prop · FU03106 · 1971-12-31 00:00:00 — sådana som har sarabandraed farleds- och floltledsinlres-sen samt klimat- och hälsosynpunkter. Del ärsjälvfallet all dispensbe-fogenhelen skall ulnylljas endasl då myckel starkaskäl lalar för all ell företag bör tillålas. Vattenöverdomstolen och Nedre Norrbygdensvaltendoraslol föreslår atl bestäraraelserna i 2 kap. 20 § 3 raora. och 47 § 2raom. saral 7 kap. 46 § andra styckel VL ändras så alt de av utredningenföreslagna grunderna för Kungl. Maj:ls prövning blir tillämpliga även vid underställningenligt näranda lagrura. a. medföra den sakliga ändringen attunderställning och dispens kunde ske även när hinder föreligger enligt 2 kap.11 § eller 12 § första styckel. Vidare skulle Kungl. Maj:l få ell uttryckligtlagstöd för all anlägga allmänna planeringssynpunkler vid prövningen. Även orasysleraaliska skäl talar för den föreslagna ändringen anser jag inte atl detfinns tUlräcklig anledning all nu ändra lUlållighetsreglerna i 2 och 7 kap. Dellorde f. ö. ligga i sakens natur atl Kungl. Maj:l vid sin allmänna prövning av fråganom förelaget skall få komma lill slånd har all fästa stor vikt vid allmännaplaneringssynpunkler. Frånflera håll ifrågasätts om inle det allmänna planeringskravel somlillåtiighelsrekvisil bör gälla också de mindre företag sora fortfarandekommer alt ligga kvar under valtendoraslolarnas prövning. I likhet medutredningen anser jag emellerlid alt de provisoriska ändringar som skallföretas bör inskränkas lill alt gälla Kungl. Syftet medden föreslagna reformen är ju f. ö. atl vallendomslolarnas prövning ifortsättningen inle skall gälla andra företag än sådana som är av mindrebetydelse för samhällsplaneringen i stort. Ifråga om Kungl. Maj:ls möjlighet alt föreskriva särskilda villkor i sarabandmed ell tillstånd kan jag ansluta mig till vad utredningen har anfört. Villkorbör alltså komma i fråga i ungefär sararaa situationer sora f. n. I likhet medutredningen anser jag det olämpligt atl i lagtexten anknyta till bygdensintressen, eftersom delta skulle kunna rainska raöjUgheterna atl på lämpligastesätt tiUgodose fiskeri- och renskölselinlressena. Isyfte atl tillförsäkra Kungl. Maj:l elt tillfredsställande underlag förprövningen föreslår utredningen vissa bestämmelser om utomprocessuelltförberedelseförfarande, om innehållet i ansökan och om den förberedandehandläggningen vid vatlendoraslolen. Jag kan i aUt väsentligt ansluta mig liUvad utredningen sålunda föreslår. Jag instämraer i all det uloraprocessuellaförberedelseförfarandel åtrainstone tills vidare bör bibehållas och att dessanvändningsoraråde bör bestäraraas till sådana företag som kan antas komraaunder Kungl. Förfarandet skall säkerställa attprojekteringsarbetet för sådana förelag bedrivs i sararåd raed de rayndighetersora skall la lill vara det allmänna planeringsinlressel. Det bör ocksåinnefatta information lill den ortsbefolkning sora berörs av del planeradeförelaget. Närmare föreskrifter i ämnet får raeddelas av Kungl. Ilikhet raed utredningen anser jag all ansökan rörande företag sora kan antaskomma under Kungl. Maj:ls prövning bör innehålla redogörelse för denutomprocessuella förberedelse som har ägt rum, en bedömning av förelagetsbetydelse från allmänna planeringssynpunkler och uppgift om eventuellaföljdförelag enligl VL saral alt ansökningshandlingarna bör översändas frånvatlendoraslolen lill , planverket och vederbörandelänsstyrelse. Detta innebär atl både sökanden och vatlenrällsdomaren i förvägmåste bedöraa sannoUkhe-len för att Kungl. Maj:t koraraer alt utöva sinförbehållsrält. I tveksamma fall är del givelvis lämpligl och tillrådligt attiaktta de regler som gäller för förelag som kan koraraa alt prövas av Kungl.Maj:t. påpekar i sitt remissyttrande atl déföreslagna reglerna om utomprocessuell förberedelse och om medverkan avmyndigheter som företräder planintresset bör orafatla även hamnanläggningarefler- somsådana anläggningar har stor betydelse från lokaliseringssynpunkt. Frågor omallmän hamn regleras i 5 kap. VL. Del ankoraraer alltid på Kungl. Maj:l altpröva ora allmän hamn skall få komraa till stånd (5 kap. 3 och 13 §§). Jaganser inte raotiveral all nu införa några nya regler beträffande handläggningenav sådana frågor. Hamn som inte är allmän bedöms enligt 2 kap. VL och kanalltså koraraa atl orafattas av de föreslagna nya bestäraraelserna. Valtendoraslolens yttrande lorde i fortsättningenliksora hittiUs koraraa att utgöra en väsentiig del av underlaget för Kungl.Maj:ts prövning. I likhet raed utredningen anser jag alt domstolarnasskyldighet alt avge sådani yttrande bör lagfästas. Yttrandet bör innehåUavallendomstolens StäUningstagande i alla de frågor som faller inom domstolenskompetens. Även beträffande andra frågor torde domstolen kunna bidra raedvärdefulla faktiska upplysningar. Någon anledning för Kungl. Maj:t all somkammarkollegiet ifrågasätter inhämta yttrande från valtenöverdoraslolen itillslåndsärendel synes raig norraall inle föreligga. Advokalsarafundel lar i sitt yttrande upp vissakostnadsfrågor och frarahåller alt ersättning har vägrats för sakägareskostnader i saraband raed underställning hos Kungl. Maj:l men utdömts förkostnader vid utomprocessuellt förberedelseförfarande. Sarafundet anser atlrätt tiU ersättning för kostnader bör föreligga i båda dessa fall. För rain delanser jag det inle lärapligt att la upp dessa frågor . De bör anstå till denslutliga översynen av VL. Jag ansluter mig till de av utredningen föreslagnaföljdändring-a r sora innebär alt de nya reglerna om Kungl. Maj:ts prövninggörs tUl-lärapliga även på kraftförsörjningsförelag som omfattas av lagen oravissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig ra. samt på störrevallenavlednings- och invallningsföretag enligt 7 kap. VL. I likhet medutredningen anser jag all Kungl. Maj:ls prövningsrätt enligt förstnämnda lagbör få utövas efler förbehåU i varje särskilt fall och atl något krav påuloraprocessuelll förberedelseförfarande inle bör gälla. Vattenöverdorastolen och Väslerbygdensvaltendoraslol anser all val-lenrällsdoraarens befogenhet alt raedgeprovisoriska åtgärder enligt 11 kap. 46 § bör begränsas i fråga ora raål somskall prövas av Kungl. Jag anser inte atl del finns tillräckligt behovav en sådan begränsning. Jag anser inte heller all del behövs några särskUdaregler om förfarandet i sådana fall sora avses i 2 kap. 40 §. Vissa vattenreglerings- och torrläggningsföretagenligl 3 och 7 kap. VL kan prövas vid syneförrällning. Jag ansluter raig lillutredningens förslag lill särskUda regler rörande handläggningen avsyneförrältningar där tiUslåndsfrågan kan komraa under Kungl. Maj:ls prövning.Under vissa fömtsättningar skall syneraännens utlåtande underställas vallendomstolensprövning. Utredningen föreslår alt sådan underställning inte skallske om Kungl. Maj:t har prövat företagets tUlåtlighet. Kammarkollegietkritiserar detla förslag under hänvisning till all vallendomstolen även isådana fall bör kunna la ställning lill den närmare utformningen av företaget.För egen del ansluter jag mig emellerlid lill utredningens förslag, eftersomdel måste anses onödigt all valtendoraslol prövar förrättningsutlåtande närKungl. Maj:t redan har tagit ställning till förelagets tillåtiighel. Utredningen diskuterar frågan om den betydelse somvid tillståndsprövning enligt VL skall tillmätas gällande bebyggelseplaner ochhänvisar i detla samraanhang till vissa uttalanden i förarbetena tillmiljöskyddslagen enligl vilka tillstånd inle får läranas lill förelag sorastrider mol fastställd plan. Vattenöverdomstolen lar upp samma fråga i sillremissyttrande. I avsaknad av särskild lagbestämraelse lorde enligl domstolenbristande överensslämraelse raellan ett företag enligt VL och fastställd planinle kunna föranleda alt tillstånd lill företaget vägras. Möjligen kantillståndet förknippas med ell villkor eller en erinran ora all det inte fårtas i anspråk förrän planen har ändrats. För egen del vill jag i dellasararaanhang endasl påpeka all, som framhållits i förarbetena tillmUjöskyddslagen, tUlstånd i vissa fall bör kunna lämnas under förulsällning altplanen ändras så alt det hinder den innebär mol förelaget undanröjs. Jag villdessutora hänvisa lill vad jag har sagl ora de saraordningsproblerasora tills vidare kan uppslå. Jag kan inle acceptera det av NäringslivelsByggnadsdelegalion och framförda förslagel alt Kungl. Maj:tsom högsta planrayndighel vid prövning av ell förelag enligt VL skall kunnaompröva gällande planbestämmelser eller meddela erforderlig dispens. Jag villerinra om atl det i första hand ankomraer på vederbörande kommun alt lainitiativ i planfrågor. Oberoende av vad som har sagls är det givelvisav stor betydelse alt viss saraordning sker raellan vatlendoraslolen ochplanrayndigheter-na och all upplysningar ora planförhållandena finnstiUgängliga i raålet. Jag insläraraer därför i vad utredningen föreslår oraatl ansökningen skall innehålla uppgifter ora gällande planer samt att länsstyrelsenoch vederbörande koraraun skall underrättas i raålet. I likhet raed flerareraissinstanser anser jag emellertid alt underrättelseskyldigheten gentemotkommun inte bör vara beroende av att företagel berör område inom fastställdgeneral- eller detaljplan. De regler om underställning lill Kungl. Maj:l eflerdiskretionär prövning hos vallendomstol som f. n. finns i 2 kap. 20 § 3 mom.ra. lagrum i VL torde efter den föreslagna utvidgningen av Kungl. Maj:lsprövningsrätt få mycket liten betydelse. Alt som kamraarkoUegiet föreslår heltslopa reglerna anser jag dock inle tillrådligt. Däreraot insläraraer jag raedutredningen i all bestäraraelserna börformuleras om efler mönster av 16 § miljöskyddslagen, vUkel innebär altvattendomstolens diskretionära prövningsrätt upphör. Denya reglerna bör som utredningen har föreslagit träda i krafl den 1 januari1972 raen inle tUlärapas i raål sora har anhängiggjorts vid valtendoraslol föreikraftträdandet och inle heller vid syneförrällning ora förrättningsman harförordnals . Vid reforraen av den allraännaunderrätlsorganisationen uttalade dåvarande departemenlschefen (prop. 1969: 44s. 174) sora sin åsikt atl del inle fanns anledning all gå från den dittills gällandeprincipen ora en mycket vidsträckt kompetens för de allmänna underrätterna. Hanpåpekade emellerlid alt vissa typer av raål såsora ägodelnings-mål,expropriationsmål och vatlenraål ofta har speciella drag och i någon mån kräveren specialisering hos dera sora skall bedöraa dera, i synnerhet som del inomlandet sora helhet förekoramer endasl elt begränsat anlal mål av varje sådantyp. Det skulle därför vara av värde om målen kunde koncentreras lilljämförelsevis få domstolar vars doraare därraed skulle få atl handlägga ellinle alllför ringa anlal mål och på del sättet bli förtrogna med ämnesorarådet.Ell riktraärke borde erael-lerlid enligt departementschefen vara alt vårrestriktiva inställning när del gäller atl skapa specialdomstolar i egentlig meningbehålls och all man efterstävar atl de domare sora sysslar raed de specifikaslagen av mål också har kontakt raed allmänna tvistemål och brottmål. Därförborde principen vara all man uppdrar handläggningen av berörda mål till endaslvissa av de allmänna underrätterna. Mot bakgrund av dessa övervägandentillskapades faslighetsdomslolarna. Dessa ingår i den allmännaunderrättsorganisationen på del sättet att vissa tingsrätter utses atl varafastighetsdomstol. I denna egenskap består tingsrätten norraalt av två lagfarnadoraare, en tekniskt sakkunnig ledamot saml två näranderaän. Fastighetsdomstolarnassararaansättning gör dera särskilt skickade att pröva raål där del krävsteknisk sakkunskap, frärast i fråga om fastighetsbildning ochfastighetsvärdering, och de har också i första hand tillskapats med tanke påsådana mål. F. n. handläggs vissa frågor enligt raUjöskyddslagen avfaslighelsdoraslol. Fr. o. ra. , då FBL träder i kraft, skalllill fastighelsdoraslolarna överföras mål ora fastighetsbildning, vilka f. n.handläggs av ägodelningsrätt. Vid tillkomsten av FDL förutsattes attfastighetsdomstolarna också skulle ersätta de nuvarandeexpropriationsdomstolarna. Elt par andra typer av raål sora fr. o. ra. den 1januari 1972 skall handläggas av fastighetsdomstol är raål ora arrende ochhyra enligl JB. Sora elt viktigt skälför all koncentrera dessa mål till elt begränsat anlal domstolar kan anförasalt underrätten här är överinstans i förhållande lill arrende- ochhyresnämnderna och alt möjligheterna all fullfölja lalan mol dom i sådana målär begränsade, vilket gör det särskilt angelägel alt få en enhetlig bedömninginom större regioner. Förslagen i departeraentspromemorian följer deriktlinjer som har dragits upp i fråga om fastighetsdoraslolarnaskompetensoraråde. De innebär i huvudsak alt dit skall hänföras dels sådanaraål som f. n. ankoramer på ägodelningsrätt och expropriationsdomstol, delsvissa mål av sällan förekoraraande slag sora nu handläggs av aUraän dorastolmen sora i sak står fastighetsbildnings- och expropriationsmålen nära, delsslutligen mål ora arrende och hyra saral vissa därm.ed närbesläktade raål.Detla innebär att åtskilliga typer av raål som rör fast egendom kommer altfalla utanför kompetensorarådel. Förslaget har fått ett övervägande positivtmottagande vid remissbehandlingen. Från skUda håll har dock både utvidgningaroch inskränkningar av kompetensområdet ifrågasatts. Det har också gjorts gällandeall koncentrationen av vissa mål tUl ell begränsat anlal doraslolar kan fåskadliga verkningar i fråga ora personalrekryteringen. För egen del vill jag understryka alt del frånolika synpunkter är angeläget atl varje allraän underrätt har en vidsträcktbehörighet och alt koncentration av vissa raållyper lill särskilda domstolardärför inte bör komraa i fråga i andra fall än då del är raotiveral avspeciella skäl. En annan synpunkt sora raåste beaktas i sararaanhangel är atlbehörighetsreglerna bör vara klara och lätlillärapade så all gränsdragningsproblemi möjligaste mån undviks. Jag återkommer strax till frågan orafastighetsdoraslolarnas korapelensoraråde raen vill redan nu frarahålla altförslagen i departeraentsproraemorian synes mig väl avvägda raot den angivnabakgrunden. Med anledning av de under reraissbehandlingenyppade farhågorna från personalrekryleringssynpunkt vill jag anföra följande.Eflersora fastighetsdomstolarna inte har någon fristående ställning utgörs delagfarna ledaraötema av doraare sora innehar tjänster i den tingsrätt sora ärfastighetsdomstol eller i annan tingsrätt. F. n. kan också doraare ivallendomstol komraa i fråga. Det är inle raeningen all de doraare soratjänstgör i fastighetsdomstolen skall syssla uteslutande medfaslighets-doraslolsgöroraål, även om dessa göromål givetvis blir heltdorainerande för raånga av dera. Genora fastighetsdoraslolarnas anknytning lilllings-rätlsorganisationen finns goda förutsättningar för atl elt stort antaldoraare skall få erfarenhet av fastighelsdomstolsljänslgöring. Detta gällerinte bara domare i den tingsrätt som är faslighelsdoraslol ulan också doraare iandra tingsrätter. Mol bakgrund härav synes några större problera fränpersonalrekryleringssynpunkt inte vara förenade med en koncentrationav mål rörande fast egendom lill etl begränsat anlal underrätter. Vad härefter gäller vatlendorastolarna harvattenlagsuiredningen enligl sina direktiv i uppdrag all överväga enöverflyttning av vissa av deras uppgifter till fastighetsdomstol. Utredningenansluter sig lUl tanken på en sådan reform men anser av olika skäl alt den bördelas upp i två etapper, varav den första genomförs och denandra i saraband med den slutliga revision av VL som utredningens arbete syftartUl. I den första etappen skall enligt förslaget vallendomstolarna avskaffassora frislående enheter och knytas lill tingsrältsorganisalionen på sararaasätt sora fastighelsdoraslolarna, dvs. vissa tingsrätter utses alt varavaltendoraslol, varvid tingsrätten skall ha särskild sararaansättning. I denandra etappen överförs de döraande funktionerna på faslighetsdoraslolarna.Utredningsförslaget, som har fått ett myckel positivt mottagande vidreraissbehandlingen, innebär enligt rain raening en tekniskt smidig lösning ochhar betydande fördelar från både vatlenrällsskipningens och den berördapersonalens synpunkt. Jag ansluter raig därför lill förslagel. Jag ålerkoraraerlängre fram lill vissa frågor som rör vallendomstolarnas sararaansättning. Som anförs i departeraentsproraeraorian är deluppenbart all faslighetsdoraslolarna, som enligl FBL skall handläggafaslighetsbUdningsmål i stället för de nuvarande ägodelningsrätterna, också böröverta ägodelningsrätlernas uppgifter enligl sådan lagstiftning sora skallbeslå efler FBL:s ikraftträdande. Saratiiga dessa uppgifter är näraligen av densärskilda beskaffenhet atl de bör ankoraraa på fastighetsdorastol. Med hänsyntill alt del arbete raed följdlagstiftningen till FBL som f. n. pågår inomjustiliedeparlemenlet inbegriper de lagar del här rör sig om finns emellertidinle anledning all nu lägga frara förslag till ändringar i dessa lagar. Bland de lagar som måste överarbetas och anpassaslill FBL ingår också lagen ora ägofred. På grund härav bör inle heller frågorora ändring i denna lag las upp . Jag delar dock den i proraeraorian framfördauppfattningen atl mål om stängselskyldighel och belesreglering enligl 46 § böröverföras lill fastighetsdomstol. Som påpekar bör detsamma gällaklandertalan enligt 49 § första styckel. Däremot synes del mig mera tveksamtora de av hovrätten över och förordade ändringarna i lagen ärbefogade. Slutiig ställning till dessa frågor får las vid den fortsattaöverarbetningen av lagen. Sora jag har frarahåUit börexproprialionsdorastolarna avskaffas och deras uppgifter överföras lillfastighetsdorastol. Reraissinslanserna har inte haft något all erinra raot ensådan reforra. De i proraeraorian i detla sammanhang föreslagna ändringarna iExL och annan lagstiftninghar inle föranlett annan erinran än all hovrätten för ifrågasattom inte föreskriften i 28 § andra stycket ExL om protokoUföringsplikt dåenskilda domslolsledamöler företar undersökning på stället borde införas i 9 §FDL. Sådan undersökning på platsen sora en eller flera ledamöter av fastighetsdomstolenenligl sistnäranda paragraf kan verkställa på uppdrag av domstolens ordförandeoch varora parterna skall underrättas lorde eraeUertid vara all anse sora saramanlrädeför förhandling i mening. ProtokoUföringsplikt föreliggerdärför enligt bestäramelserna i 6 kap. rältegångsbalken, om undersökningen inlesker endasl som förberedande åtgärd för syn på stället. Del av hovrättenifrågasatta tillägget lill 9 § FDL är alltså obehövligt. Vadsedan angår de mål som prövas av allmän underrätt har i fleraremissyttranden kritik riktats raot alt arrende- och hyresmålen förs in underfaslighelsdomslolarnas exklusiva behörighet. Denna kritik utgör dock enligtmin mening inle tillräcklig anledning alt nu ompröva de beslut av denna innebördsora har fatlats genom antagandet av JB. Om hyresraål skall prövas avfastighetsdomstol bör också vissa andra typer av mål som är av myckel likartadbeskaffenhet lämpligen behandlas i samraa ordning. 1971: 12 harföreslagils all vissa bostadsrättslvister enligl 77 § första stycketbostadsrällslagen skall las upp av faslighelsdoraslol. De raål som här iövrigt kommer i fråga är sådana som avser besvär mol hyresnämnds beslut enligllagen om tvångsförvaltning av bostadsfastighel. Även dessa raål, liksora raålora av redovisad förvallning enligt 11 § Iredje styckel samma lag, bör sora föreslås i proraeraorian prövas av fastighetsdorastol. Vissa raål ora inlösen av fast egendora ankomraernu på allraän underrätts prövning. gäller raål enligt 11 § förstastycket jordförvärvslagen, 5 § andra styckel jordhävdslagen och 4 § JP. Soraanförs i proraeraorian saknas anledning all i processuellt avseende behandladessa raål på annat sätt än raål ora inlösen i allraänhel. De bör därför överföraslill fastighetsdoraslolarnas korapelensoraråde. Ett par remissinstanser ifrågasätter om inle ocksåmål enligt förköpslagen bör handläggas av fastighetsdomstol. Sådana raål avserinle själva det tvångsförvärv som förköpet innebär ulan bara vissa följdfrågori anledning av förköp. De frågor som skall prövas av domstol är sådana som rörogiltighel eUer jämkning av köpevillkor (5 § andra och Iredje styckena),undanlagande av lös egendom från förköp (6 §), ersättning lill köparen förfullgörelse enligl köpeavtalet eller för kostnader i samband raed köpet (13 §första stycket) saral ersältning lill koraraunen för värderainskning påegendoraen som har förorsakals av köparen (13 § andra stycket). Av dessa frågorsynes endasl de som rör värdeminskning vara av den beskaffenheten atl del kanfinnas anledning atl hänföra dem lill faslighelsdoraslol. Jag anser dock altdessa frågor, sora f. ö. när- mastär av skadeslåndsrällslig natur, inte bör brytas ul för handläggning i annanordning än övriga frågor enligt samma lag. I proraeraorian föreslås vidare all tvister, soraenligl 72 § första stycket, 96 § första och andra styckena saral 104 § andrastycket ExL skall prövas av allmän underrätt, överförs till fastighetsdomstol.Förslaget, som inte har föranlett några invändningar vid reraissbehandlingen,bör enligl min raening godtas. Etl par remissinstanser förordar vissa ytterligareändringar i ExL. Sålunda föreslås att frågor ora ersättning för skada ellerintrång som har uppstått efler exproprialionsmålels slutliga avgörande ochinle har kunnat förutses i raålet saral ora ersältning lill expropriat förkostnader som har uppkommit under behandlingen hos Kungl. Maj:t av ansökan omexpropriation skall prövas av fastighetsdomstol. På frågor av del förstnämndaslaget är enligl 34 § andra stycket ExL lagens bestäraraelser intetiUärapliga. De lorde vanligen få bedömas enligl grannelagsrättsliga regler.Som jag strax skall utveckla närraare anser jag inte alt fastighetsdorastolbör göras lUl forura i tvister ora grannelagsrättsliga förhållanden. Den bör dåinte heller pröva sådana frågor sora avses i 34 § andra stycket ExL. Inleheller frågor ora ersältning för kostnader i saraband med Kungl. Maj:lsprövning av ex-proprialionsansökan synes mig vara av den beskaffenhet all delfinns anledning all överföra dem lill fastighetsdomstol. Jag ansluter raig till förslagel i proraeraorianatl frågor som avses i 75 § byggnadslagen i likhet med övriga ersättningsfrågorenligt lagen skall prövas av fastighetsdomstol. Proraeraorieförslaget innebärall i sådana mål fördelningen av rättegångskostnaderna skall ske enligt regelni 65 § byggnadslagen i stället för som enligt regler.Della förslag har mött viss kritik vid remissbehandlingen. Med hänsyn härtilloch lill den översyn av byggnadslagstiftningen som f. n. pågår inombygglagulredningen anser jag lämpligast att inte nu göra någon ändring igällande räll på denna punkt. Mål enUgl lagen om byggnadsrainnen handläggs f. n.av exproprialionsdorastol och överförs enligl vad jag har föreslagitlill fastighetsdomstol. Som anförs i proraeraorian bör samma domstol handläggaockså raål om ersättning enligl lagen om fornrainnen, vUka mål f. n. prövas avallmän domstol. Jag instämraer raed hovrätten över och i atldetla bör gälla även mål enligl 9 a § Iredje styckel näranda lag ora ersältningför kostnad eller skada, som uppkommer vid undersökning eller bärgning avskeppsvrak eller annan åtgärd för dess skydd och vård. De nya bestäraraelsernaom forum i raål enligl lagen ora fornminnen synes lämpligen kunna las upp i enny 17 §. Eftersom ersättning för skada och intrång vidfömndersökning enligl miljöskyddslagen och ExL skall prövas avfastighetsdomstol, bör detla gälla också ersättning i motsvarande fall enligl14 kap. 5 § 1 mora. Proraeraorians förslag härom bör sålunda genomföras.