prop · FU0330 · 1971-12-31 00:00:00 — I fråga om besvär över dorastols beslul har reglerora besvärstid och ingivande av besvärshandling upptagils i den föreslagnalagens 34 §, När del gäUer besvär över förvaltningsmyndighets beslut finnsbestämmelse om besvärstid i förvaltningslagens 12 §, Där återfinns ävenhuvudregeln atl besvärshandling skall inges lill den förvaltningsdomstol somhar alt pröva besvären. Den kompletterande regeln om verkan av alt handlingen istället ingivits lill den förvaltningsmyndighet som raeddelat beslutet hardäreraot upptagits i 7 § förevarande lag. yttrat vid 2 och 12 §§ i den föreslagna förvaltningslagen börbestämmelser ora tid och sätt för ingivande av besvärshandling vid 690 Kungl Maj.-ts proposUion nr 1971 klaganhos skatterätt, länsrätt, karamarrätt och regeringsrätten över beslut sommeddelals av förvaltningsmyndighet upptagas i förvaltningsprocesslagen.Regelsystemet skulle också vinna i överskådlighet ifall bestämmelser ombesvärstid och ingivande av besvärshandling samlas i en paragraf, som görestillämplig i alla besvärsmål hos de nämnda förvallningsdomslolarna. En sådanparagraf skulle ha sin naturliga plals i det avsniti som handlar om målsanhängiggörande. Lagrådelförordar, all i förevarande avsnitt av lagen intages en paragraf raed följandelydelse: Besvärshandling lillställes den domslol som har alt pröva besvären.Handlingen skall ha inkommit från den dag då klaganden fick delav del beslul sora överklagas. Har besvärsbandlingen före besvärslidens utgånginkoramil till den domstol eller förvaltningsmyndighet som har meddelatbeslutet, skall besvären ändå upptagas till prövning. Ianslutning härtill föreslås följande ändringar i paragrafföljden. Bestämmelsernai 3 och 4 §§ sammanföres till en paragraf, 3 §. Förslagets 5 § betecknas 4 §och förslagets 6 § betecknas 5 §. Första punkten i förslagets 7 § bildar ensärskild paragraf, 6 §, och den av lagrådel föreslagna paragrafen upptages som7 §. Förslaget innebär vidare atl 34 § utgår. 10och 12 §§ I fråga om sådan kommunikation som avses i 10 § skall, enligt Iredjestycket, beslämmelserna i 43 § ora begränsningar i rätten atl la del av del somtillförts målet äga motsvarande tillämpning. Beträffande sådan kommunikationav motparts svar som avses i 12 § har en bestämmelse av samma innehållupptagits i andra siycket av denna paragraf. I föreskriften om kommunikationav annat utredningsmaterial i 18 § har upptagils en mera allmän beslämmelse,all kommunikation ej skall ske, om särskilda skäl talar däremol. Dennabeslämmelse lorde bl. a. avse sådana förhållanden som anges i 43 §. Enligtlagrådels mening vore del lämpligare att uttryckligen förklara atl 43 § ägermotsvarande lillämpning även på 18 §. kunde man genomföra denredaktionella förenklingen att elt stadgande om lillärapningen av 43 § upptogesi en särskild paragraf sora hänvisade lill 10, 12 och 18 §§, varvid Iredjestycket i 10 § och andra stycket i 12 § skulle utgå samt den nämndabeslämmelsen i 18 § omformuleras. sådant stadgande, som lämpligen bordesättas sist i förevarande avsnitt i lagen d.v.s. såsom 19 §, kunde formulerassålunda: Bestämmelserna i 43 § om begränsningar i rätten att ta del av det somtillförts målet äger motsvarande tillämpning i fråga om underrättelse enligt 10§ första styckel samt 12ochl8§§. 14 §Stadgandet om rätt för domstolen att i vissa fall underlåta att kalla part tillmuntlig förhandhng strider mol elementära processrättsliga grundsatser. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 691 Skulleav sädana skäl som anförts i remissprotokollet det anses oundgängligennödvändigt, att domstolen i fråga om vissa särskilda slag av mål, t. ex.rörande Ivångsintagning av alkoholmissbrukare, ges rätl alt böra vittne utanatl parten kallas till den muntliga förhandlingen lorde bestämmelser härom böraupptagas i den särskilda författningen och förutsättningarna för derastillämpning närmare angivas. Lagrådel återkommer bärtill vid förslaget under20) nedan. Genomföres lagrådetsförslag vid 10 och 12 §§, bör föreskriften i slulel av förevarande paragraf attkommunikation som avses i paragrafen kan underlåtas, om särskilda skäl talardäremol, omformuleras. Föreskriften synes kunna erhålla avfattningen, altkommunikation kan underlåtas, om det föreligger sådana skäl som anges i 10 §andra stycket. Departementschefenframhåller i samband med 14 § atl kommunikation i vissa fall bör kunnaunderlåtas också i fråga om utsagor vid muntlig förhandling som inte anses börabringas lill parlens kännedom. Någol särskilt stadgande för detla fall behövsej. Om förhöret hålls inom stängda dörrar, kan rätten enligt 36 §sekretesslagen förordna atl förhörsprotokollet ej må utlämnas. Beslämraelsernai 43 § blir då lillärapliga. I detta sammanhang kan även hänvisas lill vadlagrådel anför belräffande förslagel under 20). 19och 20 §§ Om såsom ovan föreslagils en ny 19 § införes, kan för alt undgå genomgåendeomnumrering av de följande paragraferna bestämmelserna i 19 och 20 §§sammanföras i en paragraf, 20 §. Lagrådet föreslår attavfattningen av 27 § i vad avser inhibition ändras på sätt som förordals i frågaom 13 § i förslagel lill förvaltningslag. Iyttrande vid 15 § av del lill lagrådel remitterade förslaget till lag omallmänna förvaltningsdomstolar har lagrådet hemställt, atl omröslningsreglernaför dessa domstolar överflyttas till förevarande lag. Beslämraelserna syneslämpligen kunna upptagas i en paragraf med plats mellan förslagets 29 och 30§§. Vid lillfälle bör till samma paragraf även överflyttas beslämmelserna oraoraröslning i skatterätt och länsrätt. 32-34§§ Bestämmelserna i 32 och 33 §§ synes böra omdisponeras så att i en paragraf,enligt lagrådels förslag 33 §, upptages första slyckel i 32 § saral raotsvarighetlill 33 § särat atl innehållet i övrigt i 32 § bildar en särskild paragraf, 34§. Förslagets 34 § utgår ora vad lagrådet tidigare föreslagit beaktas. Maj.ts proposition nr 1971 36§ F. d. justitierådet , regeringsrådet och justitierådetHesseY: Deprinciper efter vilka dispensreglerna utformats och sora helt överensstämmerraed dem som kommit till användning vid utformningen av de i lagrådsremissenden föreslagna reglerna för fullföljd av talan till högsladomstolen, framstår såsom ändamålsenliga. EmeUertid förordas, attbestämmelserna även formellt utformas i allt väsentligt på samma sätt som detniotsvarande sladgandel i 54 kap. 10 § RB i den nämnda lagrådsremissen. Visserligensaknas allmänna bestämmelser om resning i förvaltningsmål motsvarande reglernai 58 kap. RB om resning i rättegångsmål. Regeringsrällen har emellertid vidlillärapning av bestämmelserna i regeringsformen 19 § om återbrytande av dora iden mån så ansetts möjUgt och lämpligt analogiskl tillämpat RB:s bestämmelserom resning utan att likväl anse sig vara direkt bunden av dem. Därvid barregelmässigt termen »resning» kommit till användning. Besväröver domvilla namnes ej i 19 § regeringsformen men i några fall harförekorarait, att regeringsrätten upptagit besvär över doravilla till prövningraed analogisk tillämpning av 59 kap. RB. Frågan huruvida enligt sedvanerällfinnes möjlighet all anföra ej tidsbegränsade besvär på den grund att detöverklagade beslutet är en nullitet, kan ej besvaras med säkerhet. Formfel avden art, som skulle kunna ge grund för doravillobesvär eller nullitetsbesvär,torde emellertid knappasl kunna tänkas vara för handen utan alt enderasamtidigt föreligger grund för resning eller att målets utgång i kararaarrätlenuppenbarligen berott på grovt förbiseende eller grovt raisstag. Med hänsyn lillden osäkerhet som sålunda råder belräffande domvilla och nullilelsbesvär påförvaltningsrättens område synes det vid angivna förhållande lämpligast attdomvilla inte uttryckligen upptages i det här ifrågavarande sladgandel såsomgrund för meddelande av prövningstillstånd. Pågrund av vad sålunda anförts föreslås, att punkten 2 i stadgandet fårföljande lydelse: om det---------------- , såsom att grund för resning föreliggereller atl målets utgång i karamarrätten uppenbarligen beror på grovtförbiseende eller grovt misslag. Vidareföreslås att i ett nytt andra stycke i paragrafen intages följande stadgande:Om prövningstillstånd meddelas i ett av två eller flera likartade mål, somsamtidigt föreligger lill bedöraande, må prövningstillstånd meddelas även iövriga raål. Medhänvisning till vad jag anfört i särskUt yttrande angående föreslagen ändringav 54 kap. 10 § RB (se lagrådets protokoll ) vill jagförorda, att nu ifrågavarande bestäraraelse utformas i över- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 693 ensstämmelsemed vad jag föreslagit i fråga ora förutsättningarna för meddelande avprövningstillstånd i högsta domstolen. Del föreslås sålunda all paragrafenerhåller sådan lydelse alt prövningstillstånd kan meddelas förutom iprejudikatfallen enligt punkt 1 ora grund för resning föreligger, ora raåletsutgång i kararaarrätlen uppenbarligen beror på grovt förbiseende eller grovtmisslag eller om eljest synnerliga skäl föreligger all målel prövas avregeringsrätten. Demål sora handlagts av kammarrätten utgörs till avskatlemål. övriga mål gäller i stor utsträckning ekonoraiska frågor av olikaslag, t. ex. enligt socialhjälpslagen, barnavårdslagen, familjebidragsförordningen,saml avlönings- och anmärkningsraål. Av andra raål raå nämnasfolkbokföringsraålen. I åtskilliga av nu antydda övriga raål är karamarrättensista instans. Enligtförslaget utvidgas kammarrätts kompelens väsentligt. Den skall orafatta blandannat barnavårdsraål, nyklerhetsvårdsraål, byggnadsraål, hälsovårdsraål ochkörkorlsraål. Denna utvidgning medför enavsevärd ökning av kammarrältsorganisationen. bestårkamraarrätten av nio avdelningar. Departeraentschefen räknar raed atl i dennya organisationen behövs omkring femton avdelningar. Antalet ledaraöter ökashärigenora från 54 till 90, Man raåste räkna med allunder lång lid efter reformens genomförande en beslulför kammarrätlsavdelning igenomsnitt koramer att bestå av två ledamöler med erfarenhet om de målområdensora tillhör kammarrätten samt möjligen en ledamot mederfarenhet om de nya målgrupperna. Det är tydligt atl kompelensutvidgningen iförening med ökningen av ledamotsanlalel ger upphov till farhågor med avseendeå rättskipningens fullgodhel. Ifråga om utvidgningen av kompetensområdet framhåller departementschefen iremissprotokollet all det knappast är tänkbart, all kammarrätterna till enbörjan skall kunna bemästra sina arbetsuppgifter ulan att vissa avdelningar ochvissa ledamöler specialiserar sig på vissa typer av mål. Departementschefenuttalar att speciaUsering till vissa mål bör undvikas så långt det ärraöjligt samt att etl systera med specialisering bör begränsas till vad sora äroundgängligen nödvändigt. Fråganora hur och varifrån alla de nya ledamöterna skall rekryteras har ickebehandlats i remissprotokollet. Med hänsyn till de nya målområdenasbeskaffenhet får antagas att ledamöterna kommer alt hämtas från länsslyrelsernaoch företrädesvis från de avdelningar inom landskanslierna som handläggerberörda mål. Delta är ägnat att medföra en försvagning av rättskipningen ilänsrätt och länsskatieräti samt i i övrigt. Defarhågor med avseende å rättssäkerheten som gör sig gällande bör väl Maj.ts proposition nr 1971 ickeanses medföra hinder mot kammarrättsreformen i och för sig. Däremol synes deticke vara tillrådligt att, såsom föreslås, med denna reformoraedelbart och i föreslagen orafattning avskära raöjUgheterna lill omprövningi regeringsrätten av kammarrätternas beslut. Det synes vara påkallat attåtminstone , tills kainmarrätlsorganisalionen genomförts ochvunnil stadga samt ledamöterna fåll erfarenhet om aUa de målgrupper som detidigare icke sysslat med, möjlighet till ändringsdispens raedges i alla målmed undantag för de taxeringsmål som avses i 98 § taxeringsförordningen.Upptages raöjlighet lill ändringsdispens lorde övriga dispensgrunder böra fåsamma avfattning som i nämnda paragraf och i RB enligt gällande lydelse. Avanförda skäl föreslås att i övergångsbestämmelserna till förevarande lagintages bestämraelser av denna lydelse: Intilldess annorlunda förordnas skall i stället för bestäraraelserna i 36 § gällaföljande: a) I fråga om meddelande av prövningstillstånd i vissamål rörande taxering skall bestämmelserna i 98 § taxeringsförordningen ägatillämpning. b) 1 andra mål må prövningstillstånd meddelas 1. om för enhetlig lagtolkning eller rättstillämpningär av synnerlig vikt, att talan prövas av regeringsrällen, eller parlen visar,att lalans prövning eljest skulle hava synnerlig betydelse utöver del mål varomär fråga, eller 2. om anledning förekommer lill ändring i del slut,vartill karamarrätten kommil, eller eljesl med hänsyn lill omsiändigheterna imålet skäl förekommer till talans prövning. Beaktasvad nu föreslagits torde dock i kommande förslag till lag om ändring itaxeringsförordningen i 98 § 3 mom. orden »ulan prövningstillstånd» böra utgå,varjämte i övergångsbestämmelse torde böra intagas erinran om vad som föreskrivitsom fortsatt giltighet av 98 § i förordningen. 39§ Avfattningen av stadgandet i andra punklen torde böra ändras lill överensstämmelsemed 9 kap. 6 § RB, som innehåller alt den som utan giltigt skäl röjer vadenligt rättens förordnande icke får uppenbaras straffas med: dagsböter.Lärapligen lorde bestäramelsen upptagas i ell nyll andra stycke. 43och 44 §§ Lydelsen av dessa paragrafer torde böra jämkas på sätt sora lagrådetförordat i fråga ora 14 och 7 §§ i förslagel lill förvaltningslag. 48§ Sista punkten, som icke har motsvarighet i 6 § förslaget lill förvaltningslag,synes kunna ulgå och upplagas i tillämpningsföreskrift. Kungl.Maj:ts proposUion nr 1971 695 49§ Bestäraraelsen all fullmakt skall avse viss person synes för alt uppnå närmareöverensstämmelse med föreskrifterna i 12 kap. RB böra få följande lydelse;Fullmakt skall innehålla ombudets namn. Får ombudei sälta annan i silt ställe,skall detla anges. Förslagetunder 9) angående konkurrensbegränsningslagen bygger på uppfattningen attmarknadsrådet är en förvaltningsmyndighet och icke en domslol samt därföromfattas av den föreslagna förvaltningslagen. Någraallmängilliga kriterier på när ett organ med judiciella uppgifter skall räknassom domstol finns inte. Om ett visst organ skall vara att beteckna såsom enförvaltningsmyndighet eller domstol får därför avgöras från fall till fall medhänsyn till organets uppgifter, funktionssätt och andra på bedömningeninverkande faktorer. I proposiUonen 1970:57 medförslag till lag om otillbörlig marknadsföring m. ra. har anförts atlraarknadsrådels stäUning i raycket liknar en domstols. Bland annat har detla ilagen om marknadsråd ra. tagit sig uttryck i ett stadgande atl ledamot avrådet och ersättare för ledamot skall ha avlagt domared. De uppgifter somanförtrotts rådet är i alll väsentligt av samma natur som de som brukartillkomma domstolar. Den i konkurrensbegränsningslagen och lagen ommarknadsråd m. ra. stadgade ordningen för handläggning av de hos rådetförekommande ärendena innebär alt de handlägges i rältegångsUknande former ochi stort sett efler RB:s principer. Något behov av all reglerna kompletterasraed de förfaranderegler som förvaltningslagen upptar synes inte föreligga. Pågrund härav och då raarknadsrådel får anses ha avsevärl större likhet raed endomslol, låt vara för särskilda uppgifter, än med en förvaltningsmyndighet,anser lagrådet att marknadsrådet ej bör betraktas såsom en förvaltningsmyndighet.Enär vid etl sådant betraktelsesätt förvaltningslagen ej blir tillämplig påmarknadsrådet, bör del här ifrågavarande förslagel lill ändring i konkurrensbegränsningslagenulgå. Förslagetunder 13) angående skollagen. Upphävandet av de ovillkorliga föreskrifterna i23, 25 och 39 a §§ om föräldrars rätl alt få yttra sig innefattar en sakligändring. Med hänsyn till det inlresse föräldrarna kan ha av atl hållasunderrättade bör föreskrifterna bibehållas. Förslagelunder 15) angående yrkesskadeförsäkring. Såsom departementschefen anfört under2 § bör försäkringsrådet betraktas som en förvaltningsdomstol, vilken vidutövningen av sin huvudsakliga verk- Maj.ts proposition nr 30 år1971 samhet faller utanför förvaltningslagenstillämpningsområde. Vid 2 och 12 §§ i förslagel till förvaltningslag och 37 §§i förslaget till förvaltningsprocesslag har lagrådet uttalat, altbestäraraelser om lid och sätt för ingivande av besvärshandling vid klagan hosförvaltningsdoraslol över förvaltningsmyndighets beslut bör upplagas blandreglerna om förfarandet hos besvärsinstansen. I enlighet härmed börbesläramelser om besvärstid och ora ingivande av besvärshandling vid klagan hosförsäkringsrådet alltjärat finnas kvar i lagen ora yrkesskadeförsäkring. De böreraellertid ges elt innehåll sora överensstäraraer med 12 § i den föreslagnaförvaltningslagen. Lagrådet förordar därför att 44 § första styckel iförevarande lag ges följande lydelse: Mot beslul iärende angående försäkring enligt denna lag må talan föras hos försäkringsrådetgenom besvär som skola hava inkomrait till försäkringsrådet inom tre veckorfrån den dag då klaganden fick del av beslutet. Har besvärshandUng förebesvärstidens utgång inkoramil lill riksförsäkringsverkel, skall besvären ändåupptagas till prövning. Förslagel under 20) angående n y k t er h e t s vår d. I10, 12, 18 och 43 §§ förslagel till förvaltningsprocesslag har, särskilt medhänsyn till mål om nyklerhelsvård, föreskriviis vissa begränsningar i fråga omparts rätt alt få del av processmaterial. På grund av den kategoriska lydelsenav bestämmelserna i 23 § och 24 § andra stycket i förevarande lag synes detvara påkallat att i denna lag uttryckligen angives att nämnda begränsningarskall gälla. I anslutning härtill torde även böra upptagas föreskriftsom medger att motsvarande begränsningar får göras när vittne jämlikt 36 kap.18 § RB jämförd med 24 § förvaltningsprocesslagen hörts i parts frånvaro;enligt nämnda lagrura föreligger eljest skyldighet atl uppläsaviltnesberältelsen utan inskränkning. Vid 14 § i förslagel lill förvaltningsprocesslag harlagrådet förordat att om det funnes oundgängligen nödvändigl alt domslol gesrätt att höra vittne utan att parten kallals lill förhandlingen dylikbeslämmelse borde upplagas i den särskilda författningen och förutsällningarnaför tiUämpningen närmare anges. För den händelse beslämraelse av detta slaganses behövas i fråga om nyklerhetsvårdsmål, synes den jämte avseddasekretess-föreskrifter kunna upptagas i 27 § förevarande lag. Bestämmelsernatorde kunna få följande lydelse: Vid delgivning som avses i 23 § saml underrättelse ochtillhandahållande enligt 24 § andra slyckel skall bestämmelserna i 43 §förvaltningsprocesslagen om begränsningar i rätten att ta del av det somtillförts målet äga motsvarande tillämpning. Delsamma skall gälla i fråga oravittnesberätlelse, som med tillämpning av 24 § nämnda lag och 36 kap. 18 §rättegångsbalken upptagits i parts frånvaro. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 697 Rättenraå underlåta att kalla den som ansökningen avser lill muntlig förhandling förförhör med vittne, såvida det finnes grundad anledning att antaga, atl någonspersonliga säkerhel skulle sättas i fara eller ändamålet med tillämnade ellervidtagna vårdåtgärder skulle molverkas, om han erhåller kännedom ora förhöret. Beaktas vad lagrådetanfört beträffande 32 ocb 33 §§ förslaget till förvaltningsprocesslagföranleder detta järakning av hänvisningen i 61 § första stycket förevarandelag. Förslagenunder 26) och 27) angående sluten psykiatrisk vård och orasorger om psykisktutvecklingsstörda. När genom förvaltningslagen införes allmänna jävsregler förtjänstemän synes det svårligen kunna anses föreligga tillräckliga skäl att göraundantag härulinnan för tjänsteläkare som utfärdar intyg för vård enligtifrågavarande lagar. Lagrådet förordar att de ändringar som föreslås i 6 §respektive 50 § får utgå. Det stadgande av allmäninnebörd rörande vård i enskild inrättning som föreslås skola upptagas i 49 a §tredje slyckel omsorgslagen synes lämpligare kunna införas som Iredje slycke i10 §, varest rätten all driva enskild inrättning behandlas. I anslutning tillvad departementschefen anfört vid 2 och 14 §§ samma lag hänvisas till vadlagrådet yttrat angående jäv vid 2 § förslagel till förvaltningslag. Maj:ts proposition nr 1971 Utdragav protokollet över juslitieärenden, hållet inför hans Maj-.t Konungen istatsrådet på Närvarande:Statsministern , ministernför utrikes ärendena , statsrådenSträng, , , ,, , , , , , ,, , , . Chefenför justitiedeparlementet, statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter dels kyrkomötets skrivelse nr 1970 samllagrådets yttranden och , dels frågor om anslagra. Föredragandenredogör för kyrkomötets skrivelse och lagrådets yttranden samt anför. Lagom allmänna förvaltningsdomstolar (förslag 1 i lagrådsremiss 20.3.1970) 1fråga om 1 § har lagrådel föreslagit vissa redaktionella ändringar. Jagansluter mig till lagrådets förslag, som påverkar även utformningen av 5 §. Lagrådet har i fråga ora 2§ tredje slyckel föreslagit en omformulering, som hänger sararaan med alllagrådel förordar alt uttrycket resning används även inoraförvallningsrättskipningen. Sora jag återkommer lill vid behandlingen avförslagel till förvaltningsprocesslag förordar jag atl näranda uttryck används,och jag ansluler mig därför till lagrådets förslag. Lagrådethar godtagit den i lagrädsremissen föreslagna fiytlningenav innehållet i 3 och 4 §§ lill förvaltningsprocesslagen. Till följd häravändras numren på följande paragrafer i förhållande till vad som har föreslagitsi lagrådsremissen . Lagrådethar bedÖrat den i 5 § föreslagna storleken av regeringsrätten med tolvregeringsråd sora otiUräcklig och föreslagit atl antalet ledaraöter iregeringsrällen bestäras lill 18. De synpunkler lagrådet anlagt i sammanhangetär enligt rain raening värda beaktande. A andra sidan bör man undvika all låsaledaraotsantalet vid ett tal som sedermera kan visa sig vara onödigt högt. Jagförordar därför atl i likhet med den lösning som valts Kungl.Maj-.ts proposition nr 1971 699 1971:45 i fråga om ledamotsantalet i högsta domstolen antaletregeringsråd bestäms lill högst 18. Enligtlagrådels förslag skall i 6 §, ulöver vad som har föreslagits i lagrådsremissen,tas in bestämmelser om att arbetet på avdelning av regeringsrätten skallfortgå minst ocb att de i regeringsrätten tjänstgörande regeringsrådenskall bestämma den närmare fördelningen av tjänstgöringsskyldigheten. Somframgår av 20 § i lagrådsremissen är avsikten att Kungl. Maj:t skall meddela deytterligare bestämmelser som behövs om bl. a. regeringsrättens sammansättningoch tjänstgöring. För en sådan ordning talar starka praktiska skäl. I sarabandmed all regeringsrätten får ett eget kansli, vari bl. a. flertalet föredragandekommer atl ingå, bUr del nödvändigt atl till en saralad bedömning ta upp etlflertal organisatoriska och allmänt administrativa frågor som hänger närasamman raed varandra. Det skulle vara olärapligt alt nu binda sig för lösningarpå vissa punkter, innan alla frågor har kunnat överblickas. a. tordereglerna ora regeringsrättens tjänstgöring böra utformas med beaktande av demyndighetsfunktioner som domstolen får när den tillförs en kansliorganisation.Reglerna måsle därför anpassas till de ytterligare föreskrifter som behövsangående domstolens verksamhet. Jag kan således inte biträda lagrådels förslagom att det i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar skall meddelasföreskrifter om avdelnings årliga arbetstid och om hur den närraarefördelningen av tjänstgöringsskyldigheten skall bestämmas. Ikonsekvens med vad jag har föreslagit belräffande antalet regeringsrådbör i första stycket första punklen föreskrivas att regeringsrätten är delad itvå eller flera avdelningar. Som andra punkt i första siycket kan lämpligenplaceras beslämmelsen om avdelningarnas lika behörighet. I andra siycket bördå, i stället för den till 1 § flyttade bestämmelsen om att regeringsrättenhar sitt säte i , las in bestämmelserna om ordförande påavdelningarna. Dessa bestämmelser bör utformas i enlighet med lagrådelsförslag. Vidare bör Iredje stycket utformas så som lagrådet har föreslagit.