prop · FU0359 · 1971-12-31 00:00:00 — Majitsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående högre teknisk utbildning och forskning i ;given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokoUetöver UtbUdningsärenden, föreslå alt bifalla de förslag om vars avlålandetUl föredraganden hemställt. Minallernådigsle Konungs och frånvaro, enligtDess nådiga beslut: Ipropositionen föreslås, på gmndval av statsmakternas principbeslut (prop.1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296), all en ny högskolenhel inrättas iLuleå . I överenssläraraelse raed vad den under universiletskanslersärabeletlydande organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning iövre föreslagit avses en maskinteknisk utbildnings- ochforskningsorganisation bli uppbyggd i raed start /72.Intagningskapaciteten vid den maskintekniska utbildningslinjen föreslås bli 50platser / 72 och därefter öka tiU 200 platser vid fuU /76. Ipropositionen föreslås atl den maskintekniska utbildnings- och forskningsorganisationeni skall inriktas raot maskinkonstruktion samt raaterial- och bearbetningsleknik.Verksamheten avses bli organiserad på två storinstilutioner. Fyra tjänster somprofessor föreslås inrättade vid högskolenhelen i under budgetåren1972/73 och 1973/74. Vidare avses tre tjänster sora biträdande professor bliinrättade vid högskolenheten under sararaa period. Slutligenföreslås alt ledningen för högskolenheten i under uppbyggnadsskedet skaUvUa på organisationskommittén för högre teknisk UtbUdning och forskning i övreNorrland. Utdragav protokoUet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Stalsrainislern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , , . StatsrådetMoberg anmäler efter geraensara beredning raed statsrådets övriga ledaraölerfråga om högre teknisk utbildning och forskning i och anför. Våren1970 lades i prop. 88 fram förslag angående utbyggnaden av högre teknisk utbUdningoch forskning i övre . I propositionen föreslogs bl. a. att en nyteknisk utbildnings- och forskningsenhet skulle byggas upp i innehåUandeen maskinteknisk utbildnings- och forskningsorganisation. Vid planeringen avenheten skaU raan vidare ulgå från att en del av sektionen för bergsvetenskapvid tekniska högskolan i skaU flyttas tiU . För atl biträda universitetskanslersämbeteti förberedelsearbetet borde en organisationskommitté liUsättas. Riksdagenbeslöt i överenssläraraelse raed de framlagda förslagen (SU 1970: 133, rskr1970: 296). Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tUlkaUade statsrådet berg den 21 maj1970 en organisalionskomraitléi (U 1970: 62) raed uppgift atl under umversitetskanslersärabetetplanera den högre tekniska UtbUdningen och forskningen i övre redovisas riksdagsberätlelse (s.303). Organisationskommitténhar överlämnat sitt första delbetänkande Högre tekniskutbildning och forskning i övre DisponentenJohn , ordförande, professorn , teknologen Lars-AkeHenningsson, byggnadsrådet , kommunalrådet ,direktören , professorn , professorn , byråchefen och kanslichefen . Vidare harlandshövdingen adjungerats till kommittén. ,Maskinteknik i till universitetskanslersämbetet. Efter remissbehandlingav belänkandet har ämbetet den 12 febraari 1971 kommit in med förslag angåendeanordnande av maskinteknisk utbildning och forskmng i . Ämbetet harsamtidigt överlämnat organisationskommitténs betänkande samt de yttranden soraavgivils över belänkandet jämte en samraanstäUning av reraissyttrandena. BeträffandeåtskiUiga av de förslag sora lagts frara av organisalions-kornrailtén, reraissinslansernam. och av universitetskanslersämbetet fordras inte beslut av . FöröverbUckens och sararaanhangets skull berörs eraeUertid även vissa av dessaförslag. Idet följande redovisar jag kortfattat organisationskorarailténs förslag. Ifråga om närmare motiveringar tUlåler jag mig att hänvisa tiU betänkandet Högreteknisk utbUdning och forskning i övre , Maskinteknik i . 2.1Bakgrund till kommitténs arbete Sombakgrund tiU sitt utredningsarbete lämnar organisationskommillén inledningsvisen kortfattad redogörelse för de skilda förslag och synpunkter i fråga om raoliv,lokaUsering och inriktning av högre teknisk UtbUdning och forskning iNorrland, sora lagts fram av Norrlands-beredningen och som framförts vid reraissbehandlingenav beredningens belänkande, till vilka statsraakterna log ställning vidbehandlingen av prop. 1970: 88 (SU 1970: 133, rskr 1970: 296). Koraraitténredogör vidare för universitetskanslersämbetets förslag i anslagsfrarasläUningenför /72 angående inrättande av studiekurser på tekniska äranesområdeninora raraen för utbildningsorganisationen vid filosofisk fakultet (jfr prop.1971: 1 bU. 10 s. 243, 251). Koraraittén konstaterar därvid att den har alt tahänsyn lill della förslag till breddning av utbildningsutbudet vid filosofisk fakiUleli första hand när del gäller frågan ora anordnande av utbildning inom vissatekniska studiekurser vid i . Organisationskoraraillénredogör slutligen för universitelskanslersära-betets uppdrag att planera försöksverksarahetraed systeraatiserad decentraliserad universitetsutbUdning (jfr prop. 1970:169, SU 1970: 223, rskr 1970: 438). /71 bedrivs sådan utbildning iLuleå, SundsvaU och i bl. a. materaalUc (40 poäng) och för /72föreslår ärabetet utbUdning på sararaa orter i bl. a. fysik (40 poäng). Dennaförsöksverksamhet ger komraittén anledning att undersöka raöjUgheterna tiU sarabmkav vissa lokaler och viss utmstning trots 1* 1971. atlden systematiserade decentraliserade universitetsutbUdningen inte iimebär allen permaraent organisation i fråga ora lokaler och lärartjänster etableras påde aktuella orterna. 2.2Högre teknisk utbildning och forskning Organisationskoraraillénpresenterar i della avsnitt sin principiella syn på högre teknisk utbildningoch forskning, dess delar, organisation ra. m. för alt utifrån dennautgångspunkt i följande avsnitt och i senare delbetänkanden återkomma lillsina konkreta överväganden och förslag. Närdel gäUer frågan om utbildningens mål delar kommittén in dessa i samhäUetsövergripande mål för utbildningen, specifika regionalpolitiska raål saralindividuella mål för utbildningen. Kommittén anger som exerapel på samhälletsövergripande mål för utbildningen atl lill varje studerande förraedla färdighetalt använda metoder och förbereda för framlida yrkesverksamhet eller förfortsatta studier samt ell i någon beraärkelse opliraall utnyttjande av sarahälletsresurser för utbUdning. De specifika regionalpolitiska målen för utbildningeninnefattar dels strävan atl inora varje region erbjuda de studerande ellallsidigt utbud av förekoraraande ulbUdningsvägar, dels utbildningens raöjlighetalt stiraulera sarahällsutvecklingen i regionen. Sora exerapel på individuellaraål anger koraraittén bl. att ge en grundläggande naturvetenskaplig ochteknisk utbUdning, att ge en fortsatt teknisk utbildning raed inblicki forskningens metoder och arbetssätt, som möjliggör en tidig insats ikvalificerade tekniska uppgifter inora sarahäUel, atl förbereda för eventuell forskarutbUdning, alt ge förmåga tUl kreativt och kritiskt tänkande, atl träna komraunikationsfärdighet. Dessaraål, som inte anges i prioritetsordning eller gör anspråk på att vara fuUsländiga,bör enligt koraraittén ges en för varje utbUdningslinje specifik utformning. Organisationskommillénredovisar vidare sin ambition art göra den högre tekniska utbUdningen (ochforskningen) i övre likvärdig med övriga högre tekniskaläroanstalters. innebär emeUertid inte att UtbUdningen skaU vara identiskutan alt skiUnader kan förekomma bl. a. med hänsyn liU de specifikaregionalpolitiska mål sora skall tUlgodoses. Koraraittén stryker dessutomunder viklen av atl raiilen för den högre tekniska utbUdningen korapletterasmed attgenom utbUdning i icke-lekniska ämnen vidga referensramen för framlida yrkesverksamhet. Molbakgrund av de senaste årens debatt ora teknikernas roll i sarahället, livsrailjönsutforraning i vid raenmg och om villkoren för användningen av naturresursernaär det enligt kommittén naturligt att i utbildningsplaneringen ta fasta på de konstmktivaförslagen i denna debatt vid uppläggningen av utbUdningslinjer som ärbetydelsefulla i dessa avseenden. Med hänsyn härtill har kommittén kompletteratmålen för den högre tekniska utbUdningen så atl de studerande skall få envidgad referensrara och få kännedora dels ora den högre tekniska utbUdningens ochden kommande yrkesverksamhetens roll i samhällssystemet, dels om den indirektapåverkan på samhällets struktur och funktionssätt sora kan bli följden avingenjörens lösningar av olika tekniska problera. 2.2.2 Utbyggnadenav högre teknisk utbildning Organisationskommitténkonstaterar beträffande storleken och inriktningen på utbyggnaden av högreteknisk utbUdning alt tidigare utbygg-nadsbeslul liU stor del grundals på en antalsmässiguppskattning av arbetsmarknadens behov av civilingenjörer, ofta byggda på trendframskriv-ningar.Med hänsyn tiU dels arbelsraarknadens ökade dynaraik, dels en allt störreutbytbarhet raeUan gmpper raed ungefär lika lång utbildning men med olikainriktning och utbytbarhet mellan grupper med olika lång utbildning men medsamma inriktning, upplever kommittén sådana antalsmässiga beräkningar somalltmer osäkra. Kommittén framhåller dessutom att dess förslag tUl inriktning,uppläggning och dimensionering av den högre tekniska utbUdningen inte enbartfår betraktas sora avpassade för dagens arbelsraarknad utan givelvis bidrar tiUatt förändra den. Koraraitténföreslår alt studieorganisationen vid den högre tekniska utbildningen i övreNorrland i huvudsak bör läggas upp på samma sätt som vid de existerande högretekniska läroanstalterna och således omfatta en fyraårig utbUdning med enstudieordning anpassad efter nuvarande läsårsindelning. Kommittén föreslårdock att den nya utbUdningen i högre grad än utbildningen vid de gamlaläroanstalterna bygger på principen om successiv differentiering varigenom denstuderande i utbildningsgången går från grundläggande äranen tiU tiUämpade ochfrån »breda» ämnen tiU specialiserade enligt följande raodeU. skapligastudier kompletterade med kurser av bl. a. sludiemoliverande karaktär, andra studieåret grundläggandetekniska studier, tredje studieåret specialiseradetekniska studier, fjärde studieåret fördjupning ochträning i metodik samt Kommitténföreslår vidare att av läsåret än som är faUet skallanvändas för studier och att anslås för tentamina. Relationen meUanstudietid och lenlaraenslid under läsåret som f. n. är % kommer enligtförslaget alt förändras tiU %. Denna förändring möjUggörs genom att fleramindre äranen förs samman tiU blockämnen, varigenora antalet tentaraina minskar.Koraraittén frarahåUer att raan genora atl skapa blockäranen uppnårpedagogiska fördelar i form av bättre översikt av blockämnels oUka delar ochökade raöjUgheter tUl saraordning av utbUdningsplaneringen. Enligt kommitténsförslag koraraer de studerande att under läsåret paraUellt studera två tentamensäranenoch ett obligatoriskt icke-tentamens-ämne. Organisationskommitténredovisar en begränsad undersökning av möjUghetema att införa elt gemensaratförsta studieår som omfattar dels den föreslagna maskintekniska utbUdningen,dels de delar av utbUdningen vid sektionen för bergsvetenskap vid tekniskahögskolan i som avses bU flyttade tUl . For dessa båda utbUdningslinjerföreUgger enligt kommittén inga hinder fÖr val av ämnen ingående i ett gemensamtinledande läsår så att för resp. linje väsentUga kurser får utrymme och utanatt studieplanen innehåller onödiga avsnitt för någon av UtbUdningslinjerna.Med hänsyn tiU sin målsättning att genom utbUdning vidga teknikernsreferensram så att denne upplever sitt teknikområde insatt i ett större samraanhang,föreslår koraraittén alt avsnitt från exempelvis statskunskap, nationalekonomi,sociologi, psykologi, arbetsmedicin och ergonomi ingår i utbildningen under samtUgastudieår. Koraraittén återkommer tUl de konkreta förslagen härvidlag i samband medUtbUdnings- och studieplanerna för resp. utbildningslinje. Kommittén framhåUervidare att i den gmndläggande högre tekniska utbUdningen bör ingå praktiskverksamhet. I fråga ora fördelningen raeUan mUjöpraktik, färdighetspraklik och tiUämpadutbUdning har kommittén gjort den avvägningen att tyngdpunkten bör ligga på mUjöprakliken. Denav koraraittén föreslagna läsårsorganisationen fömtsätter alt de studerande istörre utsträckning än f. n. håUer den planerade studietakten, då bl. a.möjligheterna tiU omtentamina minskar. Kommittén förutsätter därför dels attden studerande själv med lärarens hjälp bedömer sin studiesituation redan underpågående kurs, dels att studievägledare kopplas in så fort den studerandeuppvisar otiUräckUga studieresultat. Kommittén återkommer senare med förslag tiUresurser för studieväg-ledningsverksamheten. Organisationskommitténföreslår en provisorisk organisation .för de delar av verksamheten som, pågrund av uppbyggnadsarbetet, ej kan regleras genom universiletsstadgan (1964:461). Kommittén kommer alt föreslå enfuUständig organisation och styrelseform samtsamband med andra universitet och högskolor i ett senare delbetänkande. Föratt utbUdning skall kunna påbörjas föreslår koraraittén följandeprovisoriska organisation. Högre teknisk utbUdning och forskning skaU bedrivasvid en högskolenhet i och utbUdningen ges på en eUer flerautbildningslinjer. Den omedelbara styrelsen vid högskolenheten handhas av organisationskomraittén,varigenom konsistorium och rektorsämbete kommer all saknas i inledningsskedet.Högskolenhetens centrala förvallning sköts dels genom alt en under kommitténplacerad tjänsteman svarar för att på högskolenhelen ankommande förvaltnings-och verkstälUghelsuppgifter fuUgörs, dels genom att kamerala delar avpersonaladministrationen samt kassa och redovisning handhas av i behandling av utbUdningsärenden föreslår koraraittén att enutbildningsnämnd inrättas för varje utbildningslinje. Organisationskommitténbehandlar vidare bl. a. vissa aUmänna frågor rörande den tekniska forskningenoch dess inriktning samt samverkan raeUan högre teknisk utbUdning och forskningoch industriella forsknings- och utvecklingsorgan. KommitténframhåUer att den tekniska forskningen i övre bör ha tiUämpadinriktning och vara dimensionerad och organiserad så att den är självgenererandeoch således kan bedrivas i en miljö som är kvalitativt likvärdig med andraläroanstalters. De forskningsområden komraittén ämnar föreslå komraer att beståav dels en bas av äranen sora finns vid raotsvarandesektioner/utbildningslinjer vid övriga tekniska fakulteter, dels riksunikaforskningsområden för alt om raöjligl undvika dubbleringar när det gällersatsningar på olika tekniska områden. Vidare bör man enUgt koraraittén beaktavärdet av den samhälls-sliraulans för landsdelen som forskmng på olika områdenkan ge. Eltvidgat forskningssamarbete mellan universitet och högskolor saral utanför dessastående institutioner anser koramiltén angeläget. Komraittén hänvisar därvid tUluniversitetskanslersämbetets utredning ora forsk-ningssaraverkan mellanuniversiteten, högskoloma och näringslivet. Komraittén erinrar vidare om allämbetet tUlsatt en arbetsgrupp för atl utreda frågor sora aktualiseras vidinrättande av extra professurer vid forskningsinstitut ra. m. utanföruniversitet och högskolor. Kommitténämnar följa arbetet i nämnda arbetsgrupp och i det fortsatta utredningsarbetetundersöka möjligheten och lämpligheten av all inrätta extra tjänster somprofessor. Kommittén ålerkoraraer i anslulning tiU sina konkreta förslag liUforskningsområden liU frågan ora saraverkan raed olika industrieUa forsknings-och utvecklingsenheter i övre . 2.3Maskinteknisk utbildning och forskning i Organisationskoraraillénredovisar inledningsvis det raål för raaskin-teknisk utbUdning som utbUdningsrådetför maskinteknik formulerat, vUket utgör allraän utgångspunkt för koraraitténsförslag till uppläggning av raotsvarande utbUdning vid högskolenhelen i Luleå.Med hänvisning tiU sin principieUa uppfattning om utformningen av den högretekniska UtbUdningen gör kommittén tUlägget att en väsentUg del i målet för dennaUtbUdning är alt ge den studerande kännedora om utbUdningens och den koraraandeyrkesverksamhetens roU i elt samhäUeligt system, vilket innebär att SamhäUsvetenskapUgaorienteringskurser komraer att studeras tUlsararaans raed de tekniska äranena.Den raaskintekniska utbUdningen i föreslås få en uppbyggnad sorakarakteriseras av elt successivt val av ämnen raen där fyra lerrainersutbildning dock i huvudsak är gemensararaa. Utbildningen de sista lerrainerna komraeralt koncentreras kring ett tiUärapal tekniskt ärane, som skaU studeras tillden högsta nivå studietiden medger. 2.3.2Inriktning av maskinteknisk utbildning och forskning i Organisationskoramillénkonstaterar raed utgångspunkt i en utförd sararaanstäUning och analys avutbildnings- och forskningsorganisationen inom det maskintekniska orarådet vidde existerande tekniska fakulteterna att basen inora detla teknikorarådebeslår av dels en konslruklions-och produktionsteknisk äranesgrapp, dels en äranesgrappinom området industrieU ekonomi och organisation. Vidare utgör de värmetekniskaresp. skeppstekniska ämnena två betydande ämnesgrupper, som emellertid finnsföreträdda endast vid de äldre tekniska fakulteterna. Mot denna bakgmnd ochefter analys av nuvarande forskningsspecialiseringar inora de centrala raaskintekniskaäranena vid de tekniska fakulteterna drar kommittén följande slutsatser i frågaom inriktningen av den raaskintekniska UtbUdningen och forskningen i attde konstruktions-, raaterial- och bearbelningslekniska orarådena, sora utgör engenerell slorame inom varje maskinteknisk enhet, skaU täckas inorahögskolenheten saral att de forskningstj änster sora koraraittén föreslårskall ges viss inriktning eller atl innehavarna av forsk-nmgstjänslerna skaUsjälva kunna skapa viss profil hos sin verksamhet inom ett mer totalt raönsterinom landet, attde organisationstekniska områdena skall läckas vid högskolenheten eUer genorasaraverkan med separat institution och att därvid de specieUt industrieUaaspekterna skall beaktas men att forskningstjänster eUer innehavare av dessa skaUha möjligheter till profileringar. attraöjligheten av specialiteter av »rikskaraktär» för den raaskintekniska utbildningenoch forskningen vid högskolenheten skall noga undersökas. Inomdet konstmklionstekniska ämnesområdet bör enUgt kommittén ämnenamaskinkonstruktion, maskinelement, håUfasthetslära och transportteknik(transportmedel) ges en inriktning raot tung och medeltung konstruktion. Inom orarådetför konstruktionsraaterial kan en delvis ny profU skapas genom alt man i såvälforskning som utbildning binder samman processteknik raed bearbetningsteknUcoch konstruktionsteknik med inriktning raot raetaller, sintermaterial, keraraiskaraaterial, organiska material och syntetiska material. Kommittén föreslårvidare all ämnesorarådet raekanisk bearbetningsleknik vid högskolenheteninriktas mot varm och halwarm bearbetning. För de båda sistnämnda teknikområdenaär enligt kommittén möjligheterna tUl samverkan raed raelaU-urgiska forskningsstationeni och dess planerade utbyggnad raot bearbetningsteknik uppenbar. Vidareanges industriell ekonomi och organisation som etl lämpUgt forsknings- ochutbildningsområde. Komraittén redovisar dessutora sin avsikt att i etl senaredelbetänkande återkomma med förslag ora en speciaUsering inom finmekaniken,vilken svarar mot ett riksintresse och som kan komraa att lokaliseras till SkeUefteå(presenteras i bUaga lill belänkandet). Den maskintekniskautbildningen vid högskolenheten i bör enUgt kommitténs förslag bestå avtvå studieinriktningar nämligen raaskin-konstruklion samt material- ochbearbetningsteknik. Som en tänkbar tredje studieinriktning antyds den nyssnärandaspecialiseringen mol finmekanik. Uppdelningen på olika studieinrUctningarkommer att ske i början av Iredje läsåret. Under första läsåret raeddelasundervisning i äranena teknikens raateraatiska hjälpraedel, teknikensnaturvetenskapliga grimder saral orientering om tekniken. Undervisningen i åtskiUigaav delkurserna under det första läsåret avses stödjas av TV genom att TRU-produceradeprograra eller delar därav föreslås bli använda som kompletterande inslag iden traditionella undervisningen. Under del andra läsåret sker undervisning i gmndläggandetekniska äranen, frärast raaskin-teknik, material- och bearbetningsleknik samtelektroteknik. Under del tredje läsåret raeddelas undervisning i specialiseradetekniska ämnen vid endera av de nyssnämnda studieinriktningarna. Under detavslutande fjärde året avses de studerande välja raellan elt antal huvudämnenvid resp. studieinriktning varefter sista lerrainen används för exaraensarbete.Under samtUga läsår sker undervisning i olika samhälls- och beteende-vetenskapligaäranen. 2.3.3Institutions- och personalorganisation m. m. Organisationskoramillénföreslår atl den maskintekniska utbildningen och forskningen i bedrivsinom ramen för två slorinstitulioner. saral utgångspunkter för dess förslag lill institutionsorganisation harvarit allinstitutionerna bör organiseras så alt slagkraftiga arbetsgrupper kan bUdas förgemensamma forskningsuppgifter, atlinstitutionerna bör samlas kring vissa grundläggande eller profilerande forsknragsområden,viUca också bör raotsvara utbUdningens områden i den avslutande utbildningen(fjärde läsåret), attden avslutande utbildningen företrädesvis bör ges av personer med direktanknytning till forsknings- och utvecklingsarbete under det att dengrundläggande utbildnmgen avseende frärast bör ges av andralärare, vUka ej nödvändigtvis måste ha sådan anknytning. Ifråga ora sammansättningen av forskargrupperna vid institutionerna anförkommittén följande. Dessagrupper bör vara samraansatla av personer med näraliggande men ej varandra helttäckande specialiteter; vidare är en spridning i åldershänseende önskvärd. Vidde befintliga högskolorna utgörs forskargrupperna i regel av professor ochassistenter inom en institution. Det är påfallande i hur Uten utsträckningforskare ur elt meUanskikt raellan assistenter och professsorer är knutna lill institutionema.Detla förefaller organisationskommittén vara en brist sora vid organiserandeav en ny enhet för högre teknisk utbUdning och forskning bör korrigeras. Organisationskommitténtror sig ha kunnat konstalera alt, i faU då biträdande professor, docent eUerforskarassistent varit knutna till en jnslilution, slagkraften i forsknings-och utvecklingsarbetena har varit avsevärt högre. En fömlsällning syns då ocksåvara att biträdande professor (tidigare laborator) ej har elt helt avskiltforskningsområde ulan sära verkar raed övriga i geraensararaa projekt. Motdenna bakgrund föreslår koraraittén följande personalorganisation och tidsplanför dess uppbyggnad. Kontroll- och provningsteknik' Organiska och syntetiska materiaP 'Speciallärare tiUsätts av högskolans styrelse, vilken tills vidare är organisationskommittén.Kostnaden bestrids inom ramen för kursanslaget. Beträffandede föreslagna tjänstema som speciaUärare anför kommittén. Iovanstående förteckning har organisationskoraraillén tagit upp ell antal speciaUärarljänsler.Inora koraraittén har det särskilt framhållits all del vore önskvärt alt somlärare i dessa äranen i stället för speciallärare kunna knyta aktiva forskareeller universitetslektorer. Undervisningens begränsade omfattning gör emeUertidatl kommittén här måste förutse speciaUärare. Kommittén viU i detta sammanhangstryka under vikten av alt central myndighet främjar raöjligheten alt tjänster soraforskare eller lärare blir gemensamma för annan teknisk högskola och högskolenheleni . Som exerapel viU koraraittén frarahålla all för speciallärartjänslen ivärrae- och kraftteknik, där undervisningen avslutningsvis kanske bör inriktasraot förbränningsraotorteknik, ett samarbete med skulle vara lämpligt. På samraa sätt skuUe undervisningen i organiskaoch syntetiska material kunna befrämjas genora samarbete med någon av de tvåetablerade forskningsgrupperna vid KTH och CTH.