prop · FU03166 · 1971-12-31 00:00:00 — I fråga om sådana bolag gäller istället lagen (1955: 183) om bankrörelse resp. lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse. Banklagen saknar motsvarighet till omfusion. Inte heller försäkringsrörelselagen innehåller någon direktmotsvarighet till angående fusion. Det har emellertid i förarbetenatill försäkringsrörelselagen betonats att lagens bestämmelser i 295 § om frivilligöverlåtelse av försäkringsbestånd är ägnade att tUlgodose samma syfte som manför de allmänna bolagens del velat vinna genom . Har ettförsäkringsaktiebolag överlåtit hela sitt försäkringsbestånd, skaU bolagetenligt 135 § första stycket försäkringsrörelselagen träda i likvidation. Beträffande sparbanker finns i 73 § lagen (1955: 416) omsparbanker särskUda bestämmelser om fusion av sparbank med annan sparbank.Vidare finns fusionsregler i lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar och ilagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen. Fusion anses ur skatteteknisk synpunkt innebära att detövertagande företaget förvärvar det överlåtande företagets tillgångar genom köpeller byte eller jämförligt fång. För att undanröja hinder för fusioner mellanaktiebolag, mellan ekonomiska föreningar och mellan sparbanker har vissalättnader i beskattningsavseende ansetts påkallade. Fusion enligt 174 § 1 mom. AL, dvs. vid fusion mellanmoderbolag och belagt dotterbolag, föranleder ingen inkomstbeskattning, ommoderbolagets skattemässiga ingångsvärden för de från dotterbolaget övertagnatillgångarna överensstämmer med de i beskattningshänseende gällande värdena hosdotterbolaget vid fusionstiUfället. Dold reserv som bildats i dotterbolaget medobeskattade vinstmedel skall alltså i principövergå till moderbolaget och skattemässigt behandlas som om den uppstått hosmoderbolaget. De särskilda skattereglerna härom finns såvitt avserrörelsebeskattningen i 28 och 29 §§ kommunalskattelagen (1928: 370), KL, jämteanvisningar. Vidare finns i punkt 5 av anvisningarna till 35 § KL bestämmelserav innebörd att fusionen inte skall föranleda skattepUktig realisationsvinsteller avdragsgill realisationsförlust. I överensstämmelse härmed gällerdessutom att vid avyttring av fastighet som moderbolag övertagit fråndotterbolag genom fusion de båda bolagen skall anses ha utgjort enskattskyldig. Slutligen finns i förordningen (1947: 576) om statliginkomstskatt, , bestämmelser om avdrag för dotterbolags kommunalskatt (4 § 1mom.) och om skattskyldighet för restituerad, avkortad eller avskriven skatt(2 §). Denyss angivna särskilda skattereglerna gäller inte om något av de fusionerandebolagen driver penningrörelse eller yrkesm'ässig handel med fastigheter. Deskatterättsliga konsekvenserna av sädana fusioner bedöms enligt om beräkning av inkomst av rörelse m. m. Samma regler gäller vid sådanafusioner som avses i 175 § AL, dvs. när ett aktiebolags tUlgångar och skulder övertasav ett annat aktiebolag mot vederlag i penningar eller aktier i det övertagandebolaget. Vidfusion mellan ekonomiska föreningar som avses i 1 § lagen om ekonomiskaföreningar gäller vid inkomsttaxeringen i huvudsak samma särskilda regler somvid fusion mellan aktiebolag enligt 174 § 1 mom. AL. En förutsättning för tiUämpningav reglerna är dock även här att inte någon av föreningarna driverpenningrörelse eller yrkesmässig handel med fastigheter. Vid fusion mellanekonomiska föreningar som ingår i jordbnikskasserördsen gäller emellertid desärskilda skattereglerna vid fusion trots att föreningarna driverpenningrörelse. Samma 'är förhållandet om ekonomisk förening vid sidan av sinegentliga verksamhet driver sparkasserörelse genom att för förvaltning mottamedel från medlemmarna (28 § 3 mom. KL). Såvittavser fusioner mellan sparbanker eller affärsbanks övertagande av annanaffärsbanks hela bankrörelse g'äller de tidigare angivna särskildabestämmelserna i anvisningarna till 35 § KL som innebär att fusionen inte skallföranleda skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgillrealisationsförlust. I dessa situationer g'äUer även förut berörda regler i 2§ och 4 § 1 mom. SI som bl. a. möjliggör för övertagande bank att utnyttjaövertagna bankens kommunalskatteavdrag. Det är att märka att sparbanker i regeltorde undgå skattekonsekvenser vid fusion under förutsättning att överföring avtUlgångar sker tUl de hos den överlåtande vid fusionstillfälletbokförda värdena. Detta sammanhänger med att det i sparbankerna inte finns ägarintressenav något slag. Föraffärsbankernas vidkommande är däremot situationen en annan. Ett övertagande avannan affärsbanks rörelse utlöser såvitt avser den överlåtande bankenbeskattning i förvärvskällan rörelse enligt KL:s allmänna stadganden. Fråganhar uppmärksammats av beviUningsutskottet (BeU 1969: 58), som förutsatt attförslag tiU åtgärder för likabehandling av affärsbanker och övriga bankinstitutvid fusion skulle komma att framläggas, om en koncentration inom det svenskaaffärsbanksväsendet aktualiseras. Denna uppfattning har godtagits av . Deskattekonsekvenser som kan bli följd av en friviUig sammanslagning avförsäkringsanstalter har i skattelagarna endast reglerats i samma utsträckningsom gäller för sparbanker och affärsbanker, dvs. i fräga om realisationsvinstoch kommunalutskylder. Härutöver har Kungl. Maj:t av bemyndigats attmedge dispens från den inkomstskatt som kan uppkomma på grund avsammanslagningen (prop. 1949: 175, BeU 1949: 37, rskr 1949: 216). 1949:175 framhölls bl. a. att beskattning av fondmedel, som kunde tänkas bli aktuellvid en sammanslagning, skulle kunna äga rum utan att någon inkomst i egentlig meningskulle föreligga. Å andra sidan kunde det tänkas, att en beskattning i vissafall framstod som motiverad, t. ex. om det övertagande försäkringsaktiebolagetgenom sammanslagningen förvärvar medel, som användes för utdelning tillaktieägarna i bolaget. Då det skulle vara förenat med avsevärda svårigheteratt utarbeta bestämmelser, som ledde till ett i varje särskUt fall önskvärtresultat, förordade föredraganden ett dispensförfarande. beslöt ienlighet härmed. Vid ett flertal sammanslagningar av försäkringsanstalter har Kungl.Maj:t med stöd av bemyndigandet medgivit befrielse från skyldighet att erläggastatlig och inkomstskatt, som annars kunnat uppkomma på grund av sammanslagningen.Skattebefrielse har regelmässigt medgivits under förutsättning attskattskyldighet inte föranleddes därav att i samband med genomförandet avsammanslagningen uppskrivning skett av värdehandlingar eller eljest framtagitsdolda reserver som tillskapats av obeskattade vinstmedel, Iflera andra författningar finns bestämmelser som är av betydelse förinkomstbeskattningen vid fusioner och sammanslagningar. Enligt 9 § förordningen(1960: 63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst harmoderbolag vid fusion enligt 174 § 1 mom. AL rätt att under vissaförutsättningar överta dotterbolags förlustavdrag. Vidare finns i 20 § 1 mom.tredje stycket förordningen (1955: 256) om investeringsfonder förkonjunkturutjämning bestämmelser om övertagande företags rätt att vid fusionöverta det överlåtande företagets investeringsfond. Här må även nämnasförordningen (1967: 94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaktieutdelning. Enligt 1 § förordningen äger svenskt aktiebolag under vissaförutsättningar erhålla avdrag för aktie- utdelning vid ber'äkning av inkomst av rörelse ellerinkomst av jordbruksfastighet. Avdrag medges för utdelning på aktie för vilkeninbetalning skett efter . Sådant avdrag får dock uppgå tillhögst 5 "lo av vad som inbetalats för aktien före utgången av ifrågavarandebeskattningsår. Avdrag medges för sammanlagt högst 10 kalenderår, dock intesenare än femtonde taxeringsåret då inbetalningen för aktiernaförst skedde. Enligt 5 § förordningen får avdrag inte göras när aktieteckningsker genom apport av aktier eller andelar. Detta sammanhänger medlagstiftningens syfte att underlätta för bolagen att anskaffa nytt kapitalgenom nyemission. Något nytt kapital som kan motivera avdragsrätt tillförsnämligen inte bolagskretsen när två bolag slås samman och vederlaget för denyemitterade aktierna utgörs av aktier eUer andelar i annat bolag. Maj:t eller myndighet . Maj:t bestämmer medge undantag frånbegränsningen i avdragsr'ätten enligt 5 §. Sådant undantag är avsett för detfallet att bolag vars aktier lämnas som apport har gjort en nyemissionsom berättigar till avdrag och en sammanslagning av bolagen framstår somönskvärd ur allmän synpunkt. För att inte sammanslagningen skall behövauppskjutas till dess avdragsrätten utnyttjats fuUt ut kan moderbolaget fåmedgivande att överta den avdragsrätt som tillkommer dotterbolaget. Enligt gällande skattesystem skall i princip all inkomstsom förvärvas av aktiebolag och ekonomisk förening dubbdbeskattas. Vid utdelningav aktiebolags eller förenings vinst får därför avdrag i allmänhet inte ske förden utdelade vinsten. Vinstutdelningen beskattas på nytt hos delägarna. De nyssredovisade reglerna om avdrag för viss aktieutdelning utgör ett undantag frånprincipen om dubbelbeskattning av bolagsvinst. För sådana vinstmedel som inte utdelas utan fonderas har särskUdaregler tillskapats för att göra dubbelbeskattningen effektiv. Härvid har manvalt olika metoder för aktiebolag och ekonomiska föreningar. För aktiebolagensker beskattning av fonderade vinstmedel genom utskiftningsskatt bl. a. närbolaget upplöses eller dess aktiekapital nedsätts. Skattskyldigheten åliggerhärvid bolaget. För ekonomiska föreningar skall däremot vad som vid föreningensupplösning utskiftas utöver inbetald insats behandlas på samma sätt somutdelning (38 § 1 mom. KL). Detta innebär att statlig och inkomstskattför sådan utdelning erläggs av medlemmarna. Bestämmelser om utskiftningsskatt finns i förordningen(1927: 321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tUlgångar. I huvudsakgäller följande. Skatten utgår med 40 "lo av beskattningsbart bdopp, dvs.skillnaden mellan utskiftat belopp och vad som därav är att anse som åter- bäring av tillskjutet belopp (1 §). Särskilda bestämmelserfinns om vad som skaU förstås med utskiftat belopp (2 §), tillskjutet belopp (3§) och återbäring av tillskjutet belopp (4 §). I 1 § 2mom. förordningen finns vidare bestämmelser om fusion. Härvid gäller attbefrielse från eller uppskov med erläggande av utskiftningsskatt kan erhållasvid vissa fusioner. Emellertid kan befrielse eller uppskov inte medges, ommoder- eller dotterbolaget driver penningrörelse eller yrkesmässig handel medfastigheter. Befrielse från utskiftningsskatt medges, om ettdotterbolag genom fusion enligt 174 § AL upplöses och går upp i moderbolagetunder förutsättning att moderbolaget direkt ägt aktier motsvarande mer än 9/10av aktiekapitalet i dotterbolaget alltsedan den 1 januari 1940 eller, om koncernförhållandetuppstått senare, alltsedan den dag, då dotterbolaget börjat driva verksamhet avnågot slag. Föruppskov med erläggande av utskiftningsskatt fordras riksskatteverketsmedgivande. Sådant medgivande kan lämnas vid andra fall av fusion enligt 174 §1 mom. AL än de nämnda. Uppskovet innebär att moderbolaget övertardotterbolagets utskiftningsskatteskuld. Den övertagna skatteskulden kommer tillbeskattning vid den framtida tidpunkt, då moderbolaget utskiftar sinavinstmedel. För medgivande av uppskov skall vissa förutsättningar varauppfyllda. Syftet med fusionen skall vara att vinna en mer ändamålsenligorganisation av de fusionerande bolagens verksamhet. Vidare skall utskiftningsskattenvara av sådan storleksordning att den kan anses utgöra ett väsentiigt hinderför fusionen. Fusionen får slutligen inte vara ett led i åtgärder som syftartill obehörig förmån i beskattningshänseende för ettdera bolaget eller förnågon som är i intressegemenskap med ettdera bolaget. Dekonsekvenser i fråga om utskiftningsskatt som uppkommer vid en frivilligsammanslagning av försäkringsanstalter har inte reglerats i förordningen om utskiftningsskatt.Genom beslut av riksdag har Kungl. Maj:t bemyndigats medge befrielsefrån skyldighet att utge utskiftningsskatt i de fall då försäkringsaktiebolagupplöses i anledning av att dess försäkringsbestånd överlåtits till annatförsäkringsbolag, som äger samtliga aktier i det överlåtande bolaget (ILU 1948:34, rskr 1948: 221). Frågan om försäkrihgsanstalts befrielse från skyldighet atterlägga utskiftningsskatt behandlades av första lagutskottet i anledning av tvåmotioner i anslutning till prop. 1948: 50 med förslag till lag om försäkringsrörelsem. Utskottet uttalade att ett erläggande av utskiftningsskatt i det fall ettförs'äkringsaktiebolag efter överlåtelse av hela försäkringsbeståndet varskyldigt att träda i likvidation skulle vara ägnat att försämraförsäkringstagarnas rättsläge genom att bolagets konsolidering minskades. Isärskild grad skulle detta gälla i fråga om livförsäkringen, därkonsolideringsfonderna i det väsentliga skulle anses tillkomma försäkringstagarna.Utskottet ansåg en uppmjukning av bestämmelserna om utskiftningsskatt vara motiverad. Denna bordeemellertid gälla endast det fall, att koncernförhållande förelåg ochmoderbolaget ägde samtliga aktier i dotterbolaget. Enligt utskottet bordeskattebefrielse uppenbarligen inte medges med mindre garanti fanns för attvinst, som på grund av sammanslagningen kunde uppkomma för moderbolaget, inteanvändes för ökad utdelning till aktieägarna. Inledningsvis berördes i detta avsnitt aktieägarensskattskyldighet för aktieutdelning. Utdelning är i regel skattepliktig intäkt iförvärvskällan kapital. I några fall, såsom då fråga är om bank- eller annanpenningrörelse och försäkringsrörelse, kan emellertid utdelning utgöra intäkti mottagarens rörelse. Utskiftning från aktiebolag anses d'äremot som ett medköp jämförligt fång. Härav följer att aktieägare vid utskiftning beskattas förinkomst av tillfällig förvärvsverksamhet i den mån förutsättningar föreliggerhärför enligt reglerna för beskattning av realisationsvinst (3537 §§ KL).Utgör aktierna varulager i en av aktieägaren bedriven rörelse, beskattasutskiftade medel i förvärvsk'ällan rörelse. I skrivelsen anhåller de båda affärsbankerna underhänvisning till ett mellan dem träffat avtal om samgående att Kungl. utverkarbemyndigande av att medge bankbolag befrielse från skattskyldighettill inkomstskatt och till utskiftningsskatt i fail då bankbolag överlåter sinatillgångar och skulder till annat bankbolag, befintligt eller nybildat, och isamband därmed upplöses, med stöd avriksdagens bemyndigande meddelar skattebefrielse i angiven omfattning, med stöd avgällande dispensbestämmelser i 35 § 3 mom. KL medger befrielse fråninkomstskatt för realisationsvinst som kan uppkomma n'är aktie'ägarna i debåda bankerna överlåter sina innehavda aktier till resp.bankbolag. Enligt 3 § i avtalet mdlan affärsbankerna gäller somförutsättning för avtalets giltighet bl. a. att skattebefrielse meddelasbankerna och aktieägarna i den utsträckning som anges i skrivelsen till Kungl.Maj:t. Rörande det planerade samgåendet mdlan SkandinaviskaBanken och torde det få anses tillfyllest att här redovisaendast det huvudsakliga innehållet i de handlingar som bifogats skrivelsen. Som motiv för samgåendet anges främst behovet av att skapaen mera rationell bankenliet som bättre än de båda bankerna var för sig kanmöta ökade krav på finansiella tjänster inom och utom landet. Samgåendet avsestillgå så att de båda affärsbankerna per överlåter sinarörelser till en nybildad bank benämnd . Den nyabankens aktiekapital skall utgöra 543 090 000 kr., fördelat på 5 430 900 aktier på nominellt 100 kr.Härav tecknar 3 930 768 aktier och EnskildaBank 1 500 000 aktier. SärskUt utsedda stiftare av den nya banken tecknarsammanlagt 132 aktier, och erlägger . för varje tecknad aktie. Sedan debåda affärsbankernas rörelser överlåtits till den nya banken skallaffärsbankerna träda i likvidation och tUlgångarna utskiftas till aktieägarna iresp. SkandinaviskaBanken erlägger betalning för de tecknade aktierna genom tillskott av hela sinrörelse med däri ingående tillgångar mot att den nya banken övertarbetalningsansvaret för bankens skulder och övriga förpliktelser. Den nyabanken erlägger dessutom till ett kontantbelopp om . som svarar mot utdelning på aktierna i för år1971, och ytterligare ett kontantbelopp avsett att täcka bl. a. de med bankenslikvidation förenade kostnadema. erlägger på samma sätt betalning för de tecknade aktierna genomtillskott av hela sin rörelse med däri ingående tillgångar mot att den nyabanken övertar betalningsansvaret för bankens skulder och övriga förpliktelser.Vidare skall den nya banken till utge förlagsbevis omtotalt 75 milj. kr. löpande med 8 »/o årlig ränta fr. o. m. ,reverser om totalt 37,5 milj. kr. löpande med 4 "lo årlig ränta fr. o. m.samma dag samt vissa kontantbelopp avsedda att täcka utdelning på aktier iStockholms för , inlösen av preferensaktiekapital,likvidationskostnader m. m. Aktieägarna i erhåller vid utskiftningenav bankens tillgångar för varje aktie i banken en aktie i den nya banken.Stamaktieägare i erhåller för varje stamaktie tvåaktier i den nya banken, ett 8 "to förlagsbevis å . utfärdat av dennya banken och en 4 »/o revers å . utfärdad av den nya banken. Reversenblir förenad med en optionsrätt för innehavaren att under liden apriljuni 1972från den nya banken förvärva en aktie i på nominellt . AB Diligentiaär ett av belagt fastighetsförvaltande dotterbolag.Preferensaktieägare i erhåller för varjepreferensaktie . kontant jämte ränta från till dagenför utskiftningen. De skattekonsekvenser som avses i ansökningen är alltsåföljande. Övertagande bank anses i beskattningshänseende förvärva överlåtandebanks rörelse genom köp, byte eller därmed jämförligt fång. Detta innebär iprincip att i den mån likviden överstiger skattemässiga restvärden uppkommerskattepliktig inkomst för överlåtande bank. Beroende på karaktär av tillgångkan vinst bli beskattad i förvärvskällan rörelse eller tillfälligförvärvsverksamhet. Vidare skall överlåtande bank i enlighet med bestämmelserna i utskiftningsskatteförordningen erlägga utskift- ningsskatt i samband med utskiftning av tillgångarna tillaktieägarna i banken. Ansökningen omfattar inte vissa andra skattekonsekvensersom uppkommer i anledning av samgåendet, såsom lagfartsstämpd och emissionsstämpel.Det skall också påpekas att inkomstskatteanspråk kan uppkomma i samband med utskiftningav tillgångar i och eller då dennya banken utlämnar aktier i mot tidigare nämnda reverser. Bankinspektionen har i sin skrivelse den 13 oktober 1971tillstyrkt bifall till framsfällningen i överenssfämmelse med de riktlinjer somanges av mig i det följande. En utveckling mot ökad koncentration inom näringslivet harpågått i vårt land. Omvandlingen i riktning mot större företagsenhetersker genom sammanslagningar och företagsöverlåtelser som ofta medför fördelar iform av rationaliserad produktion och förenklingar i fråga om organisation m. m.Denna utveckling har såtillvida underlättats av statsmakterna att särskilda besfämmelserom fusioner mellan företag intagits i lagstiftningen om aktiebolag ochekonomiska föreningar m. fl. Till den del beskattningen utgjort ettdirekt hinder mot företagssammanslagningar har det varit möjligt att genomföraen särskild reglering av fusionsfallen i inkomstskatteförfattningarna ochmedge lättnad i fråga om utskiftningsskatt som utgår på grund av upplösning avbolag vid fusion. För de aUmänna aktiebolagens del skapades ett civUrättsligtfusionsinstitut vid tillkomsten av nu gällande aktiebolagslag. Regler om erforderligalättnader i beskattningen infördes i fråga om fusion av moderbolag medbelagt dotterbolag. Syftet var att underlätta ett utnyttjande avaktiebolagslagens fusionsbestäramelser. De skatterättsliga reglerna innebär attett uppskov kan erhållas med erfäggandet av utskiftningsskatt på det upplöstadotterbolagets vinstmedel. Genom dispensbeslut överförs skatteanspråket påmoderbolaget och ställs därmed . Den dispensprövning som jag nuavser handhas av i . I vissakvalificerade fall av moder-dotterbolagsförhållande skall utskiftningsskatt ianledning av fusionen efterskänkas helt. Enligt uttryckligt undantag kan varkenuppskov eller befrielse erhållas, om moder- eller dotterbolaget driverpenningrörelse eller yrkesmässig handel med fastigheter. Beträffande deinkomstskatteproblem som uppkommer vid fusion infördes vid samma tillfälle besfämmelseri kommunalskattelagen avsedda att ge garantier för att överföringen avtillgångar från dotterbolag till moderbolag genomförs utan obehörigt skatteundandragande.Vidare stadgas att fusionen inte skall utlösa realisationsvinstbeskattning. Behovetav en lösning av beskattningsfrågorna vid sammanslagningar av försäkringsbolaguppmärksammades när riksdag behandlade ett förslag till ny lag omförsäkringsrörelse. För att underlätta önskvärda sammanslagningar erhöll Kungl.Maj:t bemyndigande att efter prövning från fall till fall medge befrielse frånskattskyldighet enUgt utskiftningsskatteförordningen. Detta dispensinstitut och även ett motsvarande bemyndigande att meddela befrielse i vissa fall fråninkomstskatt har anlitats vid åtskilliga bolagsfusioner inom försäkringsvärldenunder . Deskatterättsliga reglerna om fusion utsträcktes tid efter annan under1960-talet till att omfatta olika slag av bankinstitut. Dessa bestämmelser, somendast avser inkomstbeskattningen, torde för sparbanker och föreningar i jordbrakskasserördseninnebära en fullständig lösning av skattefrågorna vid fusion. Något krav på utskiftningsskattuppkommer nämligen inte vid upplösning av sparbank eller jordbrukskasseförening.Den betydande fusionsverksamhet som pågår inom sparbankssektorn kan såledesgenomföras utan skattekonsekvenser under förutsättning att tillgångarna vidfusionen överförs till skattemässiga restvärden. Det sagda g'äller även sammanslagningarsom sker inom jordbrukskasserörelsen. Affärsbankernabefinner sig däremot i ett annat läge. För dem till-lämpas endast fusionsreglerom realisationsvinstbeskattning och övertagande av rätt till avdrag för kommunalutskylder.Som framgått är bankaktiebolag som upplöses genom likvidation uttryckligenundantaget från möjligheten tUl dispens resp. befrielse från utskiftningsskatt.Orsaken härtill torde främst vara att söka däri att lagen om bankrörelse saknarmotsvarighet till aktiebolagslagens fusionsbestämmelser. Vissa överväganden avfiskal natur har även talat emot att införa skatteregler om fusion mellanpenningrörelsedrivande bolag. Ensammanslagning av två bankaktiebolag kan således med tillämpning av gällandebeskattningsregler ge upphov till mycket betydande skattekonsekvenser. Attdetta är fallet vid det nu aktuella samgåendet mellan de båda affärsbankernasynes vara uppenbart. Om sammanslagningen kommer till stånd, uppkommer ettanspråk på såväl inkomstskatt som utskiftningsskatt. Beskattning träffar isådana fall överförandet av rörelsetillgångar för fortsatt gemensam verksamhetoch en efterföljande likvidation av bolag som upplöses. Sådanabeskattningskonsekvenser, om de är av någon storleksordning, utgör naturligenett kraftigt hinder mot en sammanslagning. Mankan inte räkna med att bankbolag genomför ett planerat samgående tUl priset aven väsentiig minskning av bolagens konsoUdering. Enligt min mening finns det ejheller från allmän synpunkt anledning att behandla fusionsåtgärder avaffärsbanker mindre förmånligt vid beskattningen än motsvarande åtgärder inomandra delar av näringslivet. Jag erinrar i detta sammanhang ombevillningsutskottets betänkande 1969: 58, där utskottet uttalade anslutning tiUuppfattningen att utskiftningsskatt inte bör utgå vid banksammanslagningar,eftersom motsvarande skattebelastning inte uppkommer vid fusioner mellansparbanker eller mellan jordbrukets kreditkassor. En uppfattning som riksdagengodkände. Jag ddar denna uppfattning och anser mig kunna tillstyrkaåtgärder som möjliggör önskvärd skattelättnad vid sammanslagning avbankaktiebolag. Emellertid vill jag f. n. inte förorda att eventuella åtgärderfår formen av lagstiftning. Det synes med hänsyn till bl.