prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Kommiltéförslagetinnebär att grundavgift inle får tas ut med högre belopp än som har angetts iden ekonomiska planen vid upplåtelse av bostadsrätt efter förhandsavtal. Vidsådan upplåtelse får den i planen angivna årsavgiften inle höjas med på grund av andra förhållanden än sådana som enligt vad föreningen visarstår utanför dess kontroU. För att förhandsavlal skall få träffas krävs atl elti särskild ordning auktoriserat s. k. ulfäslelseförelag har garanteratförhandslecknarna alt föreningen kommer alt fullgöra sina förpliktelser enligtförhandsavtalen. Kungl.Maj:is proposition nr 1971 83 Företagetskall också ansvara för att de slutliga anskaffningskostnaderna ochfinansieringsvillkoren för föreningens hus inte är oskäliga. Kommitténs förslagär inte enhälligt. Tre ledamöter har i vissa avseenden reserverat sig mot detoch förordar lösningar som i huvudsak ansluter till nu gällande bestämmelser. Ifråga om bostadsrättshavares rätt atl frånträda sin bostadsrätt innehåUerkoramitléförslaget en regel med i huvudsak samma innehåll som 38 gbostadsrättslagen. De regler komraitténföreslår beträffande förening som ingår förhandsavtal motiveras bl. a. med altförhandstecknare binds lill föreningen utan att han sora medlem i denna fårnågot inflytande i fråga ora dess förvaltning. I enlighet med dettabetraktelsesätt ges något raotsvarande skydd inte för den lill vilkenbostadsrätt upplåts direkt. Detta gäller även om föreningens hus inte harfärdigställts vid upplåtelsen. EnUgl vad jag föreslår skall bostadsrätt närdel gäller bostadslägenheter alllid upplåtas direkt till medlem i föreningenutan föregående förhandsavtal. Detta medför att den sora åtar sig förpliktelsermot föreningen i princip också kan delta i handhavandet av föreningensangelägenheter. Som jag har påpekat behöver emellertid detförhållandet atl de bostadssökande oraedelbart antas till medlemmar iföreningen inte utesluta att de som har bildal föreningen i vissa avseendenbehåller ett avgörande inflytande över föreningens angelägenheter även efterbostadsrältsupplåtelserna. Del kan således också raed den ordning jag förordarinträffa atl den som har knutits lill föreningen i vissa frågor saknar reellmöjlighet atl påverka beslut av betydelse för avgifternas storlek. Del kanvidare inte uteslutas atl det sedan huset har blivit färdigställt visar sig altberäkningarna i den ekonomiska planen inte har hållit streck. Även med mittförslag aktualiseras därför frågan om behovet av särskilda skyddsregler ehurubehovet därav blir mindre. Koinmiltémajoritetensförslag har mött åtskillig kritik under remissbehandlingen. Beträffande denföreslagna begränsningen av rätten att höja avgifterna framhålls bl. a. atlreglerna lätt kan kringgås. Bestämmelserna om garanti från särskiltutfästelseföretag anses av några remissinstanser innebära ett omotiveratdjupgående ingrepp i föreningarnas verksamhet. Jagkan i väsentliga stycken ansluta mig lill den kritik som har förts fram avremissinstanserna. Ett genomförande av kommitténs förslag skulle innebära atlproduktionen av bosladsrättslägenheter underkastas en reglering som lill stordel saknar motsvarighet på bosladsniarluiaden i övrigt. Till detta kommer atlden föreslagna ordningen skulle ställa höga krav på den ekonomiska garanti somskulle åvila utfäslelseförelagen. Kostnaderna för denna garanti skulle i sistahand komma att drabba bostadsrättshavarna i form av höjda avgifter. Vidare kandet inte uteslutas atl systemet med särskilt auktoriserade företag skullemedföra risk för rainslcning av produk- 84 KungL Maj:ts proposition nr 1971 tionenav bostadsrältslägenheler och begränsning av konkurrensen inora bostadsrättsområdet.Med hänsyn till vad jag nu har sagt anser jag mig inle kunna godta kommitténsförslag. Jag förordar i stället att den enskilde bostadsrättshavarens intresseav att inte drabbas av väsentligt skärpta ekonomiska förpliktelser tillgodosesgenom bestämmelser om rätt för honom att frånträda bostadsrätten, om avgifternaför denna har undergått väsentlig höjning. En sådan lösning ansluter nära tillvad som gäller f. n. Alt i lagen närmare ange när en höjning skall ansesväsentlig synes mig inte vara möjUgl, utan denna fråga får avgöras med hänsyntill omständigheterna i det enskilda fallet. Anledningenlill all föreningen tvingas höja avgifterna kan variera. Ofta är höjningen endirekt följd av atl föreningen har beslutat vidta någon åtgärd t. ex. beträffandeföreningshusel. Som kommittén framhåller torde emellertid höjda avgifter intesällan orsakas av förhållanden som kan sägas stå utanför föreningens kontroll.Härmed åsyftas i första hand händelser som i allmänhet drabbar alla påbostadsmarknaden, t. ex. förändringar av penningvärde, ränteläge ellergällande författningar. bör vidare i regel räknas förändringar pålånemarknaden. Beror avgiftshöjningen på händelse av nu angivet slag framstårdet oftast som obiUigt mot föreningen och dess övriga medlemmar attbostadsrältshavare skall få lämna föreningen. Ocksåi andra fall bör bostadsrättshavaren få finna sig i alt stanna kvar iföreningen avgifterna har undergått en väsentlig höjning. Har hanbiträtt eller kan han anses ha godkänt den åtgärd av föreningen som harföranlett avgiftshöjningen, bör han sålunda i regel inte få undandra sig deekonomiska konsekvenserna av åtgärden. Vidare bör ökade avgifter lill följd aven normal upprustning av föreningens hus i regel inte medföra rält tilluppsägning. Motbakgrund av del nu anförda föreslår jag atl rält till uppsägning på grund avväsentUg avgiftshöjning inle skall föreligga, om del av särskild anledningframstår som obilligt mot föreningen eller dess medlemmar att bostadsrättenfrånträds. Medhänsyn till föreningens intresse av att utan tidsutdräkt få kännedom omverkningarna av beslutad avgiftshöjning bör det föreskrivas viss kortare tidinom vilken bostadsrättshavare som vill utnyttja sin rätt till uppsägningskall göra detta. Tiden kan lämpligen bestämmas från detbostadsrättshavaren fick kännedom om höjningen. Sker uppsägning, börföreningen vara skyldig alt utge ersättning för bostadsrätten. Ombostadsrättshavaren har tiUträtt lägenheten, bör han ha rätt att bo kvar idenna sora hyresgäst . Bostadsrällslageninnehåller inga bestämmelser som garanterar alt bostadsrättshavare som harfrånlräll sin bostadsrätt och har rätt till ersättning för denna verkUgen fårut beloppet av föreningen. Det kan således inträffa alt bostadsrättshavaren pågrund av föreningens bristande solvens Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 85 helteller delvis går miste om betalad grundavgift. Den som har betalat förskott pågrundavgift är däremot enligt förskoltslagen garanterad att förskottsbeloppetinte går förlorat. Förskott får nämligen las upp bara om föreningen har ställtbetryggande säkerhet för skyldighet alt återbetala förskottet. Även kommitténsförslag innebär garantier för inbetalda förskott. Förall en bestämmelse om rätt för bosladsrältshavare atl frånträda sin bostadsrättskall ge det skydd som är avsett fordras att bostadsrättshavaren med säkerhetkan räkna med att få ut den ersättning som han kan ha rält till av föreningen.I annat fall kan han känna sig nödsakad all avslå från sin uppsägningsrätt ochbehålla bostadsrätten för att skydda del kapital han har investerat. Dettaframstår som särskilt otillfredsställande, om bostadsrättshavaren lill följdav bostadssituationen på orten eller av annan anledning inte kan lösgöra dettakapital genom att överlåta bostadsrätten. Med hänsyn till det nu sagda anserjag alt det även i fortsättningen behövs regler som ger den som har betalatavgift för bostadsrätt en garanti för att han får ut ersättning som han kan varaberättigad till om han utnyttjar sin rätt att frånträda bostadsrätten. Det kandock inle komma i fråga att införa skyldighet för föreningarna att under helasin verksamhetstid vidmakthålla särskUda garantier för betalningsskyldighetsom kan uppstå i sådana fall. Detta skulle gå väsentligt längre än vad som f.n. gäller enligt förskoltslagen och medföra betydande kostnader som måste bärasav föreningens medlemmar. Skyddet bör i stället koncentreras till det skede avföreningens verksamhet då riskerna för oförutsedda avgiftshöjningar framstårsom störst, nämligen när föreningens hus uppförs. En sådan lösning ansluterockså nära till bestämmelserna i förskottslagen och kommitténs förslag. Underhänvisning till det nu anförda föreslår jag att bostadsrätt lill bostadslägenheti princip skall få upplåtas bara efter tillstånd av . Tillståndbör dock inle fordras, om den ekonoraiska plan som ligger till grund förupplåtelsen innehåller uppgift om den slutliga anskaffningskostnaden förföreningens hus eller denna kostnad har redovisats för medlemmarna påföreningsstämma. skall lämna begärt tillstånd, om ekonomisk planhar godkänts och föreningen ställt betryggande säkerhet för fullgörande avskyldighet att betala ersättning för bostadsrätten med belopp motsvarandegrundavgiften. Säkerheten bör liksom enligt förskottslagen ställas hoslänsstyrelsen. Den bör på begäran av föreningen återställas harförflutit från det den slutliga anskaffningskostnaden har redovisats på föreningsstämma.Tiden kan lämpligen bestämmas till . Har talan om ersättning väckts föreutgången av , bör säkerheten dock inte få återställas förrän talan ärslutligt avgjord och föreningen har fullgjort sin betalningsskyldighet.Beträffande säkerhetens beskaffenhet samt förvaltningen och återbetalningen avsäkerheten får närmare föreskrifter meddelas i administrativ ordning. Härvidbör ett så enkelt förfarande som möjligt eftersträvas. Maj:ls proposition nr 1971 4.3Ersättning vid överlåtelse av bostadsrätt Enligtgällande rätt är bostadsrättshavare i princip oförhindrad att vid överlåtelseav bostadsrätt ta ut det pris han önskar. Det är emeUertid f. n. inte ovanUgtatl föreningarna i sina stadgar har särskilda bestämmelser om huröverlätelseersättningeii skall beräknas. kontrollagen gällde varöverlåtelse av bostadsrätt raot vederlag giltig bara ora hyresnämnden godkändeöverlåtelsen. Delta fick inte ske ora ersättning skulle utgå med högre beloppän som svarade mot bostadsrättshavarens andel i föreningens behållnatillgångar. Kontrollen gällde inle förvärv på exekutiv auktion. Kommittén föreslår intenågra generella bestämmelser i lag om vilken ersättning bostadsräUshavare skallfå ta ut vid överlåtelse av bostadsrätt. Förening skall emeUertid i stadgarnakunna ange särskilda grunder för ersättningens beräkning. I likhet medflertalet remissinstanser anser jag att föreningarna bör få full frihet attbestämma om reglering av överlåtelse-värdena, och jag anser inle all del finnsbehov av lagbestämmelser som begränsar deras befogenhet i detta hänseende. Avhänsyn lill de enskilda med-marnas intressen måste emellertid krävas altgrunderna för ersättningens beräknande klart framgår av föreningens stadgar. Den som har betalat högreöverlåtelseersällning än stadgarna medger bör enligt kommittén i regel kunnavägras medlemskap i föreningen. Jag instämmer i vad kommittén sålunda haranfört, vilket raed något undantag har lämnats ulan erinran av remissinstanserna.Inträde bör dock få vägras bara om det i stadgarna har ställts upp som särskiltviUkor för medlemskap alt normerna för beräkning av överlåtelseersällning inlefår ha åsidosatts. Enligt koraraittén börföreskrifter i stadgarna om begränsning av överlå-telsaersättning kunnaåberopas också vid exekutiv försäljning. Detta har kritiserats underremissbehandlingen. Sora grund för kritiken har hänvisats lill både gäldenäransoch borgenärernas intressan. Det har också framhållits att koinmittéförslagetskulle kunna raedföra svårigheter i fråga om det exekutiva förfarandet. Jaganser kritiken mot förslaget i denna del värd beaktande. Det förhållandel attpriset vid en exekutiv försäljning har överstigit vad som enligt stadgarnaskulle ha fått las ul vid frivillig överlåtelse bör sålunda enligt min raeninginte få tas till intäkt för att vägra förvärvaren inträde i föreningen. Jag går härefter över tillatt behandla frågan ora offentlig kontroll av överlåtelse av bostadsrätt.Kommunförbundet har i sin tidigare redovisade fraraslällning uttalat sig föratt någon form av sådan kontroll återinförs i de orter där hjTcsregleringen f.n. gäller. Som skäl härför anför förbimdet att det är angeläget att komma tillrätta med de risker för en osund utveckling på bostadsmarknaden som föranledsav överpriser på bostadsrätter. Förbundets framstäUning har avstyrkts av nästanalla remissinstanser. Föregen del vill jag till en början framhålla all ett återinförande av den Kungl.Maj:ls proposition nr 1971 87 prisregleringpå bostadsrätter som gällde till utgången av otvivelaktigt skulle varaförenat med åtskilliga problem. Härtill kommer att delar mycket svårt atlkontrollera att en sådan reglering verkligen respekteras. Vidremissbehandlingen har från ett par håll ifrågasatts att införa ett sy-sicm medprövning i efterhand av överenskomna ersättningar efter mönster avhyreslagstiftningens regler ora prövning av förstagångshyra. Även mot ettsådant system kan emellertid enligt rain mening allvarUga invändningar riktas.En nedsättning i efterhand av den redan erlagda ersältning-en raed skyldighetför överlålareii att återbära överskjutande belopp skulle ofta försätta denne ien avsevärt mera bekymmersam situation än den som en hyresvärd råkar i om hannödgas finna sig i en lägre hyra än den ursprungligen kalkylerade. Någonsamlad statistik över prisutvecklingen inom hela bostadsrättsområdet för tidenefter kontrollens slopande föreligger inte. Inom såväl HSB som }'ggen,vilka tillsammans svarar för omkring två tredjedelar avbostadsrättslägenheterna, sker emellertid en fortlöpande uppföljning av debelopp sora betalas vid överlåtelse av bostadsrätter. Båda organisationernahar efter det att överlålelsekonlrollen slopades antagit särskilda rekommendationerangående överlätelsepris för bostadsrätt. Rekommendationerna innebär attersättningen i princip skall motsvara grundavgift, amorteringar påfaslighetslånen och ett skäligt tillägg för eventuella förbättringar avlägenheten. Dessutom kan beträffande kapilalliUskolten beaktas bostadsstyrelsensvärdaringsindex eller, för lägenheter byggda , byggnadskostnadsindex. HSBhärför liden 1 april31 redovisat sammanlagt 15 531 överlåtelserför hela landet. Av dessa har skett till pris som motsvarat HSB:srekommendation. av lägenheterna har betingat ett högre och ett lägrepris. redovisas i statistiken 10 737 överlåtelser.Därav har skett till rekommenderat belopp medan skett till högre och9 % till lägre pris. För Stor-Stockholms och Stor-Göia-borgs del ulvisarstatistiken att orakring 22 resp. av de överlåtnabostadsrätterna betingat högre pris än det rekoninienderade medan motsvarandetal för utgjort . 1 statistiken har med rekommenderat belopplikställts belopp som med högst . avvikit från det rekommenderade. Närdet gäller omfattar statistiken för tiden 1 januari31 oktober 1969samraanlagt 7 232 överlåtelser. Av dessa har skett tiU högre och tilllägre pris än har rekommenderat. För liden april1970 redovisas 4 912 överlåtelser. Därav har orakring skett lill högre och20 % till lägre pris än det rekommenderade. Av 195 överlåtelser i Stocldiolmunder sistnämnda period har i det närmaste hälften betingat överpris. IGöteborg och var av 659 resp. 538 överlåtelser motsvarande andel 10 resp. . Maj:ts proposition nr 1971 statistikhar med rekommenderat pris i regel likställts pris som avvikit från detrekommenderade med högst . I en analys av överlåtelsepriserna underliden som har verkställts inora anförssammanfattningsvis, att stora regionala olikheter förekommer, alt cirka enfemtedel av överlåtelserna sker till överpris, alt Uka stor andel sker tillunderpris, att tendensen mot fler underpris är aningen starkare än tendensentill fler överpris samt att prisutvecklingen är eller smått avtagande. Slopandet av denoffentliga kontrollen av överlåtelsevärdena på bostadsrätter har otvivelaktigti vissa fall medfört att bostadsrättshavare tagit ut priser som inte obetydligtöverstigit vad som var tillåtet enligt kontrollagen. Det lorde då i regel ha varitfråga om centralt belägna, attraktiva äldre lägenheter i storstadsområdena,framför allt i . Av de uppgifter HSB och har ställt tillförfogande framgår emellertid inte att överlåtelsepriserna på bostadsrätter iföreningar som bildats inora dessa organisationer i någon mera betydandeomfattning kommit att överstiga de belopp organisationerna har rekommenderatmedlemmarna alt ta ut. Detta framstår som särskilt betydelsefullt med hänsynlill den dominerande och normgivande roll HSB och spelar påbostadsrättsmarknaden. Även om statistiken kan vara behäftad med vissafelaktigheter, torde man kunna räkna med all den i huvudsak rätt återspeglarprisutvecklingen på bostadsrätter. Enligt vad jag har inhämtat har varken inomHSB eller inom någon nämnvärd Ökning av det totala antaletöverlåtelser kunnat iakttas efter kontrollagens upphävande. Det finns alltsåinte grund för att anta att spekulationer i bostadsrätter förekommer i någonbetydande omfattning. Motbakgrund av det nu anförda anser jag inte atl den hittillsvarande utvecklingeninger sådana farhågor att det finns anledning att nu vidta särskilda åtgärderför alt återinföra offentlig kontroll av de ersättningar som tas ut vidöverlåtelse av bostadsrätt. Utvecklingen bör emellertid också i fortsättningenföljas med uppmärksarahet. Skulle någon mera markant höjning av prislägelinträffa bör frågan tas upp till förnyat övervägande. Bortsettfrån vissa bestämmelser i fråga om utmätning för böter och viten saknas igäUande rätt regler om undantag från eller förbud mot utmätning avbostadsrätt. Däremot skaU enligt 65 § utsökningslagen från utmätning undantashyresrätt till lägenhet som tjänar gäldenären till stadigvarande bostad ellerbehövs för hans förvärvsverksamhet. I samband med tillkomsten av dennabestämmelse uppmärksammades också frågan om ulmälningsfrihet för bostadsrätt.Behandlingen av frågan uppsköts dock i avvaktan på översynen avbostadsrättslagstiflningen. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 89 Kommitténföreslår inte något utmälningsskydd för bostadsrätt. Frågan bör enligtkoraraittén prövas i samband med en framtida översyn av de exekutionsrällsligareglerna. Under remissbehandlingen har emellertid framförts önskeraål orainförande av visst utraätningsskydd för bostadsrätt. Enligt min maning kanstarka sociala skäl anföras för ulmälningsfrihet beträffande vissa slag avbostadsrätter. Detta gäller framför allt i de fall lägenheten utgör bostad förgäldenären och hans familj. Bostadsrättshavaren har i sådana fall lika stortbehov av skydd som en hyresgäst och utmätning av bostadsrätten framstår oftastsom en från bostadssocial synpunkt klart olämplig åtgärd. Hänsynen lillbostadsrättshavarens behov av skydd för sin bostad måste i regel anses vägatyngre än intresset av att kunna utnyttja det ekonomiska värde som Ugger ibostadsrätten för att tillgodose bostadsrättshavarens borgenärer. Mot dennabakgrund anser jag att det nu bör införas vissa regler om utraätningsskydd förbostadsrätt. Närdet gäller den närmare utforraningen av reglerna kan jag i allt väsentligtansluta mig till vad lagberedningen har föreslagit i sitt remissyttrande. Frånutmätning bör sålunda undantas bostadsrätt lill lägenhet som tjänar gäldenären ellerhans familj till stadigvarande bostad. Alt utsträcka skyddet till andrabostadsrätter finner jag inte påkallat. En principiellutmätningsfriliet för bostadsrätt av nu angivet slag kan otvivelaktigt innebäraatt egendom av betydande värde undandras borgenärerna. Av hänsyn till dem bördärför vissa inskränkningar göras i utmät-ningsfriheten. Sålunda börbostadsrätt inte få undantas från utmätning ora bostadsrättshavaren vidförvärvet av bostadsrätten har åsidosatt tillbörlig hänsj'n raot sina borgenärer.Avsikten med en sådan regel är i första hand atl hindra att utmälningsskyddetmissbrukas genom atl gäldenären förvärvar bostadsrätt för att undandra sinaborgenärer kapital. Har gäldenären anskaffat lägenheten i avsikt atl ordnabostadsfrågan för sig och sin familj, bör utmätning normalt inte förekomma.Ytterligare bör sora förutsättning för utmätningsfriliet gälla all det intemed hänsyn till gäidenärens behov och bostadsrättens värde framstår somoskäligt att bostadsrätten undantas från utniälning. Några allraänna normer förprövningen kan inte uppställas, utan denna får ske med beaktande avomständigheterna i det föreliggande fallet. I fråga om bostadsrättens värdetorde dock de avgifter som las ul i nyproducerade bosladsrättslägenheter oftakunna tjäna sora vägledning. Överstiger värdet inte vad som kan betecknas somnormalt för bostadsrätt lill en lägenhet av den storlek och beskaffenhet sorakan anses skälig raed hänsyn till gäidenärens behov, bör bostadsrätten iprincip vara undantagen från ulraälning. har frarahållit torde bostadsräUshavare inle sällan pantsätta sinbostadsrätt, exampalvis i samband med upplagande av lån till grundavgiften. Eltprincipiellt förbud mot utmätning av bostadsräll 90 KungL Maj:ts proposition nr 1971 hindraremellertid inte alt pantsatt bostadsrätt utmäts för panlhavarens fordran (67 §1 mom. utsökningslagen). Upplåtelseav lägenhet kan ske i andra former än hyra och bostadsrätt. Sålunda kan innehavav andelsrätl i förening, som inte är bostadsrättsförening, eller i aktiebolagvara förenad med rätt atl nyttja lägenhet. En nyttjanderätt som på detta sättär oskiljaktigt förenad med en andelsrätl följer andelen, om denna utmäts.Samma sociala skäl som har åberopats för all undanta bostadsrätt från utmätningkan anföras lill stöd för alt andelsrätl med vilken följer rält all besittaeller hyra bostadslägenhet inle skall få utmätas. Jag föreslår därför altbestämmelserna om utmätningsskydd för bostadsrätt görs tillämpUga även på sådanandelsrätt. 4.5Formerna för prövning av tvister Enligtgällande rätt skall tvist mellan bostadsrättsförening och bostadsrättshavare iregel prövas av allraän dorastol. Detta gäller oberoende av om tvisten rör enrent föreningsrättslig fråga eller avser nyttjanderätten lill lägenheten.Kommitténs förslag ansluter lill nuvarande ordning. Tvist om hyresvillkor i defall bostadsrättshavare bor kvar i lägenheten som hyresgäst föreslås dock bliunderkastad prövning av hyresnämnd. Under remissbehandlingen har från flera hållförts fram förslag om att också andra tvister skall handläggas av hyresnämnd. Somjag har antytt kan det i en bostadsrättsförening uppstå tvister av tvåtyper, nämligen dels sådana som avser föreningsrättsliga frågor, dels sådanasom har anknytning lill den i bostadsrätten ingående nyttjanderätten. Vadangår tvister av den förstnämnda typen torde det inte råda någon tvekan om alldessa bör handläggas och avgöras i samma ordning som gäller för tvister iekonomisk förening i allraänhel, dvs. av domstol enligt vanUga processuellaregler. Några särskilda bestämmelser om förfarandet i dessa tvister behövsdärför inte. Vad härefter angår tvistsom rör nyttjanderätten, i fortsättningen kallad bosladsrältslvist, är delnaturUgt att vid bedömningen av frågan hur prövningsförfarandet skall utformasla hänsyn till de förfaranderegler som skall gälla i fråga om hjTCstvisterenligt jordabalken. Dessa regler innebär i korthet följande. Det ankommer påhyresnämnd atl medla i hyrestvist. Om parterna inle kan förlikas, skall nämndeni fråga som rör överlåtelse av hyresrätt, upplåtelse av lägenhet i andra hand,förlängning av hyresavtal eller villkor för sådan förlängning, förstagångshyraeller uppskov med avflyttning pröva tvisten. Part som inte godtar hyresnämndensbeslut kan, om detta rör annan fråga än uppskov med avflyttning, klandra beslutet(12 kap. 70 §). Klandertalan tas upp av den fastighetsdomstol inom vars områdefasligheten är belägen (12 kap. 71 § första stycket). I mål om för- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 91 langningav hyresavtal får talan fullföljas till hovrätt (12 kap. 72 §). 1 tvister somdet inte ankommer på hyresnämnden alt pröva fungerar nämnden bara sommedlingsorgan och medling är inte obligatorisk.