prop · FU0365 · 1971-12-31 00:00:00 — Vilka uppgifter detta bör gälla är beroendeav vUka belastningar sora skall lillraätas betydelse vid prövning avkörkortsansökan och vid oraprövning av körkortsinnehavel. Båda dessa frågor ärunder övervägande av trafikmålskoraraitlén. Slutlig ståndpunkt till fråganbeträffande vilka belastningar sora skall registreras för körkorlslösa ochorafatlningen därav bör därför inte tas förrän koraraitténs förslag föreligger.Registreringen lorde dock endast böra gälla brott och förseelse vid förande avraolordrivet fordon, däreraot inle cyklisters eller fotgängares förseelser. Önskeraål föreligger oraall registret skall innehålla uppgifter rörande antalet trafikolyckorbeträffande viss körkortsinnehavare eller vara så upplagt alt det gerraöjligheter lill sarakörning för delta syfte raed etl eventuellt allraänltrafikolycksregisler. Med den angivna uppläggningen koraraer körkortsregislrelinom raraen för RI endasl atl inryraraa uppgift ora de trafikolyckor somföranlett straff, vilket lorde vara en mindre del av det totala antalet trafikolyckor.Frågan är eraeUertid föremål för utredning inomIrafikolycksstatistikkommitlén. Förall körkortsregislrel skall få del innehåll sora angetts måsteuppgiftsskyldigheten lill del egentliga körkorlsregislret fastställas. Persondata kan erhållas frånlänsstyrelsernas datakontor eller från centrala folkbokförings- ochuppbördsnäranden om ett centralt befolkningsregister inrättas. Körkortsdalaskall i huvudsak lämnas till registret av länsstyrelserna. I vissa fall måsteemellertid uppgifterna läranas av annan rayndighel. I fråga orabelaslningsdata innebär utredningens förslag atl sådana data som enligt dentidigare redovisningen skall ingå i del egentliga körkorlsregislret skallanmälas till registret av länsstyrelse. I vissa fall, när registrering inle ärovillkorlig, skall länsstyrelse pröva frågan om registrering skall ske. Utredningen redovisar pås. 78 i belänkandet sammanfattningsvis en uppställning överuppgiftsskyldigheten beträffande olika data. Ifråga om körkorlsregistrels innehåll tar flera reraissinstanser upp frågan orasaraordning raellan körkortsregistret och andra register. anser de föreslagna forraerna förintegration raellan etl centralt körkortsregister och registreringen inorafolkbokföringen rationella så länge ADB-systemet inorafolkbokföringsorganisationen har nuvarande utformning. Näranden har emellertidföreslagit inrättandet av ett centralt personregister (CPR) fr. o. ra. Delta skulle innehålla bl. a. de persondala sora avses ingå i eltcentralt körkortsregister. I CPR förutsätts uppgifterna lagras pådireklålkorastrainne. Prop.1971: 65 12 innebära att persondala inte skulle behöva registreras idet centrala körkortsregislrel. Persondata skulle vid behov kunna hämtas frånCPR på liknande sätt sora belastningsdata föreslås häratas från RI. De direktakörkorlsdata lill vUka oraedelbar åtkomst krävs synes för flertalet personervara av så liten omfattning att del kan ifrågasättas om inle också dessa dalaraed fördel skulle kunna inordnas i ett CPR ora ell sådant tillskapas. , och bilregisterutredningenpåpekar möjligheterna att hämta persondala från CPR. Gentemot utredningens uppfattning att uppgift ora sjukdoraoch lyte inte behöver ingå i registrerade körkorlsdata anför socialstyrelsenall man planerat all använda körkorlsregislret för atl granskaolycksbelast-ningen hos personer för vilka särskilda villkor föreskrivits förbehörighet till körkort. inte dylika uppgifter försvåras styrelsenseftemnder-sökningar avsevärt. Även trafikolycksstatistikkommittén anser atlsjuk-dorasuppgifler i dessa samraanhang bör registreras. avstyrker förslagel allanställning hos trafiksäkerhetsverket sora trafik- eller bilinspeklör samltrafikassislent särskilt skall anmälas i registret. Man anser inte allkontroll och övervakning av dessa tjänslemän erfordras i särskild ordning ulanmenar alt della bör kunna ske på vanlig personaladministrativ väg. Utredningens förslag i fråga om registreringen avbelastningsdata har föranlett flera särskUda synpunkter. iStockholms län biträder utredningens uppfattning alt registreringen tillsvidare i avvaktan på Irafikmålskomraitléns förslag skall äga rum i samraaomfattning som . Förslagelatt huvuddelen av belastningsdata skall registreras i RI tUlstyrks i allmänheteller läranas utan erinran. Bland dem som generellt tillstyrker kan noterasriksåklagaren, , ,i , trafikmålskommittén, samarbetsorganel för ADBinom rättsväsendel och . Rikspolisstyrelsentillstyrker också men anser alt anmälan från länsläkare, framställning frånpolisrayndighet enligt 81 § "VTK och meddelande från nykterhetsnämndenligt 80 § 3 raora. andra stycket VTK är uppgifter, sora har stora likheterraed belastningsdala i RI, och därför bör intas i RI. Därifrån kan körkortsrayndighelernafå kontinuerlig inforraation ora dem. Statskontorettvekar inför förslagel alt belastningsdala i form av doraar,strafförelägganden och ordningsförelägganden, sora föranlett lägre bötesstraffän 25 dagsböter, skall överföras lill RI. Statskontoret anser atl dekonsekvenser som detta kan raedföra för RI bör klarläggas innan beslut iregislreringsfrågan fattas. KontroUstyrelsen är tveksara beträffande vissaavsnitt i utredningens redogörelse för den pågående uppbyggnaden av RI ochdess härpå grundade förslag. Styrelsens särskUda straffregister innehåller ihuvudsak två slag av uppgifter, dels från Prop.1971: 65 13 rättsväsendet ora domar, strafförelägganden ochordningsförelägganden för alkoholbrotlslighel m. ra., dels från nyklerhelsnämnder,länsstyrelser och vårdanstalter för alkoholraissbmkare om olika nykterhetsvårdandeåtgärder. Styrelsen äger inle kännedom om all några åtgärder skulle havidlagils för all även nyklerhetsvårdsdelen av kontrollslyrelsens registerskall föras in i RI. Samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet vitsordarkonlroUstyrelsens uppgifter. I kontrollstyrelsens straffregister ingår ävenvissa dala som ej hör till etl brottsregister. Samarbetsorganel har hittiUsutgått ifrån all dessa dala bör ingå i ell ADB-system men tillföras andradelsystem inom RI eller läggas utanför RI. Vad körkortsulredningen anfört omatt sådana dala behövs i körkorts-förfarandet gör del angelägel att ADB-systemför nyklerhelsvårdsdata utvecklas som system för slraffuppgifter. uppgifter om atl de belastningsdala,som har betydelse i körkorlshänseende och sora skall ingå i RI, kommer atllämnas från RI till körkortsrayndighelerna i förra av maskinellt framställdaregislerraeddelanden alltså inle sora i form av skriftliginformation från dorastolar, åklagare, polismyndigheter ra. direkt tillkörkortsrayndighelerna har föranlett kommentarer från länsstyrelserna iStockholms, och . Den sistnämnda hävdar alt iprincip fordras avskrift av dora, strafföreläggande o. d. Regelraässiga utdragav centrala register frarastår i vart fall som helt otillräckliga sora underlagför den praktiska handläggningen av körkorlsärenden. Länsstyrelserna iStockholras och anför liknande synpunkter. Remissinstanserna har inle framfört några synpunkter påutredningens förslag i fråga ora uppgiftsskyldigheten till det egentligakörkorlsregislret. V. Sekretess, rehabiliteringsrcgler och avskiljande avuppgifter ur registret Någon sekrelessbeläggning förekommer f. n. inte, utan allauppgifter i körkortsregistren är offentUga. Den som önskar kan alltså la del aven körkorlsinnehavares samtliga belastningar i körkortshänseende. Detla gälleräven sådana uppgifter sora är sekretessbelagda i andra register, t.ex.kriminell belastning och nyklerhetsbelastning. Med den föreslagna uppdelningenav körkortsregistret på en belastningsdel, som registreras inom RI, ochåterstoden, som bildar det egentliga körkortsregislrel, blir del tänkbart atlbehandla de båda delarna av registret olika i sekretessavseende. Del skäl sora fraraför allt kan åberopas för sekretess närdet gäller 1971: 65 14 belastningsuppgifteri registret är hänsynen lill den enskildes privatliv. skäl är i och försig lika starkt när uppgifterna häratas ur körkortsregislrel sora när sammauppgifter las ur kriminalregistret, personregister ellerkontrollslyrelsens straffregister, där de är sekretessbelagda. förhållandeaccentueras ytterligare om, såsora nu föreslås, dessa uppgifter inle längreskall ingå i del egentliga körkortsregislrel utan hämtas från RI, där de lagrasgemensamt för näranda sekretessbelagda register och körkortsregislrel. Medoförändrade sekretessregler skulle resultatet bli alt sekretessen blirberoende av det ändaraål sora uppgiften begärs för. Även enskild skulle alltsåkunna få tUlgång lill sekretessbelagda uppgifter ur krirainalregislrel,personregister eller kontrollstyrelsens straffregister, omhan blott begärde dera via körkortsregistret. Delta skulle inte vara tillfredsställande. Skälenraot sekretessbeläggning är frärast hänsynen lill trafiksäkerheten ochkontrollen över körkortsmyndigheterna. Skälenför alt belaslningsuppgiflerna skall vara sekretessbelagda i registret synesöverväga. Del sagda avser närraast innehållet i allraänna krirainalregislrel,personregister och kontrollslyrelsens straffregister. Ifråga ora övriga uppgifter sora enligt vad sora föreslås skall registreras i RIför körkortregistrels räkning, dvs. i stort sett trafikförseelser soraföranlett längre straff än 25 dagsböter, är skälen för sekretess raindrestarka. Det skulle eraeUertid kunna ge en ofullständig och felaktig bild avkörkorlsinnehavares läraplighel, ora raan finge reda på de lindrigareförseelser han begått raen inte sådana sora har större betydelse förirafiksäkerhetsbedöraningen. Sekretess bör därför i princip gälla även fördessa belastningsdata. Det sagda gäller endasl när uppgifter önskas urregistret. Har uppgifter däreraot läranats för att ingå i akten lill etl ärendeär de i princip offentiiga. Vissauppgifter av belaslningskaraklär koraraer all stå kvar i körkortsregislrel.Delta gäUer anraälan från länsläkare, meddelande från nykterhetsnämnd enligt80 § 3 raom. andra stycket VTK, framställning från polisrayndighet enligt 81 §VTK saral annan icke författningsreglerad anraälan eller fraraslällning. Dylikauppgifter förekoramer förhållandevis sällan, f. n. ca 3 000 ora årel. Även oradessa uppgifter kan vara graverande för den enskilde finns inle tillräckliganledning atl enbart för dera införa särskilda sekretessregler för del i övrigloffentiiga körkortsregislrel. Beträffandevissa register finns s. k. rehabilileringsregler, sora innebär atl enbelastningsuppgifl inle längre läranas ul sedan viss lid förflutit frånförseelsen. I allraänna krirainalregislrel är huvudregeln all i registerutdraginle las raed anteckning ora dom etc. förflutit från den domeller det beslut sora anteckningen avsett. För polisregister ra. m. gäller iprincip samraa rehabiliteringsregel i fråga om upp- Prop.1971: 65 15 gift till enskild. För kontrollstyrelsens särskUdastraffregister är rehabUi-leringstiden fera år. Någon rehabiliteringsregelfinns inle för körkortsregislrel. I praktiken förekoramer dock ofta vissbegränsning. Från trafiksäkerhelssynpunkt synes det inle nödvändigt attta hänsyn till förseelser och brott etc. sora ligger långt tillbaka i liden, ivarje fall inte förflutit ulan att något inträffat som föranlett anteckning.En rehabiliteringstid synes därför böra införas även för utlämnande avuppgifter för körkorlsändaraål, åtminstone såvitt rör RI. Frågan har nära samband med trafikraålskommilténs arbete.Den bör inle prövas förrän dess förslag föreligger. Körkorlsinnehavare skall enligt nu gällande regler (75 §VTK) avföras ur registret när tillförlitlig uppgift vunnits ora alt hanavlidit eller då förflutit från hans födelse. Särskilda regler oraavskiljande av uppgifter ur registret finns i näranda stadgande också förvissa andra fall, men dessa regler blir överflödiga i ett centraltkörkortsregister. Med del system som föreslås koraraer uppgifter ora bl.a. samtliga dödsfall att levereras till det centrala körkortsregislrel frånlänsstyrelsernas befolkningsregister. Anledning saknas därför all behålla dennuvarande nillioårsregeln, som i och för sig är oegentiig, eftersomkörkorts-innehavaren har kvar rätten alt föra körkortspliktigt fordon. Regelnbör därför utgå. Särskilda bestämmelser måste dock finnas beträffandepersoner som flyttat från . Anteckningarna i registret beträffande dessabör finnas kvar till dess de blir inaktuella. Det måste dock finnas regler somgör del möjligt att avföra utflyttade personer efler , eftersom manbeträffande dessa i allraänhel inle kan räkna raed all få uppgift ora dödsfall.Regeln om avförande ur registret av körkortsinnehavare som fyllt bördärför stå kvar för dem som emigrerat eller av annat skäl inte finnskyrkobokförda i . Flertalet remissinstanser behandlar inle närraareutredningens förslag beträffande sekrelessbeläggning. Riksåklagaren, statistiskacentralbyrån och samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet tillstyrkerförslagen. RikspoUsstyrelsen anser, som tidigare angetts, all anmälanfrån länsläkare, framställning från polisrayndighet enligt 81 § VTK och meddelandefrån nyklerhetsnärand enligt 80 § 3 raora. andra stycket "VTK skallintagas i RI i stället för att noteras i körkortsregislrel. Orsaken ärtveksamhet om nyssnämnda uppgifter, som har stora likheter med belastningsdatai RI, bör vara tillgängliga för allmänheten, något som de automatiskt blir omkörkortregistret fömtsatts vara offentligt. Vad utredningen anfört om rehabiliteringsregler berörs 1971: 65 16 någotutförligare än förslagen om sekretess. Man är enig om all sådana regler behövs.Länsstyrelsen i frarahåller all rehabilile-ringsreglerna förkörkorlsregislret bör utforraas raed beaktande av kör-kortsraålens särskildakaraktär. Samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet anför atl uppbyggnad avandra än provisoriska syslera för ell delregister inora RI över krirainella belastningarsom har betydelse i körkortshänseende inte lärapligen bör börja förränrehabilileringsregler bestämts. Samarbetsorganel tillägger all man får raycketdyra systera om man liksora nu skall behålla inforraation i registren underlång tid. Iövrigt uppehåUer sig reraissinslanserna vid specialfrågor av mindre principiellkaraktär. Remissinstansernahar inle särskUl koramenteral frågan om avskiljande av uppgifter ur registret. Deuppgifter inom RI sora har betydelse i körkorlshänseende och som enligtförslaget skall vara sekretessbelagda bör vara tillgängliga för polis,åklagare, dorastolar och . Även körkortsrayndighelerna behöveruppgift ora de sekretessbelagda belastningarna. Likaså har statensIrafiksäkerhetsverk och behov av vissa sekretessbelagdauppgifter. Registreradeuppgifter bör även ora de är sekretessbelagda kunna ligga lill grund förstatistiska undersökningar av betydelse för trafiksäkerhetsarbelet. Det böralltså vara raöjligl alt lärana ul uppgifter ur registret för sådana ändamål,dock utan all körkorlsinnehavarens naran anges. Förraeddelande av trafiktillstånd för yrkesmässig trafik behöver länsstyrelser ochirafiknämnder tillgång lill uppgifter som belyser sökandens erfarenhet ochlämplighet. Polismyndigheterna, som verkställer utredningen, bör även fördetta ändamål få inhärala uppgift ora sekretessbelagda körkortsbelastningarfrån RI beträffande personer som söker trafiktillstånd. Detsamma bör gälla förIransportnämnden i fråga om dess tillståndsgivning. Iövrigl bör befogenhet finnas atl raedge utiäranande av sekretessbelagdauppgifter för vetenskapliga ändaraål och när de begärs av utländsk rayndighel. Medgivandeeller samtycke från enskild bör i princip inte föranleda att uppgifterbeträffande honom själv lämnas ut. Beträffandede icke sekretessbelagda uppgifterna gäller de vanliga offentlighetsreglerna.Den som så önskar bör alltså få la del av dera. Ivissa fall är behovet av snabb tillgång lUl dala stort. Prop.1971: 65 17 omedelbar tillgång till uppgifter främst i den yttretjänsten, t. ex. i samband med trafikkontroller, annan trafikövérvakning,utredning på platsen för en just inträffad trafikolycka samt vid utfärdande avordningsföreläggande. Också har behov av att snabbi kunna få uppgifterur registret. Länsstyrelserna måste som körkortsmyndigheter i vissa fall fattabeslut så snabbt att uppgift behövs praktiskt laget . Registreradeuppgifter kan också snabbi behövas av domstolar, åklagare, banker, posten,affärer, restauranger, bUfirmor m. fl. för skilda ändamål, bl. a. frånlegitimations- och konlrollsynpunkt. Utredningen finner att etl centralt register börorganiseras så all praktiskt taget samtliga uppgifter i registret kan utlämnasomedelbart. För att fördelarna med etl centralt register skall kunnautnyttjas till fullo måste uppgifter kunna lämnas i princip när som helst underdygnet. Körkortsregislrel bör alltså vara dygnsbevakat. Flertalet remissinstanser kommenterar inle direktutredningens förslag rörande registeruppgifternas tillgänglighet. Indirektainstämmanden eller godtaganden ligger dock i remissinstansernas allraännaställningstaganden till utredningens huvudförslag om inrättandet av ettcentralt ADB-register. understryker betydelsenav rätts-säkerhetsaspekterna. Organisationen har i olika sammanhang frarahållitatt individuella uppgifter i skilda register raåste behandlas raed storakl-sarahet och sålunda inte utlämnas till annan rayndighel än den som samlatin dem. Vidare har man framhållit sora självklart att uppgifter inle bör kunnaförsäljas för koraraersielll bruk. Förslag raåste alltså fraraläggas som gergarantier för att körkortsregistrets innehåU inte blir åtkomliat för obehöriea. Registrering och handläggning av ärenden rörandeutländska körkort Enligt 37 § 1 mom. VTF har innehavare av utländska körkortmedgivits rätt atl på vissa villkor föra motorfordon här i landet. Bestämmelserhärom finns i kungörelsen (1962: 277, ändrad 1967: 861) om godkännande av vissautländska körkort och kungörelsen (1956: 522) ined vissa bestämmelser ianledning av överenskommelser mellan samt , och Norgeangående ömsesidigt godkännande av körkorl sam.l av registrering avmotorfordon m. m. F. n. saknas skyldighet för myndighet all lilllänsstyrelse anmäla belastningar beträffande innehavare av utländskt körkort. Prop.1971: 65 18 Det måste enligt utredningen anses vara etl angelägelönskeraål från trafiksäkerhetssynpunkt all raöjlighelema lill kontroll av ochingripande mol innehavare av utländska körkorl vidgas. Införs regler orautvidgad underrättelseplikt, varora förslag fraraslällls avöverslålhållarämbetet , får raan också bättre underlag för prövning avansökningar ora svenskt körkorl från innehavare av utländskt körkort. För atl raöjliggöra en saraordnad redovisning böranmälningar avseende utländska körkorl och därav föranledda beslut registrerascentralt. Information kan från registret lämnas direkt tillkörkortsrayndighel allt eftersom den inkommer på samma sätt som föreslagitsbeträffande svenska körkort. Tillämpningen av 1956 och författningar vållarenligt uppgift länsstyrelserna en hel del problem. Eftersom forumreglersaknas, uppkommer ofta fråga om vilken länsstyrelse sora skall meddela beslut.Starka skäl lalar för atl handläggningen av hithörande ärenden knyts till enmyndighet. Härigenora uppnås etl raera rationellt handläggningsförfarande, bl.a. en enhetligare lillärapning och säkerhet ora rätt forura. iStockholms län torde ha den största erfarenheten av ärenden rörande utländskakörkort. Utredningen föreslår därför alt handläggningen av samtliga ärendenöverförs till denna länsstyrelse. F. n. saknas uttryckliga bestämmelser om polis- ochåklagarmyndighets rätt att omhänderta utiändskt körkort eller motsvarandelillslånd. Utredningen anser atl rätt alt omhänderta utländskt körkorl börfinnas. menar att en centralisering tilllänsstyrelsen i av beslutsfattande självfallet skulle möjliggöra enenhetligare rättstillämpning. Emellertid raedför förslaget stora svårigheterför den enskilde, varför kommittén avstyrker. Redan nu är det svårt för en utlänningmed bristande kunskaper i svenska språket atl få sin rätt tillgodosedd. i uttalar sintillfredsställelse över förslaget till förbättrade kontrollmöjligheter menfinner förslagel ora centralisering av ingripandena lill iStockholras län tveksarat av flera skäl. har gmnden för ingripandena iregel endasl varit trafikonykterhet. Genora atl de judiciella rayndigheternaåläggs underrättelseskyldighet också i fråga om utländska körkortsinnehavarekan ärendemängden väntas öka högst betydligt och alllför myckel betungalänsstyrelsens (länsrättens) personalresurser. Vid ingripanden av annan grundän trafikonykterhet föreligger erfarenhetsmässigt behov av personlig kontaktmellan återkallelserayndigheten och den enskilde. Detta underlättas omingripanden mol utländska körkorlsinnehavare handläggs av i det län, där utlänningen är mantalsskriven. 1971: 65 19 i anser inle heller förslagelom centralisering till vara en fördel för den enskildekörkortsinnehavaren. Ärenden rörande återkallelse av körkort kommer efter den1 att handläggas av länsrätt. kommer atl medföra ökaderaöjligheter till muntlig förhandling. Val av nytt registreringssystem Enligt direktiven skall någon förra av centralregistrering införas. Vidare skall klarläggas i vilken orafallning ADB-teknikbör komraa till användning. Tre olika alternativ kan komma i fråga, näraligendels ell helt raanuelll centralt register, dels etl helt ADB-baserat centraltregister, dels etl centralt register som delvis är manuellt och delvisdata-maskinellt. En väsentlig olikhet raellan etl raanuellt system och etldalamaski-neUl ligger i snabbheten. raanuelll register synes inte ständigtkunna lärana upplysningar tillräckligt snabbi för atl registret skall kunna påell önskvärt sätt utnyttjas i polisens Irafikkonlroll. Så är däreraot falletraed ell register som placeras på dalamaskin. Elt sådani register kan raedlärapliga komraunikalionsanordningar och läraplig utrustning i övrigl gepolisen oraedelbar tillgång lill uppgifter. Inforraation kan överföras lill eller häratas från etlADB-baserat register även på längre distanser. Medelst terminaler i form avfjärr-skrivmaskiner, radskrivare eller bildskärmar kan alltså även den sombefinner sig på långt avstånd från själva datamaskinen hämta uppgifter fråndenna eller föra in uppgifter i det dalamaskineUa registret ulan direktraedverkan av personal vid maskinen. Sora förbindelse används del allraännatelefon- eUer telexnätet eUer särskilt uppkopplade linjer.Kommunikationslinjerna kan kopplas direkt till datamaskinen. I störremaskinanläggningar kan vanligen elt stort antal koraraunikationslinjer användassaratidigt. Mellan skilda datamaskiner kan direkt förbindelse, s. k.datamaskinell förbindelse, anordnas. Genora en sådan förbindelse kan enraaskin, under pågående arbete för all t. ex. besvara en förfrågan, häraladata från en annan raaskin. Även i fråga ora funklionssäkerheten synes ettADB-regisler vara atl föredra. Etl ADB-regisler ger rationaliserings- ocheffektivitetsvinster av olika slag för olika rayndigheters arbete. Vidareöppnas raöjligheter alt genora statistiska och andra undersökningar få frarabättre underlag än f. n. för trafiksäkerhetsarbelet. En kostnadsjäraförelse mellan de båda systemen ger inleklart utslag 1971: 65 20 tillförmån för någotdera, men del kan raed hänsyn lill de tidigare anfördaorasländigheterna knappast råda någon tvekan om alt körkortsregislrel bör varadatamaskinellt. delas upp på en raanuell och en dalaraaskinell del, behöver i dendalaraaskinella delen inte ingå mera än de uppgifter som polisen och andra börha omedelbar tillgång lUl saml möjligen också uppgifter sora krävs förstatistiska och andra undersökningar. Delta innebär eraeUertid, eflersorahuvuddelen av belastningarna skall häratas från RI, all del endasl blir ellfåtal anteckningar sora inle behöver finnas i den dalaraaskinella delen. a. härtill lorde del inle finnas skäl alt närraare undersöka fråganora en uppdelning av körkortsregislrel på en raanuell och en dalaraaskinelldel.