prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Prop.1971:1 Bilaga 5 49 somen given anslagsökning kräver instämmer SIDA i vad (SU 1970: 84, rskr191) uttalat om att personalförstärkningen på det hela taget bör "ställas i viss relation till den kraftigt växandeplaneringsvolymen". SIDA pekar på att denna inte ensamär avgörande för dimensioneringen av hemmamyndighetens personalresurser. I anslagsframställningen för budgetåret1971/72 har SIDA begärt att 60 nya tjänster inrättas vid verket. Departemen tsch ef en Jag bedömer det som möjligt att som ettresultat av den pågående översynen avSIDA:s organisation göra vissa rationaliseringsvinster på personalsidan. Den successiva delegeringen tillbiståndskontoren av vissa arbetsuppgifter av både operativ ochadministrativ karaktär bör kunna medverka till att hålla tillbaka behovet avpersonalökning. Vidare har med anledning av den genomfördaomorganisationen av den departementala biståndsorganisationen frigjortsfrån vissa multilaterala arbetsuppgifter. Andra åtgärder bidrar också till attbegränsa tillväxten av SIDA:sarbetsbelastning, nämligen den växande omfattningen av utkontrakteringoch konsultupphandling samt även den samverkansom sker med mellanstatliga organisationer. Dessa omständigheter göratt personalökningen vid hemmamyndigheten bör kunna ske i lugnare takt änanslagsökningen. Under hänsynstagande tillprioriteringarna i verkets anslagsframställning har jag beräknat medel förytterligare 25 tjänster, varav 10 för handläggandepersonal och 15 för övrig personal. Tyngdpunkten i personalökningen ligger påplanering och resultatvärdering av den totala biståndsverksamheten, samt påbudgetkontroll. Två av de nya handläg-gartjänsterna, en i B 5 och en i högst A28, är avsedda för det industritekniska området vilket jag bedömer sommycket viktigt inför sjuttiotalet. Jag biträder SIDA i bedömningen att del av personalökningen bör gälla kanslist- och assistenttjänster. lag harberäknat medel för fyra nya sådana tjänster. Assistent- och kanslisttjänsternaanses värdefulla inom det system för planering och beslut inom SIDA somutarbetats inom organisationsöversynens ram,liksom även inom den påbörjade försöksverksamhetenmed förvaltningsdemokratiska reformer. BeträffandeSIDA:s omkostnader har jag, utöver de kostnader som följer av personalökningen,beräknat . för en ny telefonväxel för det fall att SIDA:s personalunder kommande budgetår kommer att i större utsträckning arbeta i olikalokaler. Jaghemställer, att Kungl. att till Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) för /72anvisa ett förslagsanslag av . 4 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 5 50 1971/72Förslag 800 000 Med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande tillkallade jag enledningsgrupp med representanter för utrikes-och finansdepartementen samt SIDA och statskontoret med uppgift att leda detfortsatta utredningsarbetet rörande och arbetsformer. har anvisats för ändamålet på tiUäggsstat tillriksstaten för /71 (prop. 1970: 165, SU 210, rskr 425). Ledningsgruppens arbete inriktas enligtdirektiven på att nå fram till konkreta förslag till gradvisa förändringar avSIDA:s organisation. Ett ramförslag till ny bör kunnaföreligga . Man måste emellertid räkna med att härefter följaupp arbetet genom ett antal utredningar av särskilda problem. En viss del av kostnaderna för översynenav bestrids avstatskontoret och SIDA med egna tillgängliga medel. Härutöver beräknarjag för denna verksamhet ett medelsbehov för /72 på 800 000 kr.Från detta anslag bestrids kostnaderna för bl. a. konsulttjänster, arvoden åtledningsgruppens ledamöter och ställföreträdare samt lönekostnader förledningsgruppens sekreterare. Jaghemställer, att Kungl. att till Utredningsverksamhet /72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 5 51 D.INFORMATION OM I UTLANDET D 1. 1970/71 Anslag 6 547 000 1971/72Förslag 7 417 000 Enligt statsmakternas beslut hardet ekonomiska ansvaret för helt övertagits av staten fr. o.m. innevarande budgetår (prop. 1970: 45, SU 86, rskr 193). Fr. o. m. den 1 juU1970 är organiserat som en stiftelse. Enligt de av Kungl. Maj:t fastställda stadgarna skall stiftelsenfrämja kultur- och erfarenhetsutbytet med utlandet samt genom upplysningsarbetei utlandet sprida kännedom om svenskt samhällsliv. Stiftelsen får inom sittverksamhetsområde mot ersättning utföra uppdrag och tillhandahålla produkteroch tjänster. Stiftelsen leds av en styrelse. Ledamöterav denna är stiftelsens direktör och tio andra ledamöter, som utses av Kungl.Maj:t. Bland ledamöterna ingår företrädare för utrikes- ochutbildningsdepartementen samt för kulturlivet, folkrörelserna, de facldigarörelserna och näringslivet. För kontakt med samhällsinstitutioner och andraorgan, som har beröring med stiftelsensverksamhet, finns rådgivande referensgrupper som tillsätts av styrelsen.Stiftelsen har egna utlandskontor. Svenska institutets stat för budgetåret1970/71 omsluter sammanlagt 6 597 000 kr.Som särskilda uppbördsmedel redovisas inkomster till ett sammanlagtbelopp av . från försäljning av trycksaker, filmkopior, räntor m. m., som ej är hänförliga tilluppdragsverksamhet. Anslaget till , som i sin helhetutgår över tredje huvudtiteln, utgör för /71 6 547 000 kr.Svenska institutets förslag till stat för /72 slutar på9 , varvid inkomstsidan beräknas till . Institutet begärsålunda en ökning av statsanslaget över tredje huvudtiteln på 2 817 000 kr.Häri har inräknats vissa medel, som utgått från utrikesdepartementetoch kollegiet för Sverige-information i utlandet för /71 avinstitutet beräknade till sammanlagt . Av återstoden, 1 374 000kr., avses . fördelas på de olika statposterna med huvudvikten lagdpå stipendieverksamheten och produktionenav informationsmaterial. Resterande medel, , avser ökade personal-och andra administrativa kostnader. Institutet framhåller att den begärdaökningen skall ses mot bakgrunden av att bidragen från näringslivet, vilkaunder uppgått till i medeltal . , bortfallit isamband med att institutet omvandlats till en statlig stiftelse. 1971:1 Bilaga 5 52 förvärvade staten1600-talsfastigheten 11 i Ma-raiskvarteren i att användas försvenskt-franskt kulturutbyte m. m. Fastigheten, som kallas , blevefter omfattande restaureringsarbeten färdig för inflyttning under andra halvåret1970. I fastigheten finns samlingslokaler, bl. a. med scenutrustning,utställningslokaler och kontor m. m., samt bostäder för föreståndare, portvaktoch gästande kulturarbetare och forskare. Totalt omfattar fastigheten ca 1 200m2. Förvärv, restaurering och inredning har bekostats till största delen genomstatliga bidrag om totalt drygt 7,5 milj. kr. av behållningen från desärskilda lotterier, som anordnats till förmån för konst, teater och andrakulturella ändamål. För verksamheten i gäller intill utgången avjuni 1971 provisoriskabestämmelser, meddelade av Kungl. Maj:t och ändrade . Enligt dessa disponerar Svenska institutetfrämst vissa samlings- och utställningssalar samt kontorslokaler. Institut () förfogar över bl. a. vissa utställningssalar, föreståndarbostad ochgästbostäder. Svenska institutets verksamhet ikulturhuset finansieras med medel från det anslag varom här är fråga. utgår under åttonde huvudtiteln för /71 ettbidrag av , varav . avser hyra för lokaler i deMarie m. m. Användningenav efter utgången av innevarande budgetår behandlas i en inom utarbetad promemoria,benämnd Svenska i , verksamhet och organisation (stencilU 1970: 15). Promemorian har remissbehandlats. Kulturhusetsuppgift bör enligt promemorian även fortsättningsvis vara att tjäna sominstrument för det svensk-franska kulturutbytet och att komplettera andra informationsvägar, med huvudsaklig inriktning på avgränsadepublikgrupper med specialintressen. Som exempel på aktiviteter för vilkakulturhuset kan anses vara särskilt väl lämpat nämns teater-, film-, musik- och utställningsverksamhet.Till bör även kunna förläggas viss universitetsutbildning ochsvenska forskare bör där kunna få service, bl. a. genom introduktion tillfranska forskningsinstitutioner. Liksom f. n. bor även ifortsättningen inrymma gästbostäder för kulturarbetare och vetenskapsmän. I promemorian konstateras att Hotel deMarie är alltför litet för att kunna inrymma två självständiga institutionermed olika uppbyggnad men med delvisöverensstämmande mål. Denna organisation leder i längden till minskadeffektivitet och en splittring av begränsade personella och ekonomiskaresurser. En samlad ledning för verksamheten i huset är nödvändig. En särskilds'yrelse bör därför inrättas med representanter Prop.1971:1 Bilaga 5 53 föri första hand och men även för Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, universitetskanslersämbetet och forskningsråden.Tessininstitutet bör, utöver sin medverkan i styrelsen, ha det odeladeansvaret för sina samlingar och deras vård. I fråga om kulturhusstyrelsens ställningframläggs i promemorian två alternativalösningar. Enligt den ena skulle styrelsen, med hänsyn till kultur- ochutbildningsfrågornas framträdande roll i sammanhanget, få en självständig ställning direkt underutbildningsdepartementet. Enligt det andra alternativet skullehuset ingå i , varvid kulturhusstyrelsenskulle inordnas under institutets styrelsemen ha viss beslutanderätt. Härigenom skulle en icke önskvärd organisatoriskoch budgetär sphttring för kulturutbytesverksamheten i kunnaundvikas. Under styrelsen föreslås arbetet ledas aven föreståndare, utsedd för begränsad tid. I promemorian behandlas inte frågor omvilka medel som behövs för att genomföra de framlagda förslagen. Det förutsättsatt de berörda instituten belysermedelsbehoven i sina anslagsframställningar. I remissyttrandena över promemorianuttalas allmänt tillfredsställelsemed de möjligheter till ökat kulturellt utbyte med som ett kulturhusmed föreslagen inriktning av verksamheten kan medföra. Promemorians synpunkteri fråga om de allmänna målen föraktiviteterna i biträds i allt väsentligt av samtliga remissinstanser.Även de mer detaljerade förslagen beträffande de särskilda verksamhetsgrenarna godtas i stort. Förslagen omuniversitetsutbildning och service till forskare tillstyrks av bl. a.universitetskanslersämbetet, som därvid understryker det angelägna i attstatsmedel ställs till förfogande för stipendier till studerande samt förkursledares resekostnader. Av de instanser som yttrat sig iorganisationsfrågan godtar alla att ansvaretför verksamheten i huset läggs på en gemensam ledning. ,teater- och musikrådet, och forskningsrådenssamarbetsdelegation ansluter sig till det alternativ som innebär attkulturhusets ledning får en självständig ställning direkt under . ,statskontoret, , kollegiet för Sverige-informationi utlandet och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämndförordar däremot att ledning inordnas i svenska institutetsorganisation. Därvid anser kollegiet för Sverige-information att de slutligabesluten i såväl personal- och policy- sombudgetfrågor bör fattas av Svenska institutets styrelse, efter förslagav en särskild referensgrupp. för de fria konsterna förordar att angelägenheter handläggs av enkommitté med representanter för styrelserna för ochTessininstitutet. 1971:1 Bilaga 5 54 För administrationen av svenskakulturhuset i har beräknat utöver kostnader förlokalerna i om . en kostnad av . Staten förvärvade en fastighet iParis, att användas för ändamål som främjar förbindelserna mellan svenskt ochfranskt kulturliv. Fastigheten, benämnd , har genomgått enomfattande ombyggnad och utgör en unikinvestering för kulturutbyte och Sverigeinformation. För verksamheten ihuset, i detta sammanhang kallat svenskakulturhuset, gäller under innevarande budgetår provisoriska bestämmelsersom innebär att ansvaret för lokalerna är fördelat mellan Svenska institutetoch . I en inom upprättad promemoriahar förslag lagts fram angående riktlinjer för den framtida verksamheten ochdess organisation. Vad som anförts i promemorian om mål ochuppläggning i stort av verksamheten i svenska kultmhuset bör enligt min meningkunna tjäna som riktlinjer för arbetet där. Jag har i denna fråga samrått med föredragandestatsrådet i , som vid sin anmälan under åttondehuvudtiteln av anslaget Bidrag till i utlandet m. m. avseratt beröra frågor som sammanhänger med och dess verksamhet ihuset. Jagfinner det väl motiverat att ansvaret för verksamheten, som f. n. är uppdelat på två institutioner, läggs på engemensam ledning för . I fråga om ledningens ställning somsjälvständig institution eller som en del av Svenska institutets organisationär remissopinionen delad. Enligt min mening talar övervägande skäl för attkulturhuset inordnas i . Därigenom blir detmöjhgt att på bästa sätt utnyttja det som ett effektivt instrument för kultur-och informationsutbytet med och även med andra länder. För attundvika en alltför komplicerad organisation bör inte någon särskild styrelseupprättas för huset. Enligt sina stadgar kan för vissaändamål tillsätta referensgrupper. En sådan referensgrupp bör inrättas försvenska i . I denna bör ingå representanter för bl. a.Tessininstitutet, universitetskanslersämbetet. Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd samt . Inomramen för Svenska institutets anslag är medel beräknade föradministration av och verksamhet vid institutets Paris-kontor och deaktiviteter som bedrivs i svenska fr. o. m. . Förmerkostnader som uppkommer för fr. o. m. /72genom dess övertagande av huvudansvaret för beräknar jag en ökningav . Till detta kommer det belopp av . för lokalkostnader iHotel de m. m. sominnevarande budgetår ingår i bidraget till . I den mån gällande bestämmelser så medger kan högreutbildning tillfälligt förläggas till . Medel tillstuderandestipendier bör under kommande budgetår kunna utgå ur de medel somställs till institutets förfogande. Redan nu torde möjlighet föreligga attutdela sådana inom ramen för det existerande svensk-franska stipendieutbytet. Förutom det nu nämnda beloppet på 495 000kr., varav . motsvaras av en nedräkning under åttonde huvudtiteln,förordar jag ett över tredje huvudtiteln utgående anslag till för /72 på , innebärande en uppräkningmed . i förhållande till innevarande budgetår. Sammanfattningsvisberäknar jag sålunda anslaget till till (495 000 + 6 922000) . Jaghemställer, att Kungl. tillSvenska institutet för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Övrig information om i utlandet 1969/70Utgift 19 487 873 Reservation 1970/71 Anslag =6 053 000 1971/72 Förslag 6 253 000 Beräknad ändring 1971/72 Särskilda medel för samordnad + »2 403 000 1 avser anslaget D 1. Information om i utlandet 1970: 45, SU86, rskr 193 ' avser anslagsframställning från kollegiet för Sverige-informationi utlandet ' varav för kulturutbyte med särskilda länder Bidrag till Svensk-internationella pressbyrån Svensk-internationellapressbyråns nyhetsmaterial utgavs under från stockholmskontoret, genom utlandsrepresentanteroch samarbetande organ på 12 språk i ett tjugotal stencilerade editioner.Kostnaderna för verksamheten under /71 beräknas uppgå tillsammanlagt . Statsbidraget under tredje huvudtiteln uppgår till . 1971:1 Bilaga 5 56 begärett direkt statsbidrag till Svensk-internationella pressbyrån /72 på724 . en ökning med . Kostnaderna för verksamheten under1971/72 har beräknats till . en ökning med . i förhållandetill innevarande budgetår, som beräknas lämna ett underskott på 39 000 kr.Löner och pensioner har räknats upp med . och övriga kostnader med . Bidragen från enskilda och diverse inkomster har beräknats komma attöka med . Från denna anslagspost bestridsutrikesdepartementets kostnader för utländskapressbesök i . Utländska pressrepresentanter besöker påsärskild inbjudan eller på eget initiativ. pressbyrå görupp lämpliga program och tar hand om besökarna i erforderlig utsträckning under vistelsen i . Härtill kommerviss verksamhet som pressbyrån utövar i servicesyfte för de i stationeradeutlandskorrespondenterna. Svenskainformationskontoret, Informationskontoret, som utgör en del av ut rikesförvaltningen, bedriver en omfattande informationsverksamhet i och . Kontorets budget för /71slutar på . av personalkostnader inklusive lönekostnadspålägg. Särskildamedel för samordnad informationsverksamhet Kollegiet förSverige-information i utlandet begär en ökning av anslagsposten med . begärs under tiondehuvudtiteln en ökning med 2,6 milj. kr. av reservationsanslaget Främjandeav utrikeshandeln m. m., anslagsposten Kommersiell information, som uppgårtill 5,4 milj. kr. för innevarande budgetår. De begärda anslagsbeloppen skulle sålunda möjliggöra en samordnad informationsverksamhetunder 1971/72 på en kostnadsnivå av 13 milj. kr. Kollegiet framhåller i sinanslagsframställning att såväl utrikespolitiska som kommersiella skäl talarför en ökning av den allmäninformativa verksamheten i våra viktigasteavnämarländer. Också , där även positivt intresse för svensktsamhälls- och kulturliv föreligger, kräver ökad uppmärksamhet. Kollegietsinformationsprogram omfattar bl. a. massmediabearbetning, inbjudningar till opinionsbildare,enskilt och i grupp, framträdanden av svenska talesmän och experter, symposieroch konferenser, publikations-, utställnings- och filmverksamhet av speciellinriktning m. m. 1971:1 Bilaga 5 57 Värdet av denallmänna och samordnade upplysningsverksamhet, som kollegiet har till uppgift att bedriva,illustreras enligt kollegiet av de insatser som bl. a.gjorts i och i samband med världsutställningen i . Dennatyp av informationsinsatser kommer att fortsätta på olika marknader. Under denärmaste åren torde det vara önskvärt att utöka den allmännaSverige-informationen i marknadsländerna utan att därför binda denna verksamhetdirekt till förhandlingar med EEC. De av kollegiet organiserade informationsprogrammen kan,såsom alternativ till länderinriktningen, ges en tematisk uppläggning. En sådanuppläggningär motiverad då exempelvis svensk utrikespolitisk aktivitet kraftsamlas kring ett visst tema. Endylik situation kan anses föreligga i och med att beslutatförlägga en internationell konferens om denmänskliga miljön till . Miljövårdsfrågorna, som redantidigare uppmärksammats inom utlandsinformationen, kommer med anledning avkonferensen att få ökad aktualitet. Kollegiet uppehåller nära kontakt mednationalkommittén för miljövårdskonferensen och kommer att samordna sinaprogram med dess åtgärder. Kollegiet understryker vidare vikten av en påpasslig ochaktiv informationsberedskap,såväl anslags- som planeringsmässigt, som medger snabba ingripanden antingen för att informera om bakgrundentill svenska ställningstaganden eller attityder, som missuppfattats utomlands,eller för att fånga upp och möta vågor av positivt Sverigeintresse som avolika skäl spontant uppstått utomlands. harför /72 begärt ett oförändrat statsbidrag om . Fr. o. m. innevarande budgetår bestridsfrån denna anslagspost kostnaderna för kulturutbyte med särskilda länder. Resterande del av anslagsposten står till förfogande förs. k. lokala informationsanslag till utlandsmyndigheterna, för inköp avpublikationer avsedda förutlandsrepresentationens löpande informationsverksamhet, utställningar,inbjudningar till utländska opinionsbildare och experter, svenska talesmänsresor till utlandet i informationsärenden m. m. För Svensk-internationellapressbyrån har jag gjort en av kostnadsfördyring föranledd uppräkning med . Förutländska pressbesök beräknar jag ett oförändrat belopp. FörSvenska informationskontoret (SIS) i beräknar jag 1971:1 Bilaga 5 58 , vilket innebär en uppräkning med 110 000 ler. i förhållande tillinnevarande budgetår. Särskildamedel för samordnad informationsverksamhet beräknar jag till , vilket innebär en ökning med . jämfört medinnevarande budgetår. Genom att kollegiet för Sverige-information i utlandetavlastas ca , motsvarande kostnaderna för två tjänster inom den s. k. artikeltjänsten som hittillsbekostats av kollegiemedel och för vilka medel för /72beräknas under anslaget , blir den beräknade ökningen förkollegiets del i realiteten . För Bernadottemuseet i beräknar jagett oförändrat bidrag på . Annaninformationsverksamhet beräknar jag till . en minskning jämfört medinnevarande budgetår med , vilket motsvarar det belopp som hittillsutgått till kungl. och som fr. o. m. /72 anvisasöver åttonde huvudtiteln. För kulturutbyte med särskilda länder räknar jag avnämnda . med ett belopp av . Härav bör en lämpligt avpassaddel anvisas till forskarutbyte med nationella vetenskapsakademier i ,för vilket ändamål ochIngeniörsvetenskapsaka-demien i gemensam skrivelse begärt ettstatsanslag på . Sammanlagt bör alltså anslaget höjas med(82 000 -f- 110 000 -f 28 000 20 000) . Jag hemställer, att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att till Övrig information om i utlandet för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga S 59 Gottgörelse av kostnader för sjöfolk och nödställdasvenska medborgarem. 1969/70Utgift 335 110 1970/71 Anslag 450 000 1971/72Förslag 450 000 Frånanslaget bestrids vissa kostnader för sjöfolk, andra svenska med borgare ochvissa stafslösa, som råkat i nödställd belägenhet utomlands Anslaget bör förasupp med oförändrat belopp. Jag hemställer, att Kungl. att till Gottgörelseav kostnader för sjöfolk och nödställda svenske medborgare m. fl. iör /72 anvisa ett förslagsanslagav . Bestridande av resekostnader för inom FörentaNationerna utseddasvenska stipendiater 1969/70Utgift 14 964 Reservation 703 1970/71 Anslag 15 000 1971/72Förslag 20 000 Anslaget bör höjas med . Jaghemställer, att Kungl. att till Bestridandeav resekostnader för inom utsedda svenska stipendiater /72 anvisa ett reservationsanslagav 20 000 ler. Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frå gor 1969/70Utgift 865 000 1970/71 Anslag 965 000 1971/72Förslag 1 188 000 Beräknad ändring 1971/72 -1- 236 000 därav för nya tjänster löneförbättringar m. m. (+ 64 000) (+ 30 000) (-1- 47 000) (+ 47 000) (-1- 125 000) Svenska sektionen av Internationella Kvinnoföibundet för Fred och Svenska Freds och Skiljedoms- begär statsbidrag på sammanlagt . Av detta beloppavser . kostnader för löner. Resterande belopp, , avser bidrag till att starta en utrikespolitisk tidskrift. Beträffandedetta projekt hänvisar institutet till sin anslagsframställning /71, vari statsbidrag begärdes för detta ändamål. har för informationom FN kostnadsberäknat sin löpande verksamhet under /72 tillsammanlagt , varav . för hyra av lokaler. Inkomsterna frånicke statliga källor och egen verksamhet beräknas till . medanresten, , begärs som statsbidrag fördelade med . på tredjehuvudtiteln och . på åttonde huvudtiteln. Av de under åttondehuvudtiteln begärda medlen är . avsedda till lokalhyra. Av denföreslagna bidragsökningen under tredje huvudtiteln motiveras . av behovet av personalförstärkning. Resten utgörsav ökade kansli- och distributionskostnader m. m. över tredje huvudtiteln . till sex särskilda informationsprogram, vilkaförbundet önskar genomföra under /72, nämligen FN:s andrautvecklingsårtionde (. ), kamp motrasism och rasdiskriminering (. ), miljövårdsfrågorna inomFN-systemet (. Prop.1971:1 Bilaga 5 61 ), nedrustningsfrågor (.) samt om fredligt lösande avinternationella tvister (). anhåller sålunda omstatsbidrag för /72 med (288 000 + 288 000) . fråntredje huvudtiteln innebärande en ökning med . jämfört medinnevarande budgetår och . från åttondehuvudtiteln, vilket skulle innebära en ökning med . Svenskasektionen av för Fred och Frihet beräknar dentotala kostnaden för /72 för förbundets verksamhet till . /70 uppgick kostnadernatill . med ett underskott på . som följd.Kostnaderna för verksamheten under /72 har beräknats med hänsyntill de informationsprogram som blir aktuella under nämnda budgetår, nämligen om ekonomisk och social rättvisa och om kvinnans sak under det andra utvecklingsårtiondetsamt om biologisk och kemiskkrigföring och om fredligt lösande av internationella tvister. Förbundetanhåller om ett statsbidrag med , vilket skulle innebära en höjningmed . begär ett med . höjt statsbidrag under hänvisning till enpågående utvidgning av verksamheten.