,faktorer som bestämmer militärutgifternas storlek samt den militärtekniskautvecklingen. Även andra projekt, varom emellertid beslut inominstitutet kommer att fattas , kan komma att krävamedelsutrymme under /72. Såsom exempel nämns internationellainvesteringar och andra utländska intressen, satellitspaning som eninspektionsmetod i nedrustningssammanhang, internationellrättsliga aspekter påunderrättelsetjänst samt en studie av en viss konflikt. Jag förordar att anslageträknas upp med , varav . är avsett att täcka kostnader förutökade lokaler och . kostnader för ett planerat mötemed institutets råd. Vid beräkning av beloppet har hänsyn tagits till vissainträffade pris- och löneökningar. Med hänsyn till behovet för attplanera på bör möjlighet finnas till överföring av medel tillpåföljande budgetår. Bidraget till bör sålunda i fortsättningen fåkaraktär av reservationsanslag. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag tillStockholms internationella fredsforskningsinstitut för /72anvisa ett reservationsanslag av . 5 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 5 66 Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheterför utrikesrepresentationen Byggnadsarbetenaför den sovjetiska ambassadanläggningen i avslutades ,medan färdigställandet av den svenska anläggningen i senarelagts medberäknad inflyttning tidigast undersommaren 1971. Hyresfrihet åtnjuts för kanslilokalerna och huvuddelen avbostäderna i för tiden fram till inflyttningen i den nya anläggningen. Jag beräknar f. n.kostnadsramen till , vilket innebär en ökning med 3 milj.kr. Hänsyn har därvid tagits till in-dexregleradeprishöjningar och tillkommande arbeten för anläggningen i . Vissa kostnadsökningar kan förutsesbeträffande den svenska anläggningeni . Först sedan arbetena på denna anläggning slutförts kan deslutgiltiga kostnaderna framräknas och regleras. Projekteringen aven ambassadanläggning i , omfattande kansli, sändebudsbostad och fem bostäder för denutsända personalen med en totalyta av 3 836m, har slutförts och byggnadsarbetena satts i gång någon månad tidigare änförutsett. Anläggningen skall kontraktsenligt stå färdig inom 18 månaderfrån byggstarten. Projekteringen föruppförande av en ambassadanläggning i , omfattande kansli, sändebudsbostad och vissa personalbostäder,har försenats något. Byggnadsarbetena beräknas kunna komma i gång under hösten1971. Likaså harförberedelsearbetet för en ambassadanläggning i , omfattande kansli och sändebudsbostad,fördröjts. Byggnadsarbetena kommer därför att börja först medberäknad inflyttning . Projektering för enambassadanläggning i , omfattande kansli, sändebudsbostad och bostäder för denutsända personalen, har framskridit så långt att byggnadsarbetena beräknaskunna sättas i gång under /72. har utrymme beräknatsunder detta anslag för mindre upprustningsarbeten och förvärv avpersonalbostäder. För att kunna genomföra ej nu förutsebara inköp avchefsbostäder m. m. beräknar jag vidare vissa medel att ställas till Kungl.Maj:ts disposition. Jag förordar att medel för nästa budgetåranvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan (1000-tal kr.) 0. m 1969/70 Äldre ej slutredovisade objekt Anslagsberäkning (1 000-tal kr.) Behållning1.7.1970 Anslag /71 Anslae för1971/72 (förslag) Jaghemställer, att Kungl. att till Inköp,uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesrepresentationen för budgetåret1971/72 anvisa ett investeringsanslagav . Inköp av tomt för beskickningen i Genom beslut av 1961 och (prop. 1961: 1 bil. 25 s. 5, SU 23, rskr 65; prop. 1962: 1 bil. 5 s.55, SU 3, rskr 3) anvisades ett investeringsanslag om sammanlagt 4 milj. kr.till inköp av tomt för uppförande av kanslibyggnad i . 1969:1 (bil. 5 s. 58) anmäldes att preliminärt kontrakt tecknats rörande förvärv av en lämplig tomt vid . 1970: 1 (bil. 5 s. 55) anmäldes att detta kontrakthävts. Ansträngningar att finna annan lämplig tomtmark fortsätter och nyaförslag bearbetas kontinuerligt. medgivande till fortsattdispositionsrätt under nästa budgetår bör därför inhämtas beträffandeovannämnda anslag på 4 milj. kr. 1971:1 Bilaga 5 68 laghemställer, att Kungl. att medge, att Kungl. Maj:t /72 får förfoga över det på riksstaten för /63under statens allmänna fastighetsfondanvisade investeringsanslaget Inköp av tomt för beskickningen iWashington. Fonden uppgår f. n. till (prop. 1970: 1 bil. 5 s. 55, SU 3, rskr 3). Av fonden disponeras 1 125 000 kr.för s. k. allmänna lån på högst . i samband med tjänstemansförflyttning. Om särskilda omständigheter föreligger, kan lån beviljas medhögre belopp. Då synnerliga skäl föreligger får lån beviljas även för medelsbehovsom uppkommit under löpande stationering utomlands utan samband medförflyttning. Lånen skall amorteras . Återstoden av fonden, dvs. ,disponeras för särskilda lån på högst 5 000 ler. till tjänstemän vidutrikesförvaltningen för inköp av möbler och andra inventarier (möbellån).Längsta amorteringstid är , men i övrigt gäller samma villkor som för des. k. allmänna lånen. Utlandslönesystemet förutsätter atttjänstemännens behov av kredit i sambandmed omstationering skall kunna tillgodoses genom lånefonden (prop. 1963:75 s. 100, SU 125, rskr 298). Genom ökning av såväl antaletlåneberättigade tjänstemän som den allmänna kostnadsnivån har trycket påutrikesförvaltningens lånefond efter hand ökat starkt. Under det gångna årethar fondmedlen visat sig otillräckliga, varför tidigare normalbelopp kunnatmedges endast i starkt begränsad utsträckning. Med hänsyn härtill bör fondentillföras ytteriigare . Jaghemställer, att Kungl. att till lånefondför /72 anvisa ett investeringsanslag av . Fondens medel används främst förlångivning till SIDA:s bilaterala experter. Bestämmelser angående fondensförvaltning och lånevillkor har faststälhs av Kungl. Maj:t (ändrade ). Fondens kapitalbelopp uppgår f. n. till700 . Antalet bilaterala experter väntas ökamed ca 75 under /72. 1971:1 Bilaga 5 69 Jagförordar att fonden tillförs ytterligare . Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att till lånefondför /72 anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. Förteckning överSveriges lönade utlandsmyndigheter och olönade konsulat med utsänd lönadtjänsteman I.Beskickningar med angivande inom parentes av subsidiära ackredi-teringsorter (, Tananarive) (KualaLumpur, , (,, Jeddah, (,Port-of-Spain) (Mogadiscio) (,, , ) * (Brazzaville, , (,, , (, ,) (,) ParisPeking (, Phnom-Penh) (Gaberones, Masern)* (Bathurst,, ) Med * betecknad beskickning förestås av en t. f. chargéd'affaires. (El Beida) WashingtonWellingtonWien Sverigesständiga representation vid i ständiga delegation hos deinternationella organisationerna i delegationhos och utveckling () i delegation i hos de europeiskagemenskaperna (Europeiska (), Europeiskaatomenergigemenskapen(Euratom) och Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC)) III.Lönade konsulat a) Generalkonsulat HamburgHongkong SanFrancisco Olönadekonsulat med utsänd lönad tjänsteman ning (gk = generalkonsulat, k = konsulat) , gk , gk a. M.. , k , k , k , gk , kMiinchen, k , Säo ,gk , gk , k , k V. Informationskontor Svenska informationskontoret (SIS) i Översikt av utrikesfiirvaltningensdiplomatiska och konsulära tjänster m. fl. Kab.sekr., chefsförhand- lare, bitr. A, Lönade utlands- B 6, Cl 1 Chefen placerad iMilano. ' Konsulatet förestås av tjänsteman med arvode. ' Byrådirektör i Ae 28 inkluderad. B6, C 1 B. Olönade utlandsmyn- M., k » Tjänsten uppehålls avtjänsteman i Ag 28. Prop.1971:1 Bilaga 5 75 En intemationell strategi för andrautvecklingsårtionde (1) På tröskeln till1970-talet förbinder sig medlemsstaternas regeringar ånyo att främja degrundläggande målsättningar som fastlades i FörentaNationernas stadga i syfte att skapa stabila förhållanden och välstånd samt attgenom ekonomiska och sociala framstegåstadkomma en levnadsstandard förenlig med mänsklig värdighet. (2) Utropandet av FörentaNationernas första utvecklingsårtionde var ett uttryck för en världsvidsträvan att ge denna högtidliga utfästelse ett konkret innehåll. Sedan desshar man fortsatt ansträngningarna att vidta bestämda åtgärder för detta syfte,liksom att härför skapa och utnyttja nya former för internationellt samarbete. (3) Levnadsstandarden äremellertid fortfarande oacceptabelt låg föroräkneliga miljoner människor i utvecklingsländerna. Ofta är dessa människorfortfarande undernärda, utan utbildning, utan arbete och saknar många andraelementära levnadsbetingelser. Medan en del av världen lever i stort välstånd och t. o. m. i överflöd präglas livetför den större delen av yttersta fattigdom och klyftan fortsätter attvidgas. Denna situation har bidragit till att öka spänningarna i världen. (4) Nuvarandemissräkningar och besvikelser får inte tillåtas skymma sikten eller stå i vägenför ambitiösa utvecklingsmål. Överallt stiger oron bland ungdomen och1970-talet måste markera ett steg framåt genom att tillförsäkra inte endast dennuvarande utan även kommande generationer välfärd och lycka. (5) Framgången för detinternationella utvecklingsarbetet kommer till stor del att vara beroende av enförbättring av det allmänna internationella läget, i synnerhet av konkretaframsteg i riktning mot allmän och fullständig nedrustning under effektivinternationell kontroll, avskaffande av kolonialism, rasdiskriminering,apartheid och ockupation av varje annan stats territorium samt av uppnåendet avlika politiska, ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter för alla samhällsmedlemmar. Framsteg i riktningmot allmän och fullständig nedrustning torde frigöra avsevärda resurser vilkakan utnyttjas för att främja ekonomisk ochsocial utveckling, särskilt i utvecklingsländerna. Därför bör ett nära sambandråda mellan andra utvecklingsårtionde ochnedrustningsårtiondet. (6) Övertygade om attutveckling är förutsättningen för fred och rättvisa bekräftar medlemsstaternasregeringar sin gemensamma och Prop.1971:1 Bilaga 5 76 orubbligaföresats att söka nå fram till ett bättre och effektivare system förinternationellt samarbete, varigenom rådande skillnader i världen kan avskaffasoch välstånd tillförsäkras alla. (7) Utvecklingensyttersta mål måste vara att åstadkomma en fortgående förbättring av individenslevnadsförhållanden och att låta framstegenkomma alla till godo. Om orättmätiga privilegier, extrem rikedom ochsociala orättvisor består, omintetgörs utvecklingens väsentligaste syfte. Detta kräver en global utvecklingsstrategisom bygger på samfällda och koncentrerade åtgärder från såvälutvecklingsländernas som industriländernas sida inom det ekonomiska ochsociala livets alla områden: industri och jordbruk, handel och finanssektor,sysselsättning och utbildning, hälsovård och bostadsbyggande samt vetenskap ochteknologi. (8) Det internationellasamfundet måste visa sig vara i stånd att utnyttja de möjligheter utanmotstycke som dagens vetenskap och teknologi erbjuder i syfte att få tillstånd en rättvis fördelning mellan industri-ochutvecklingsländer av vetenskapliga och teknologiska framsteg och på såsätt bidra till att påskynda den ekonomiska utvecklingen i hela världen. (9) Internationelltutvecklingssamarbete måste ha en omfattning som svarar mot vidden av självautvecklingsproblemet. Partiella, sporadiska och halvhjärtade åtgärder blirotillräckliga, hur goda avsikterna än må vara. (10) Hela detinternationella samfundet har ett gemensamt ansvar för att främja ekonomiska och sociala franisteg. Det är vidare enprocess där de fördelar som utvecklingsländerna vinner frånindustriländerna kommer världen i dess helhet till godo. Varje land har rättoch plikt att utveckla sina mänsldigaresiurser och naturtillgångar, men dessa ansträngningar ger fulltresultat endast genom samfällda och effektiva internationella åtgärder. (11) Det primära ansvaretför utvecklingsländernas utveckling åvilar dem själva, vilket har framhållits iAlger-stadgan. Hur stora de egna insatserna än är kommer de emellertid inte atträcka till för att nå uppställda utvecklingsmål i tillräckligt snabb takt,såvida de inte kompletteras av ett ökat flöde av finansiella resurser och engynnsammare politik från industriländernas sida i vad avser ekonomi och handel. (12) Medlemsstaternasregeringar fastställer som andrautvecklingsårtionde och utfäster sig, var för sig och gemensamt, att föra enpolitik avsedd att skapa en rättvisare och mer rationell ekonomisk och social ordning i världen, där lika möjligheterskall vara en rättighet såväl för nationer som för enskilda individer.De ansluter sig till utvecklingsårtiondets syften och målsättningar och beslutarvidta åtgärder för att förverkliga dem. Dessa mål och åtgärder anges i deföljande paragraferna. Prop.1971:1 Bilaga 5 77 (13) Utvecklingsländernassammanlagda årliga tillväxt av bruttonationalproduktenskall under andra utvecklingsårtionde vara i genomsnittminst 6 Vo. En snabbare ökningstakt under årtiondets andra hälft kan visa sigmöjlig och denna skall i så fall fastställas i samband med en ingående översynvid periodens mitt. Tillväxtmålet, liksom andra härpå baserade mål, ger en allmänanvisning om omfattningen av de samlade insatser som kommer att erfordras underutvecklingsårtiondet på såväl nationell som internationell nivå. Varjeutvecklingsland har ansvaret för att fastställa sitt eget tillväxtmål i ljusetav sina egna förhållanden. (14) Utvecklingsländernasårliga tillväxt i vad avser bruttonationalprodukten per capita skall under utvecklingsårtiondet varaomkring 3,5 o/o i genomsnitt med möjlighet att öka tillväxttakten under denandra hälften av årtiondet för att åtminstone uppnå en blygsam början till enminskning av skillnaden i levnadsstandard mellan industriländer ochutvecklingsländer. En genomsnittlig årlig tillväxt om 3,5 "/o per capitakommer att innebära en fördubbling av den genomsnittliga inkomsten per capitainom loppet av två årtionden. I länder med mycket låg per capita-inkomst böransträngningar göras att fördubbla denna inom en kortare tidsrymd. (15) Det tillväxtmål somfastställts för genomsnittlig per capita-inkomst är baserat på ett antagandeom en genomsnittlig årlig befolkningsökning i utvecklingsländerna om 2,5 o/ovilket är mindre än den ökning som f. n. förutses . Mot denbakgrunden bör varje utvecklingsland självtformulera sina befolkningspolitiska målsättningar inom ramen för sinnationella utvecklingsplan. (16) En genomsnittlig årligbruttoproduktionstillväxt under utvecklingsårtiondetom vinst 6 "/o för utvecklingsländerna förutsätter en genomsnittligårlig tillväxt med: (a) 4 o/o förjordbruksproduktionen; (b) 8 o/o förindustriproduktionen. (17) För att nå det totala tillväxtmåletom minst 6 o/o krävs en genomsnittlig årlig tillväxt med: (a) 0,5 I/o av detinhemska bruttosparandet söm andel av bruttonationalprodukten så att dennaandel når omkring 20 o/o ; (b) något mindre än 7 o/oför importen och något mer än 7 "/o för exporten. (18) Då utvecklingens yttersta syfte äratt förbättra levnadsvillkoren för alla människor, är det nödvändigt att få till stånd en rättvisare för delning av inkomster och förmögenheter i syfte att främja såväl social rättvisa som effektiv produktion, att avsevärt höja sysselsättningen, att nå ett större mått av inkomsttrygghet samt att vidga och för- 1971:1 Bilaga 5 78 bättramöjligheterna till utbildning, hälsovård, näringstillförsel, bostäder ochsocial välfärd, liksom att skydda miljön. Kvalitativa och strukturellasamhällsförändringar måste således gå hand i hand med snabb ekonomisk tillväxtoch existerande skillnader regionala, sektorala och sociala bör minskasavsevärt.