prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Med hänsyn härtill föreslås att stämningsansökan med yrkandeom rätt atl frånträda bostadsrätten skall ha samma verkan som uppsägning.Detsamma föreslås liksom f. n. gälla beträffande stämningsansökan med yrkandeom bosladsrätts-havarens skiljande från lägenheten samt ansökan om vräkning. Idenna paragraf, som närmast motsvarar 1 § första stycket bosladsrältslagen ochkommittéförslaget, ges en bestämning av begreppet bostadsrättsförening. 136 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Departementschefen.Paragrafen stämmer i sak överens med gäUande rätt och kommitténs förslag. kan enligt paragrafen registreras ekonoraisk förening sorahar lill ändaraål alt i föreningens hus åt raedlenimarna upplåta lägenhetermed nyttjanderätt för obegränsad tid. Vad som avses med ekonoraisk föreningframgår av 1 § föreningslagen. Självfallet behöver en förening inte registrerassora ekonomisk förening innan den kan bli registrerad sorabostadsrättsförening. I118 § andra stycket föreningslagen föreskrivs alt denna lag inte gör ändring ivad sora i annan lag är föreskrivet om föreningar för visst ändamål. I fråga orabostadsrättsföreningar innebär denna bestänimelse all föreningslagen skalltillämpas bara i de fall den föreslagna bostadsrällslagen särskilt anger detta.Innehåller annan lag eller författning särskild bestämmelse om ekonomiskföraning, skall sådan bestämmelse däremot i princip tillämpas också i fråga ombostadsrättsförening. Jag vill i anslutning tilldenna paragraf uppehålla mig något vid vissa frågor sora har samband medbostadsrättsföreningarnas kooperativa karaktär. Även ora bostadsrällsföreninghar lill ändaraål atl upplåta lägenheter med bostadsrätt är det enligt gällandelag och kommitténs förslag inget som hindrar att föreningen hyr ul vissalägenheter. Inle heller föreUgger något hinder mol all bostadsrätt upplåts åtjuridisk person eller alt en medlem förvärvar flera bostadsrätter. Underremissbehandlingen har från några håll gjorts gällande att dessa förhållandenmedför risk för alt bostadsrättsföreningen kan komma all förlora sinkooperativa karaktär. ifrågasätter sålunda om inte en begränsning avföreningarnas rätt att tillhandaliålla hyreslägenheter för bostadsändamål ärmotiverad. Vare sig en sådan verksamhet är vinstgivande, varvid överskottetdirekt eller indirekt tillfaller medlemmarna i föreningen, eller förenad medrisker, är den främmande för syftet med bostadsrättsföreningarna och gagnarknappast bostadskonsumenlerna i genien. Upplåtelse av andra lägenheter än bostadslägenhater,t. ex. garage och servicelokaler, kan däremot i vissa fall ha betydelse förskapandet av goda boendeförhållanden för bostadsrättshavarna och derasfamiljer. Det kan vidare enligt vara motiverat atl begränsa fysiskapersoners rätt att teckna mer än en bostadsrätt. Särskilda skäl bör föreliggaför alt juridiska personer skall få förvärva bostadsrätter. Kommun bör dock hasådan möjlighet, eftersom bostadsförhållandena på orten kan motivera detta.Eftersom bostadsrättsföreningar enligt kommitténs förslag skall få bildasfritt, torde del enligt vara fullt möjligt för spekulativa intressen attbilda föreningar för andrahandsulhyrning. finner del diskutabelt om en bostadsrättsförening skall fåuppföra och äga rena hyreshus. Detta har förekomrail bl. a. närproduktionskostnaderna och därmed hyrorna blivit myckel höga.Bostadsrättsförening bör ha rätt atl hyra ul bostadslägenhet bara i enstakafall, t. ex. till anställd hos föreningen. KungLMaj:ts proposition nr 1971 137 resnämndeni anför att det strider mot bosladsrättsidén attbostadslägenheter upplåts med bostadsrätt till juridiska personer. Genom attdessa i egenskap av bostadsrättshavare hyr ut lägenheterna kommer lägenheternaatt bebos av personer som inte har del i föreningens intressegemenskap. Vidareuppkommer en konflikt mellan bostadsrättslagstiftningens be-stänmielser ommedlemskap och de hyresrättsliga besitlningsskyddsreglerna. Svårigheter uppstårnär det gäller att avgöra om besittningsskyddsbrytande grund föreligger enligt12 kap. 46 § jordabalken. Statens personalbostadsdelegation, som är rådgivandeorgan i frågor om hyressättning av bosladsrättslägenheter vid upplåtelse iandra hand, anser däremot att möjligheten för de statUga myndigheterna attförvärva bostadsrätter utgör ett värdefullt komplement till andra åtgärder isyfte bl. a. atl underlätta rekrytering av personal genom tillhandahållande avbosläder. Det är givelvis angelägetatt lägenheterna i en bostadsrättsförenings hus i största möjliga utsträckningupplåts med bostadsrätt och nyttjas av bostadsrättshavarna, eftersom detannars kan föreligga risk för att föreningen förlorar sin kooperativa karaktär.I likhet med kommittén anser jag emellertid att det inte finns något behov avlagregler som i nu behandlade avseenden begränsar föreningarnashandlingsfrihet när det gäller uthyrning av lägenheter och upplåtelse avbostadsrätt. Vad beträffar uthyrning av lägenheter vill jag särskilt framhållaatt det ofta är ändamålsenligt att bostäder åt föreningens anställda samtlokaler upplåts med hyresrätt. Det kan också förekomma fall då en förening pågrund av situationen på bostadsmarknaden i orten inte lyckas finnaspekulanter till samtliga lägenheter som är avsedda att upplåtas medbostadsrätt. För att undvika eller minska förlust till följd av uteblivnaavgiftsintäkter kan det då vara lämpligt att tills vidare hyra ut lägenheterna. Jagvill i anslulning till vad jag nu har sagt erinra om att förening kan upplösastvångsvis, om verksamheten drivs på ett sätt som uppenbarligen inte motsvararde förutsättningar under vilka registrering har skett eller om antalet bostadsrältshavarehar nedgått under fem (65 § deparlementsförslaget jämförd med 73 §föreningslagen). 41§ I denna paragraf, som motsvarar 3 och 4 §§ i kommitténs förslag, reglerasgenom hänvisning till föreningslagen ansvarigheten för bostadsrättsföreningensförbindelser samt föreningens rättskapacitet. Departementschefen.I denna paragraf, som i salf överensstämmer med kommitténs förslag, föreskrivsatt 2 och 3 §§ föreningslagen skall äga motsvarande tiUämpning i fråga ombostadsrättsförening. Av nämnda paragrafer framgår att medlemmarna inte stårnågot personligt ansvar för föreningens förbindelser samt att föreningen intevinner rättskapacitet förrän den 5t 1971.1 saml. Maj:ts projwsition nr 1971 Vidare finns bl. a. regler om verkningarna av atl rättshandlingarföretas på föreningens vägnar före registreringen. 42§ I denna paragraf, som motsvarar 4 § första stycket föreningslagen och 10 § bostadsrätlslagensaml 5 § kommiltéförslaget, anges var bostadsrättsförening skall registreras. Departementschefen.Enligt gäUande rätt skall bostadsrättsförening ekonomisk förening iallmänhet registreras hos i det län där föreningens styrelseenligt stadgarna har sitt säte. Kommittén anser atl registreringen avbostadsrättsföreningar möjUgl bör föras över lill ett för hela landet gemensaratregister. Frågan bör emellertid inte las upp i samband med den nya bosladsrätlslagsliflningenutan först vid en kommande allmän översyn av registreringssystemet. Kommiltéförslagetinnebär därför inte någon ändring av gällande bestämmelser om registrering. Kommitténsuppfattning att registreringen av bostadsrättsföreningar bör ske centraltbiträds uttryckligen av i och Bostadsgaranti.Däremot anser hovrätten för Nedre all registreringen också i framtidenbör ske i lokala register hos länsstyrelserna. Fråganom registreringen av ekonomiska föreningar i allmänhet och bostadsrättsföreningarhar behandlats av firmautredningen i dess betänkande Firmaskydd (SOU 1967: 35).Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för övervägande inom justiliedeparlemenlet.Jag är inle f. n. beredd alt ta slutlig ställning till frågan hurregistreringen av bostadsrättsföreningar skall ordnas . Denna frågafår tas upp i samband med de andra registreringsfrågor som aktualiseras avfirmautredningens betänkande. I förslagel till ny bosladsrältslag har därförden nuvarande ordningen för registrering av bostadsrättsföreningar bibehållits. 1första stycket av denna paragraf föreskrivs att registrering skall ske hoslänsstyrelsen i del län där föreningen har sitt säte. EnUgt andra stycket skalluppgifter om bostadsrättsföreningarna las in i en särskild avdelning av föreningsregislret. Stadgaroch firma m. m. 43 §I denna paragraf, som motsvarar 5 § föreningslagen och 6 § i kommitténsförslag, anges de krav som måste vara uppfyllda för att en bostadsrättsföreningskall kunna registreras. Departementschefen.Enligt 5 § föreningslagen måste ekonomisk förening för all få bli registreradha minst fem raedleinraar. Det räcker dock med Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 139 traeller fyra medlemmar, om minst tre av medlemmarna är registrerade föreningareller föreningar som visserUgen inle är registrerade men ändå är att anse somjuridiska personer. Vidare skall föreningen ha antagit stadgar samt utsettstyrelse och revisorer. Komraittén föreslår altenbostadsrättsförening alltid skall ha fem medlemmar för atl registrering skallfå ske. Det skäl som åberopades för den nuvarande regeln i föreningslagen omlägre antal medlemmar, nämligen att tre eller fyra föreningar kunde ha behov avalt sammansluta sig lill en hii-vudförening (jfr SOU 1949: 17 s. 93), harenligt kommittén ingen giltighet för bostadsrättsföreningar. Jag ansluter mig tillkommitténs förslag, som inle har mött någon erinran under remissbehandlingen,och förevarande paragraf har utformats i enlighet härmed. 44§ 1 denna paragraf anges vilka bestämmelser sora raåste las in i bostadsrättsföreningsstadgar för att föreningen skall kunna registreras. Paragrafen, som i gällanderätt motsvaras av 6 § föreningslagen samt 4 och 5 §§ bostadsrättslagen, byggerpå 7 § och 8 § förstatredje styckena i kommitténs förslag. Departementschefen.Punkterna 13 stämmer i sak överens med gällande rätt (6 § 13 föreningslagen)och kommitténs förslag (7 § 13). Där föreskrivs att stadgarna skall innehållauppgift om föreningens firma, ändamålet med föreningens verksamhet och dennasart samt den ort där styrelsen skall ha sitt säte. Enligtpunkt 4 skall förening som vill ta upp inträdesavgift ange avgiftens belopp istadgarna. Avgiften får inte överstiga . Bestämmelsen innebärinte någon ändring i förhållande till nuvarande regler (4 § 1 och 5 § förstastycket första punkten bostadsrätlslagen) eller kommitténs förslag (7 § 4 och8 § första stycket). F.n. skall föreningslagens bastämmelser om insats tillämpas också beträffandeinträdesavgift i bostadsrättsförening (5 § första stycket andra punktenbostadsrättslagen). Delta medför bl.a. atl medlem som har avgått urbostadsrättsförening enligt 16 § föreningslagen i regel har rätt att få tillbakaerlagd inträdesavgift. Kommittén anser att praktiska skäl talar för att dessa beslåimmelserslopas. Ett bibehåUande av reglerna skulle näraUgen medföra atl man för dessasällan förekommande och lill beloppen obetydliga avgiftar skulle tvingas att iden nya lagen ta in bestämmelser om bl. a. rätt att vid avgång få utinträdesavgift. Förslaget har inle mött någon erinran underremissbehandlingen. Också jag ansluter mig lill det. Medlem som har avgått urbostadsrättsförening, t. ex. i samband med att han överlåtit sin bostadsrätt,har därför enligt deparlementsförslaget inte rätt att av för- Maj:ts proposition nr 1971 eningenfå tillbaka inbetald inträdesavgift. Sådan rätt kan emellertid införas genombestämmelse i stadgarna. Jag återkommer till denna fråga vid 53 §. Ipunkt 5 anges i överensstämmelse med gällande rält och kommitténs förslag altstadgarna skall ange om särskild upplålelseavgifl skall få tas ut. Avgiftenmotsvarar den nuvarande ersättningen för rätlen alt teckna bostadsräll (4 § 3 bostadsrätlslagen).EnUgt 57 § skall upplåtelseavgiftens belopp fastställas av styrelsen. Punkt 6 behandlarårsavgiften för bostadsrätt. Enligt gällande rätt skall stadgarna innehållauppgift om de grunder enligt vilka årsavgifter skall utgå. Med dessa avgifterskall bestridas löpande utgifter, såsora räntor och araorleringar på lån,skatter, försäkringspremier, kostnader för fastighetens förvallning, underhåUoch uppvärmning, för vatten, elektrisk kraft, renhållning m. m. samt föravsättning lill reparationsfond och reservfonden (4 § 4). För läckande avopåräknade utgifter kan bostadsrättshavare avkrävas särskilt lillskolt. Istadgarna skall anges i vilken utsträckning detta får ske samt den tid inomvilken tillskollel tidigast får utkrävas av bostadsrättshavaren (4 § 5).Särskilt tiUskott skall beräknas efter lägenhets andelsvärde och får inteavfordras bostadsrättshavaren förrän tidigast från det beslut ora tillskollelfattades (5 § andra stycket). De belopp med vilka årsavgift skall ulgå samt denordning i vilken beloppen skall betalas bestäms av styrelsen, om inte annatföljer av stadgarna (6 §). Däremot ankommer det på föreningsstämma alt fallabeslut om särskilt tillskott. Sådant beslut kräver två tredjedels majoritetbland de röstande (60 § 1). Kommitténsförslag stämmer i sak överens med gällande rätt. Förslaget har utsatts förkritik vid remissbehandlingen. HSB anser alt det i praktiken saknas anledningatt upprätthåUa en formell distinktion mellan avgifter för löpande behov ochavgifter lill täckande av oväntade utgifter. Årsavgiften sätts normall lill ennivå sora ger raöjlighet lill sådana fondavsättningar alt föreningen kan mötastörre utgifter som inle är av löpande karaktär. Även om så inle har skett ochföreningen därför i en eller annan form måste öka sill avgiftsuttag för attkunna bestrida en större utgift, torde det i de flesta fall inle vara fråga omen objektivt opåräknad avgift. För att en ra tionell bostadskooperativverksamhet skall kunna bedrivas bör styrelsen, som beslutar om utgifterna,också ha befogenhet all besluta om uttag av alla de avgifter som behövs förverksamheten. Detta innebär inte någon minskning av föreningsstämmansbefogenheter, eftersom denna kan ge instruktioner till och entledigastyrelsen. För den händelse det också i fortsättningen skall krävas slämmobeslutför uttag av särskilt tillskoll, bör det inte ställas upp krav på kvalificeradmajoritet. En sådan regel innebär nämligen alt en minoritet kan förhindrauttag av avgifter som kan vara helt avgörande för en tillfredsställandeskötsel av föreningen. Föreningen bör vidare i stadgarna fritt kunna bestämmaefter vilka grunder särskilt tillskott KungLMaj:ls proposition nr 1971 141 En beräkning efter andelsväi'de kan ge en inle önskvärd ojämnhet idet totala avgiftsuttaget, om föreningens stadgar innehåller annan grund föruttagande av årsavgifter. Liknande synpunkter framförs av och . kan det diskuteras, ora del finns anledning alt göra en raarkantåtskillnad mellan årsavgifter och särskilt tillskott. Såvitt känt har dennaordning dock inte vållat föreningarna några större svårigheter. Beslut om särskilttillskoti bör enligt förbundet inle fordra kvalificerad majoritet påföreningsstämma. Jag anser kritiken motförslaget i denna del välgrundad. Som framhållits i några remissyttranden ärdet förenat med betydande svårigheter att dra en skarp gräns mellan löpandeutgifter, som skall betalas med årsavgifterna, och opåräknade utgifter, somskall täckas av särskilt tillskott. Det lorde inle utan fog kunna hävdas all enutgift bara i rena undantagsfall kan anses som opåräknad. En gränsdragningmellan olika avgifter framstår f. ö. som sakligt föga motiverad. Det bör iprincip ankomma på styrelsen, som har hand om förvaltningen av föreningensangelägenheter, att fastställa de avgifter som behövs för alt täckaföreningens utgifter. En sådan befogenhet torde med hänsyn till den kontrollföreningsstämman i olika avseenden kan utöva beträffande styrelsens åtgärder inlemedföra någon risk för missbruk. Om enskild bostadsrättshavare drabbas avväsentlig avgiftshöjning kan han ha rätt att säga upp sin bostadsrätt enUgt 23 §. Pågrund av det nu anförda innehåller departementsförslaget inte någrabestämmelser om särskilt tillskott. Samtliga uppkommande utgifter skall såledesi princip täckas av årsavgifterna. I förevarande punkt föreskrivs att del istadgarna skall anges enUgl vilka grunder årsavgift skall utgå. Enligt 57 §skall årsavgifternas belopp fastställas av styrelsen. Punkt 7, som behandlarandra avgifter till föreningen än grundavgifter, upplålelseavgifler ochårsavgifter, stämmer i sak överens med gällande rätt (4 § 6 och 5 § sistastycket bosladsrältslagen) och kommitténs förslag (7 § 9 och 8 § tredjestycket). Där föreskrivs att stadgarna skall ange avgifternas belopp eller dethögsta belopp lill vilket avgifterna får bestämmas. Beloppet får inteöversliga . för år och medlem. I punkt 8 föreskrivs fördet fall rälten att bestämma ersättning för bostadsrätt vid överlåtelse skallvara inskränkt, alt stadgarna skall ange enligt vilka grunder ersättningenskall beräknas. Beträffande motiveringen för denna bestämmelse får jag hänvisatill vad jag har anfört i den allmänna motiveringen under 4.3. Innebörden avbestämmelsen är alt de normer som skall tillämpas vid fastställandet aversättningen måste framgå av stadgarna. Del är således inle tillåtet alt istadgarna föreskriva att det skall ankomma på t. ex. föreningens styrelse elleröverordnad organisation alt bestämma vilket belopp som får tas ul. Punkterna9 och 10 stämmer i sak överens med gällande rätt (6 § 6 och Maj:ts proposition nr 1971 8föreningslagen) och kommitténs förslag (7 § 11 och 13). De innehallarföreskrifter om styrelse och revisorer samt om räkenskapsår. Punkt 11 behandlaravsättning av medel för säkerställande av underhållet av föreningens hus. Enligt17 § föreningslagen skall i princip av ekonomisk förenings årsvinstavsättas till reservfond. Avsättningarna får upphöra när reservfonden jämteinbetalat insatskapital har uppnått ett belopp som svarar antingen mol fyrationdelar av del bokförda värdet på föreningens tillgångar eller motföreningens skulder enligt balansräkningen. Nedgår reservfonden under dessabelopp skall avsättning åter ske. Nedsättning av reservfonden får ske bara för atltäcka förlust som enligt fastställd balansräkning har uppstått på föreningensverksamhet i dess helhet och som inle kan ersättas av medel som har avsatts lillframlida förfogande. Maj:l kan medge förening eller vissa grupper av föreningarundanlag från bestämmelsen, om det med hänsyn lill arten avföreningsverksamheten och övriga omständigheter finns synnerliga skäl härför. Bestäraraelserom fondavsättningar finns vidare i tillämpningsföreskrifterna lill 21 § bosladslånekungörelseii.För att bostadsrättsförening skall erhålla vissa lån krävs sålunda alt det inomföreningen bildas dels reservfond och dels reparationsfonder, en fond för yttrereparationer som skall bekostas av föreningen och en fond för sådana inrereparationer som dat åligger medlemmarna atl svara för. Reservfonden bildasgenom årlig avsättning av av andelsvärdena, intill dess fondenuppgår till av dessa. Både yttre och inre reparationsfond bildasgenom årlig avsättning av av andelsvärdena. Flertaletbostadsrättsföreningar torde i sina stadgar ha föreskrifter om såvälreservfond som reparationsfonder. Kommittén framhållerinledningsvis att del är av största vikt atl det sker en lillfredsställandakapitalbildning i bosladsrättsföraningarna men all det i första hand börankomma på föreningarna själva att genom stadgebe-stäraraelser sörja förekonomisk stabilitet. Vad först angår behovet av medel för reparationer avföreningens hus understryker kommittén vikten av att det skapas garantier föratt de enskilda medlemmarna och föreningen har tillgång till kapital för attbekosta de ofta betydande reparationer som kan bli nödvändiga. Även om del kanantas all flertalet bostadsrättsföreningar kommer att ha föreskrift omreparationsfond i sina stadgar, anser kommittén all lagen bör innehålla enbestämmelse om skyldighet för förening att göra avsättning till sådan fond.Eftersom fördelningen av det ekonomiska ansvaret för reparationer mellanföreningen och bostadsrättshavarna kan variera, föreslår kommittén inle någon bestämraelseora niiniraiavsällning eller om fördelning av avsättningen på olika fonder. Vadhärefter angår behovet av reservfond konstaterar kommittén att bostadsrättsföreningarnaregelmässigt använder inbetalda grundavgifter för Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 143 finansieringenav föreningens hus. Detta förhållande och den omständigheten att de medel somhar avsatts till reparationsfond är avsedda att fortlöpande användas för behövUgtunderhåll gör dat enligt koraraittén nödvändigt att genom särskildlagbestämmelse om avsättning till reservfond skapa säkerhet för altföreningarna har tillgång till behövligt eget kapital. Med hänsyn till deskiftande förhåUanden under vilka föreningarna verkar bör det ankomraa påföreningarna själva atl utforraa de närmare reglerna ora hur sådan avsättningskall ske. Grunderna för fondavsättning bör enligt kommittén framgå avföreningens stadgar. Frågan om fondavsättningbehandlas i några remissyttranden. Näringslivets Byggnadsdelegalion ochSvenska anser, mot bakgrund av att bostadsrätteni princip är till tiden obegränsad, att det teoretiskt finns skäl att diskuterabehovet av s. k. återanskaffnings-fonder. Att föraningarna sörjer för en återanskaffningav husen när dessa har tjänat ut kan vara en i och för sig tänkbar utväg atllösa problemet hur bostadsrättshavarna skall skyddas mol slutet avföreningshusens livslängd. Om återanskaffningsfonder infördes skulle ettbostadssparande i föreningarnas regi uppstå. Årsavgifterna skulle öka något,men mot detta skulle svara en större säkerhet vid avveckling och ombyggnad avföreningarnas hus. framställer vissa anmärkningarav huvudsakligen bokföringsleknisk natur mot kommiltéförslaget. a. all reservfonden är en del av föreningens eget kapital menatt den s. k. reparationsfonden är alt anse som en skuld. atl avsättning lill reservfond är en ren vinsldispositions-åtgärdmedan de årliga avsättningarna lill reparationsfond är att betrakta sora enkostnad för verksamheten. Beteckningen fond bör därför inte användas föravsättningar till reparationer. För egen del vill jagframhålla följande. Enligt föreningslagen kommer det i princip an påföreningarna själva all genom bl. a. lämpliga stadgeföreskrifter sörja för entillfredsställande kapitalbildning. Genom bestämmelser om avsättning tillreservfond har raan emellertid försökt skapa garantier för att en visskonsolidering kommer lill stånd. Reservfonden byggs upp ganom årliga avsättningarav överskott på föreningens verksamhet. För bostadsrättsföreningarna torde denuvarande fonderingsreglerna i allmänhet sakna betydelse. Dessa föreningar harnämligen till ändamål att tillhandahålla sina medlemmar lägenheter tillsjälvkostnadspris och redovisar därför i regel inte någon årsvinst. Inteheller tillgodoförs medlemmarna någon ekonoraisk gottgörelse. I stäUel kanofta en viss kapitalbildning äga rum till följd av amorteringar på faslighetslånen.Från borge-närssynpunkl lorde med hänsyn till arten avbostadsrättsföreningarnas verksamhet inte finnas behov av särskilda lagreglerom avsättningar till reservfond. Jag har mot bakgrund av det nu anförda kommittill den uppfattningen att några sådana regler inle bör tas upp i lagen. Maj:ts proposition nr 1971 Kommitténföreslår vidare att det i lagen föreskrivs skyldighet för bostadsrättsföreningatt avsätta medel för säkerställande av underhållet av föreningens hus. 1likhet med remissinstanserna ansluter jag mig till kommitténs förslag i dennadel. Sora koraraittén har föreslagit bör det ankomma på föreningarna självaall utforma de närmare reglerna om hur sådan avsättning skall ske. om reparationsfond som bostads-lånekungörelsan innehåller torde iallmänhet kunna tjäna till ledning när del gäller atl ta ställning till vilkaregler i detta hänseende som kan vara lämpliga för att garantera altbetryggande avsättningar kommer lill stånd. Grunderna för avsättning bör framgåav föreningens stadgar. Förevarande punkt har utformats i enUghel härmed. Punkterna12 och 13 stämmer i sak överens med gällande rätt (6 § 9 och 10 föreningslagen)och komrailléns förslag (7 § 14 och 15).