prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Samtidigthar reglerna för barntillägg från sjukförsäkringen gjorts lika för män ochkviimor. I anslutning tUlövergången till obligatorisk särbeskattning av äkta makar och likställda beslötförra årets riksdag (prop. 1970: 60, SU 101, 2LU 42, rskr 243 och 256) attavgift tUl sjukförsäkringen fr. o. m. skaU betalas enbart med hänsyntiU den försäkrades egna in-komstförhåUanden även då det gäller makar ochlikställda. Detta betyder i praktiken att hemarbetande make utan arbetsinkomstbefrias från att betala sjukförsäkringsavgift. För att täcka avgiftsbortfallethar statsbidraget tiU sjukvårdsförsäkringen höjts från 40 tiU fr. o. m.år 1971. Halva årskostnaden tiU följd av ändringen belastar anslaget förinnevarande budgetår. För nästa budgetår medför ändringen ett ytterligareanslagsbehov med 115 mUj. Sjukförsäkringsutredningenhar i sitt slutbetänkande (SOU 1970:56) lagt fram förslag om ändrade regler förersättning från sjukförsäkringen för resekostnader i samband med läkarbesök,för konvalescentvård samt för annan sjukvårdande behandling än läkarvård.Remissbehandlingen av betänkandet har ännu inte avslutats. Utredningen angåendeyrkesskadeförsäkringens finansiering m. m. har lagt fram förslag (SOU 1970:49)till ändrad finansieringsform för den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen.Utredningen föreslår övergång till ett enhetligt premiesystem liknande det somgäller inom ATP. Remissbehandlingen av förslaget har avslutats. Jag avseratt i annat sammanhang förorda att proposition i denna fråga läggs fram tillårets riksdag. Jag vUl i dettasammanhang anmäla att jag har för avsikt att begära bemyndigande att tiUsättaen utredning med uppgift att se över yrkesskadeförsäkringens förmåner.Utredningen skall dessutom överväga en 1971:1 Bilaga 7 22 överflyttningav handläggningen av yrkesskadeärenden i första instans från till de allmänna försäkringskassorna. Denna översyn av yrkesskadeförsäkringenutgör, tillsammans med det arbetesom pågår i pensionsålderskommittén och sjukpenningutredningen, ett led isträvandena att åstadkomma större social rättvisa i arbetslivet. Sammamålsättning ligger bakom de i annat sammanhang berörda förslagen om kraftigt ökade resurser för arbetarskydd och företagshälsovårdliksom det pågående arbetet med en genomgripande översyn av helaarbetarskyddslagstiftningen. Utöver vad jag tidigare nämnt vill jagerinra om det utredningsarbete som pågår hos ochsocialstyrelsen bl. a. beträffandehälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård och i fråga om reglerna för sjukförsäkringens ersättning vidprivatläkarvård. På det administrativa området pågår ettomfattande utredningsarbete angåendemöjligheterna att bl. a. genom användningen av den moderna ADB-tekniken rationalisera administrationen inomden allmänna försäkringen. På områden utanför den allmännaförsäkringen men med angränsande utredningsuppgifter märks familjepolitiskakommittén, som utreder frågan om det ekonomiska stödet åt barnfamiljerna,som arbetar med frågan om förbättrat och vidgat kontantstödvid arbetsUjshet samt socialutredningen, som gör en genomgripande översyn av socialvårdens målsättning ochorganisation. 1969/70Utgift 1 804 694 1970/71Anslag 2 000 000 1971/72 Förslag 2443000 Försäkringsdomstolen är högstaprövningsinstans för socialförsäkringen.Den har att pröva sådana beslut av , försäkringsrådeteller tillsynsmyndigheten för erkända arbetslöshetskassor, över vilka besvär anförts eUer vilka underställtsdomstolens prövning. Domstolenutgörs f. n. av sju lagfarna och sju icke lagfarna ledamöter. Beräknad ändring 1971/72 (10 000) (+ 10 000) + 20 000) Löne- ochprisomräkning m. m. +41 000 kr. För att minskadomstolens balans av oavgjorda besvärsmål behöver tillfälligt inrättas två nyabefattningar som försäkringsdomare. Samtidigtbehövs ytterligare två föredragande och ett biträde. (+393 000 kr.) Det är angelägetatt besvärsärenden som gäUer socialförsäkringsförmåner kan avgöras utan längre dröjsmål änsom behövs för utredning av ärendet. Med hänsyn till försäkringsdomstolensökade arbetsbelastning och denarbetsbalans som därigenom uppkommit bör domstolen tillföras ytterligaretvå försäkringsdomare. Denna förstärkning bör i första hand gälla för de tvånärmast följande budgetåren och göra det möjligt att reducera domstolensnuvarande arbetsbalans. I samband med att domartjänst sedan blir vakant fårprövas de arbetsmässiga möjligheterna att minska antalet domartjänster. Jag beräknar vidare medel för ett ökatantal föredragande hos domstolen samt för viss kontorsutmstning. Med hänvisning tUl sammanställningenhemställer jag, att Kungl. 1) bemyndiga Kungl.Maj:t att vid försäkringsdomstolen inrätta två tjänster för försäkringsdomare iCo 2; 2) tillFörsäkringsdomstolen för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 1 201 376 1 322 000 1 367 000 har att följa yrkesskadeförsäkringenstiUämpning och utveckling och utgör första besvärsinstans i yrkesskadeärendenm. Rådet består av minst sju ledamöter, varav två representerararbetsgivarna och två arbetstagarna. Beräknad ändring 1971/72 (+ 2 000) (+ 2 000) Löne- ochprisomräkning m. m. +30 000 kr. För lokalkostnader och inventarier m. m. behövs ytterUgare . Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl. att till för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 31784 425 1970/71 Anslag1971/72 Förslag är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör den aUmänna försäkringen, dvs. I verkets uppgifter ingår bl. a. att utöva tillsyn över de allmännaförsäkringskassorna, som är lokala organ för den allmänna försäkringen.Utbetalning av folkpension och tilläggspension sker i huvudsak genomverkets försorg. Verket bedriver vidareförsäkringsverksamhet enligt lagstiftning om yrkesskadeförsäkring och krigsförsäkring för sjömän m. fl. samt handläggerärenden om ersättning vid kroppsskadaunder militärtjänstgöring. I verket handläggs även ärenden angåendedebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter och åtgärder till förebyggande och hävande av invaliditet. Verket är första besvärsinstansenligt lagen om allmän försäkring. Riksförsäkringsverketsstyrelse utgörs av en generaldirektör och en överdirektör samt fem särskilt förordnade ledamöter. Verketär organiserat på en administrativavdelning, en försäkringsavdelning, en be-svärsavdelning, enyrkesskadeavdelning och två fristående byråer, matematiskstatistiska byrånoch utredningsbyrån. Avdelningarna är organiserade på sammanlagt elvabyråer och två fristående sektioner. Beräknad ändring 1971/72 + 1 157 000 Därav för utrikes resor (7 000) Kostnader för drift av data- rnaskinanläggning m. m. (20 000) (+ 21 000) + 2 597 000 m. m. verket och försäkringsrådet. som redovisas på driftbudgetens 1971:1 Bilaga 7 26 Löne-och prisomräkning m. m. +182 000 kr. Viddet revisionskontor som enligt Kungl. Maj:ts beslut skall förläggas tillriksförsäkringsverket fr. o. m. bör inrättas enbyrådirektörstjänst. (+76 000 kr.) Kanslibyråns personalbehöver ökas med en avdelningsdirektör för ledning av en ny aUmän sektion. (+77000 kr.) Lagbyrån bör förstärkasmed en avdelningsdirektör som chef för allmänna sektionen, en byrådirektör vidombudsmannasektionen och ett kvalificerat biträde vid byråns internationellasekretariat. (+186 000 kr.) Organisationssektionenbehöver ytterligare en förste byråsekreterare och en assistent. (+100 000 kr.) För att klara arbetet meddebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter behöver avgiftsbyrånomorganiseras. En omläggning av arbetsrutinerna beräknas kunna leda till enbetydligt förbättrad arbetsbalans. Omorganisationen leder till en ökning med 12handläggande tjänstemän som den övriga personalen kan minskas med 26tjänstemän. Omorganisationen bör genomföras redan från ochberäknas kunna genomföras inom ramen för nuvarande kostnad, däri inräknat ca500 . som nu används för tiUfällig personal. För utvecklingsarbete iADB-teknik behöver tekniska byråns systemsektion omorganiseras och tillförastre byrådirektörer. En nödvändig omläggning av driften vid byrånsmaskinsektion till skifttjänstgöring föranleder personalförstärkning med tvåförste maskinoperatörer och två maskinoperatörer. (+363 000 kr.) Tillströmningen avärenden på besvärsavdelningen är stor och kan antas öka delvis till följd avreglerna om vidgad förtidspensionering. Främst på grund härav erfordrasytterligare fem byrådirektörer, en förste byråsekreterare och fyra biträden.Vidare behöver läkarex-pertisen förstärkas. (+569 000 kr.) Överföringen tillriksförsäkringsverket av de ömsesidiga försäkringsbolagensyrkesskadeförsäkringsverksamhet föranleder sådan utökning avyrkesskadeavdelningens arkiv att en arkivassistent behöver anställas. Detväxande behovet av information till allmänheten och det ökade behovet avkontakter med organisationer m. fl. motiverar att en arvodesavlönad redaktöranställs. (+86 000 kr.) För denredovisningscentral som fr. o. m. skall förläggas till verket kommer verket att debiteras datorkostnad med . För övrig dataverksamhet behövs ytterligare . harfunnit det möjUgt att genom en omorganisation av avgiftsbyrån avsevärt effektiviserabyråns arbete inom nu- 1971:1 Bilaga 7 27 Jag finner detta vara ett väl utformat förslag. Det innebär en ökning av antalet handläggandetjänstemän med tolv och en minskning av antalet övriga tjänstemän med 26(6). I fråga om i övrigthar jag beräknat medel förpersonalförstärkningar med en byrådirektör vid vardera revisionskontoret,kanslibyrån och besvärsavdelningen (2, 3, 8), två förste maskinoperatöreroch två maskinoperatörer vid tekniska byrån (7) samt en assistent vidorganisationssektionen (5). För ökad läkarmedverkan har jag beräknat . Med hänvisning tiU sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställer, att Kungl. att till /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 6 616 981 937 1970/71 Anslag 7 330 000 000 1971/72 Förslag 8 290 000 000 Från detta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension,änkepension och barnpension samt hustrutillägg, barntillägg ochinvaliditetstiUägg till den som uppbär ålders- eller förtidspension. Härifrån bekostas också vårdbidrag tillhandikappade bam samt invaliditetsersättning till handikappad sominte uppbär folkpension. Ålderspension liksom hel förtids- eller änkepensionutgår för år räknat av fastställtbasbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt för tvåpensionsberättigade makar. För den som inte kunnat förvärva ATP eller som harlågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som förinnevarande budgetår utgår avbasbeloppet för en ensam pensionär och för ett pensionärspar.Basbeloppet fastställs för och har för fastställtstUl . Bestämmelsernaom de nämnda folkpensionsförmånerna återfinns i lagen (1962: 381) om allmänförsäkring (ändrad : 567), lagen(1962: 392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstUlägg till folkpension (ändrad : 189) och lagen(1969:205) om pensionstillskott (ändrad 1970: 187). Vid beräkningen avfolkpensionskostnaderna under /72 har utgått från ett uppskattat antalpensionsta- garei , vUken månad ansetts representativ för hela budgetåret. Verkethar därvid gjort följande uppskattning beträffande antalet pensionärer medolika slag av pensionsförmåner. (1970/71) (1971/72) (inkl. vårdbidrag) Barntillägg (antal barn) På gmndval av ettbasbelopp på . beräknar anslagsbehovet för /72till 7 970 milj. kr. riksdag har fastställt ett nyttprogram för årliga folkpensionshöjningar genom pensionstiUskott. Den tredjeetappen av detta program genomförs , då de pensionärer som intekunnat förvärva ATP eller som har ATP-belopp som understiger en garantinivå får en ny standardhöjning avfolkpensionen. Denna standardhöjning utgör av basbeloppet och blir192 kr. för en ensam pensionär och . för ett pensionärspar om man utgårfrån det nuvarande basbeloppet 6 400 kr.Dessutom kommer folkpensionen alt höjas automatiskt vid förändringar ikonsumentprisema. Folkpensionärerna kommer därigenom att få kompensation bl. a.för de prishöjningar som beror på höjningenav mervärdeskatten fr. o. m. . lag beräknar att folkpensionens årsbelopp inkl.pensionstillskott men frånsett kommunalt bostadstillägg under loppetav detta år kommer att öka med sammatUagt . för en ensam pensionär ochmed . för ett pensionärspar. Folkpensionsbeloppet kommer därmedupp till . för en ensam pensionär och . för ett pensionärspar. TiU de nämnda pensionsbeloppen skallläggas kommunalt bostadstillägg, som utgår i samtliga kommuner. Omkring 650000 folkpensig-närer hade sådant tiUägg och av dessa boddenärmare hälften i kommuner där bostadstUläggets maximibelopp utgjorde 2 500 I dessa kommuner är det utgående bostadstillägget helt eUer delvis beroende av pensionärensfaktiska bostadskostnad. Det finns anledning förmoda att dekommunsammanläggningar som genomförts kommer att medverkatiU en större enhetlighet i fråga om reglema för bostadstUläggen. Som framgår avriksförsäkringsverkets beräkning kommer antalet pensionstagare att öka med över 30 000 under detta år.Ökningen av antalet ålderspensionäreröverensstämmer med trenden . Beträffandeförtidspensionärema har främst de vidgade möjligheterna tiU pension som infördes den 1 juh 1970 lett tUl en ökning av antalet pensionstagare under förra året.Riksförsäkringsverket räknar med en ytterligare ökning av antaletförtidspensionärer . Jag beräknar statens sammanlagdafolkpensionskostnader under nästa budgetårtUl 8 290 milj. kr., vilket iimebär en ökning med 960 milj. kr. jämförtmed anslaget för innevarande budgetår. Av denna kostnadsökning hänför sig 190 milj. kr. tiU den nyahöjningen av pensionstillskotten, 210 milj. kr. beror på ett ökat antalpensionärer och 560 milj. kr. är beräknadekostnader för värdesäkringen av folkpensionema. Kostnaderna för deolika pensionsförmånerna framgår av följande tablå. Invaliditetsersättning (inkl. vårdbidrag) Kommunernas kostnader för de kommunala bostadstilläggentill folkpensionärer beräknas för nästa budgetår uppgå till drygt 900 milj. kr.Samhällets totalafolkpensionskostnader under /72 beräknas alltså till i runt tal 9 200 milj. kr. HärtiU kommer ATP-utbetalningama,som kan beräknas tiU 1 700 milj. kr. Jag hemställer, attKungl. att tUl Folkpensioner för /72 anvisa ett förslagsanslag av 8 . Prop.1971:1 Bilaga 7 30 Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar 1969/70Utgift 13 276 578 1970/71 Anslag 15 000 000 1971/72 Förslag 14600000 Ersättning till postverket förutbetalning av allmänna pensioner erläggs halvårsvis i efterskott. Anslagetför /72 avsei alltså kostnader för pensionsutbetalningar . Pensionsutbetalningaraa genom postverket fr. o. m. /67 framgår av följande sifferuppgifter. statsverket, kr. 1970/71 (beräknat) 1971/72 (beräknat) Den stagnation i antalet utbetalningarvia pensionsanvisningar som trots ett växande pensionärsbestånd inträffat underde senaste budgetåren beror främst på att fr. o. m. juli månad 1968 vissalöpande utbetalningar numera omkring 375 000 överflyttats på KommunernasPensionsanstalt. Mera långsiktigt dämpas utvecklingen av den pågående förskjutiungen mot utbetalningar viapostgiro. För har verket därför räknat med högst 12,6milj. utbetalningar genom pensionsanvisningar. Av dessa har antagitskomma att innefatta antingen folkpensionjämte tilläggspension eller en obetydlig andel enbarttilläggspension. utgår ersättning tillpostverket för utbetalning och viss ur kontrollsynpunkt erforderligdatabehandling av pensionsanvisningar medsammanlagt 1: . per utbetald anvisning. I fråga om pensionsanvisningar,som förutom folkpension även innefattar tilläggspension, har verket förutsattatt halva ersättningen tiU postverket kommer att bekostas av medel ur allmännapensionsfonden. har utifrån en oförändrad ersättningunder beräknat anslagsbehovet för /72 tUl 14,6 milj.kr. har därefter i en framställningbegärt att ersättningen för pensionsutbetalningar skall höjastill 1: . per utbetald pensionsanvisning. 1971:1 Bilaga 7 31 a. med hänsyn till det aUmännaprisstoppet bör ersättningen tills vidare utgå med det för fastställdabeloppet. Det ankommer på Kungl. Maj:t att senare faststäUaersättningsgranderna för . Anslaget bör föras upp med 14,6 mUj. Jag hemställer, att Kungl. att till Ersättning till postverket förpensionsutbetalningar för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 529 000 000 1970/71 Anslag 745 000000» 1971/72 Förslag 870000000 ' Inkl. anslaget Täckning av merkostnader för bidrag tillsjukförsäkringen. Från anslaget utgår statsbidrag tillförsäkringskassomas utgifter för vissa sjukförsäkringsförmåner. Statsbidragutgår av kassomasutgifter för grandsjukpenning, bamtillägg och moder-skapspenning samt försjukvårdsersättning (utom sjukhusvård). utgick statsbidrag av nämnda utgifter. TiU kassornasutgifter för frivUUg sjukpenningförsäkring utgår statsbidrag med i regel 20 %.Statsbidraget till läkemedelsersättning utgör 1: . för varjeinskriven försäkrad. Bidragsbestämmelsema återfinns i lagen (1962: 381) om aUmän försäkring (ändrad senast1970: 567), kungörelsen (1962:402)om frivillig sjukpenningförsäkring hos allmän försäkringskassa (ändrad : 145), lagen(1954: 774) med särskilda bestämmelser om frivilligsjukpenningförsäkring i allmän sjukkassa (ändradsenast 1970: 144) och förordningen (1954: 519) angående kostnadsfriaeller prisnedsatta läkemedel (omtryckt 1962: 405, ändrad : 206). Anslagsbelastningen för innevarandebudgetår beräknas nu till ca 740 milj. kr.,vilket är 5 milj. kr. lägre än anslagsbeloppet. Verkets kostnadsberäkningar för nästabudgetår utgår från oförändrade bestämmelser och taxor.Befolkningsutvecklingen har antagits medföra en årlig ökning av huvuddelen avkassomas utgifter med inemot . Försäkringskassomas huvudsakliga utgifter försjukvårdsförsäkringen har beräknats ökamed i genomsnitt utöver vad som betingas avbefolkningsökningen. Förår 1971 beräknas statsbidraget till 854 milj. kr. till 883 milj.kr. Anslagsbehovet för budgetåret1971/72 beräknas därmed till 870 milj. kr. Riksförsäkringsverketsberäkningar framgår av följande tabell. Utgifter,grupperade med hänsyn till utgående statsbidrag Försäkringskassornasutgifter samt statsbidrag, milj. kr. Statsbidrag {t. o. m. Sjukvårdande åtgärder enl. 2 kap. 6 § AFL till kommun m. m. enl. 2 kap. 7 § AFL Summa utgifter med 55 resp. statsbidrag 1 276,0 1 409 D:o för annat förvärvsarbete av utgifter enligt ovan av utgifter enligt ovan av utgifter enligt ovan Fördelningen av statsbidrag på budgetär 1970/71 (beräknat) 1971/72 (beräknat) Jag har i inledningentill detta avsnitt redogjort för de reformer inom sjukförsäkringens område somgenomförts . Jag har också berört det omfattandeutredningsarbete som pågår för att kontinuerligt utveckla och förbättra dennadel av socialförsäkringen. Statsbidraget till sjukvårdsförsäkringen har enligt beslut av förra Prop.1971:1 Bilaga 7 33 årets riksdag höjts från till avkostnaderna fr. o. m. . Halva årskostnaden tiU följd avändringen belastar anslaget för innevarande budgetår. För nästa budgetårmedför ändringen ett ytterligare anslagsbehov av 115 milj. kr. I övrigt ökaranslagsbehovet med 10 milj. kr. till följd av ökade utgifter förförsäkringskassorna. Anslaget bör föras upp med 870 milj. kr. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Bidrag tillsjukförsäkringen för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa yrkesskadeersättningar m. m. 1969/70 Utgift 1 395 647 1970/71 Anslag 1400 000 1971/72Förslag 1 500000 Från anslaget bekostastUlägg på vissa äldre livräntor samt ersättning i anledning av skadefall, därersättning på grund av speciella författningar eller särskilda beslut helteller delvis utgår av statsmedel. Anslagsbelastningen /70 uppgick vid ett genomsnittligt basbelopp på ca 6 100 kr.till 1,4 milj. kr. Av medelsförbrukningen är ca . att hänföra tilluppräkning och värdesäkring av vissa äldre livränteförmåner. avserersättningar utgivna enligt särskilda författningar, exempelvisyrkesskadeersättningar åt fångar m. fl. samt ersättningar i anledning av skadaådragen under tjänstgöring i civilförsvaret eUer vid brandsläckning. För /72beräknas medelsbehovet för uppräkning av äldre livräntor till . ochför ersättningar enligt särskilda författningar till . ellertillsammans avrandat 1,5 milj. kr. Jag har inte något atterinra mot anslagsberäkning. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Vissayrkesskadeersättningar m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslagav . 1971: 1 Bilaga 7 34 C EKONOMISKT STÖD ÅT BARNFAMILJER M.M. Samhällets direkta ekonomiska stöd åtbarnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag, bostadstillägg,bidragsförskott, bosättningslån samtmoderskapsförsäkring och barnpensioner inom den allmänna försäkringen. Genomde allmänna barnbidragen får alla barnfamiljer ett grundläggande ekonomiskttillskott som betyder mycket för att utjämna skUlnaderna i ekonomisklevnadsnivå mellan barnfamUjer och familjer utan barn. Barnbidragen utgår tillomkring I milj. barnfamiljer med ca 1,8mUj. Enligt beslut av förra årets riksdag höjs barnbidragsbeloppetmed . per barn och år fr. o. m. . Genomdenna bidragshöjning tillförs barnfamiljerna 540 milj. kr. Halva dettabelopp belastar barnbidragsanslaget för innevarande budgetår. För nästabudgetår ökar anslagsbehovet med 275 milj. kr. och bambidragsanslaget kommerdärigenom att uppgå till 2 160 mUj. De statliga ochkommunala bostadstUläggen utgör ett viktigt komplement till barnbidragen. Genom dessatiUägg har familjer med lägre inkomster och familjer med flera barn fått ökademöjligheter att höja sin bostadsstandard. Kommunerna har genomgående utnyttjatmöjligheterna att genomstatsbidragsgrundande kommunala bostadstillägg ge ett särskilt stöd tillfamiljer som har höga bostadskostnader. Omkring 400 000 barnfamiljer uppbär nubostadstillägg. Med hänsyn till barnfamiljeri låginkomstgrupperna kommer jag vid min anmälan av ifrågavarandeanslag att förorda en ytterligare höjning av inkomstgränsen för oreduceradebostadstillägg från . beskattningsbar inkomst, vUketmotsvarar en årsinkomst av ca . Kostnaderna för denna förbättring avbostadstilläggen uppgår till ca 60 milj. kr. Utöver de tidigare nämnda stödformerna ärbarn vars föräldrar lever åtskildagaranterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd genom bidragsförskotten.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte beroende av denunderhåUsskyldige förälderns vilja eller förmåga att betala underhållsbidrag.Enligt beslut av förra årets riksdag förstärks detta familjepolitiska stöd åtensamstående med barn fr. o. m. då bidragsförskotten höjsfrån till av basbeloppet. Det innebär en höjning med . per barn och år vid nuvarandebasbelopp . höjs åldersgränsen för bidragsförskottenfrån till . Statens kostnader för denna utbyggnad av förmånerna, ca80 milj. kr. , kommer i enlighet med Prop.1971:1 Bilaga 7 35 gällande bestämmelser om ersättning till kommunema förutgivna bidragsförskott attbelasta statsbudgeten första gången /73. Följande sammanställning visaromfattningen och utvecklingen under senareår av samhällets ekonomiska stöd åt barnfamiljerna. En allmän översyn av de familjepolitiskastödåtgärderna görs av familjepolitiska kommittén. 1969/70Utgift 1 587 604 833 1970/71 Anslag 1 885 000 000 1971/72 Förslag 2 160 000 000 Allmänna bambidrag utgår för barn under16 års ålder med . Kostnadema bestrids helt av statsmedel.Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen(1947: 529) om allmänna bambidrag (ändrad : 146). beräknar anslagsbehovetför /72 till 2 154 milj. kr. Beräkningen har gjorts medutgångspunkt i att antalet barn under 16 årvid slutet av uppgår tiU 1 795 000. Enligt beslut vidförra årets riksdag (prop. 1970: 65, SU 100, 2LU 40, rskr 241 och 255) har barnbidragsbeloppetfr. o. m. höjts med . per bam och år.Genom barnbidragshöjningen ökaranslagsbehovet med 540 milj. kr. Halva denna kostnadsökningbelastar innevarande budgetår medan resterande 270 milj.kr. faller på /72. Med hänsyn härtUl och med beaktandeäven av att invandringen varit högre än vad so- 1971:1 Bilaga 7 36 cialstyrelsenräknat med i sin anslagsframställning beräknar jag anslagsbehovet för nästabudgetår till 2 160 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl. att till Allmänna barnbidrag för /72 anvisa ett förslagsanslag av 2 .