prop · FU0336 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående social utbildning ochforskning m. m.; given . Kungl.Maj:I viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av StatsrådsprotokoUetöver utbildningsärenden, med återkallande av prop. 1971: 1 bil. 10 i vad avseranslaget , föreslå atl bifalla deförslag om vars avlålande till föredraganden hemslälll. Ipropositionen anges riktiinjerna för den fortsatta utbyggnaden avsocionomutbildningen. Målet all snabbt fördubbla intagningskapaciteten slårkvar. Förslag läggs fram om inrättande av en ny socialhögskola i den1 juU 1971. Denna högskola föreslås få 180 intagningsplatser det förstaläsåret. Verksamheten vid den nya högskolan avses bli organiserad på samma sättsom vid de befintliga socialhögskoloma. Vidare kommer en ökning av intagningskapacitetenvid socialhögskolorna i och att äga rum nästa budgetår. Samarbetsnämndenför socialhögskolorna föreslås få ökade befogenheter. I samband därmed ändrasnämndens sammansättning och benämningen ändras till . Studieordningenvid socialhögskolorna ändras, varvid den praktiska delen av utbildningen avsesbli utformad som praklikarbele före de teoretiska sludiema, femmånader handledd praktik och praktikarbete efter den handleddapraktiken. Praktisk yrkeserfarenhet förvärvad före ansökan till socionomulbUdningenskall få tillgodoräknas som en del av den praktiska utbildningen. Förslagläggs vidare fram om inrättande av en professur i socialpolitik den 1 januari1972. Tjänsten föreslås bli placerad vid ett forskningsinstitut, till vilketäven resurserna vid inslilulel för arbetsmarknadsfrågor förs.En organisationskommitté kommer att närmare utreda organisationen av det nya institutei,vilket avses börja sin verksamhet . I propositionen föreslåsslutligen försöksverksamhet med fortbUdning av journalister. Verksamheten, somavses pågå , syftar till atl bereda yrkesverksamma journalisterfrämst inom landsortspressen möjUgheter lUl yrkesinriktad högre utbUdning.Försöket skaU omfatta även särskUda sludiesociala åtgärder. Medelsanvisningen tiU socialhögskolomaföreslås ökad med ca 2,7 milj. kr. till ca 21,9 milj. kr. Anslaget tUlfortbildning av socionomer, journaUster ra. m. föreslås ökat med 500 000 kr.Kostnaderna i anslutning tiU den föreslagna professuren i socialpolitikberäknas tiU . Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministem , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , . StatsrådetMoberg anmäler efter geraensara beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om social utbildning och forskning m. m. och anför. 1971: 1 (bU. 10 s. 311) har Kungl. Maj:t föreslagit att, iavvaktan på särskUd proposition i ämnet, för /72 beräkna m. ett förslagsanslag av , tiUFortbildning av socionoraer, journaUster m. ra. ett reservationsanslag av . JaganhåUer att nu få ta upp dessa frågor. Vid min anmälan av anslaget till socialhögskolorna i prop.1970: 1 (bil. 10 s. 320) föreslog jag bl.a. en kraftig utbyggnad av socionomulbUdningen.Riksdagen fattade sedermera beslut om en sådan utbyggnad (SU 1970: 88, rskr1970: 215). För att förbereda den utbyggnad av socionomulbUdningen, som avsågskomma tiU slånd, om godkände de riktlinjer för utbyggnaden, somföreslagils i propositionen, tUlkaUade jag med stöd av Kungl. Maj:lsbemyndigande en organisationskommitté (U 1970: 57).Kommittén, som antagit namnet socionomutbUdningsberedning, har den 17november 1970 lagt frara belänkandet (Ds U 1970: 19) Vidgad socionomulbUdning. Överbetänkandet har, efter remiss, yttranden avgelts av ,, , , ,universitetskanslersämbetet efter hörande av vederbörande vid universitet ochhögskolor, , , (), , styrelserna för socialhögskolorna i , ,, och ; , centralastudiehjälpsnämnden; länsstyrelserna i , , ,, , , , , , , ,och , , , , , ,, , , samt , ivissa fall efter hörande av berörda städer; socialutredningen, delegationen förlokaUsering av statiig verksamhet, lokaUseringsutredning, prak-tikcentramkommillén,akademikers centralorganisation (), (), i (LO), , , ,skolkuratorers förening, (),elevers centralorganisation (), , . Socialhögskolornas studentkårers organisation.Vuxenstuderandes riksorganisation. Därjämte har vissa skrivelser inkommit. socionomutbildningsberedning har i särskildskrivelse den 17 febraari 1971 avgett förslag rörande det framtida samarbetetmellan socialhögskoloma. Beredningen har innan förslaget avgetls inhämtatyttranden från de lokala högskolestyrelserna. har den 25 augusti1970 avgett förslag tiU anslagsframställningar för /72 av- * Sekreteraren , rektorn , socionomenYlva , departementssekreteraren , departementsrådet överdirektören (ordförande). seendedels anslaget Socialhögskolorna, dels anslaget FortbUdning av socionomer, journaUsterra. Samarbetsnämndenför joumalisthögskoloma har avgett förslag tUl anslagsframstäUningaravseende bl. a. anslaget FortbUdning av socionoraer, journaUster m. ra. Vid min anmälan avanslaget tUl socialhögskolorna i prop. 1970: 1 (bU. 10 s. 321) framhöll jag atten professur inora det socialpoUtiska orarådet borde inrättas samt att jagavsåg att återkomma tiU Kungl. Maj:t med förslag rörande bl. a. tidpunkt förinrättande av ifrågavarande professur. Jag kommer i det följandeall ta upp dessa frågor. Beträffande åtskUliga av de förslag som förts frara ankomraerdet på Kungl. För överbUckens och saramanhangets skuU kommerjag i det följande att beröra även vissa av dessa förslag. 2 Lokalisering av socionomutbildning m. m. SocionomulbUdninganordnas vid socialhögskoloma i , , , och Umeå.Utbildningen omfattar i överensstämmelse med statsmakternas beslut (prop.48, SU 71 rskr 190) - sammanlagt 3 1/, vilken utbUdningslid är uppdelad påen ettårig grundkurs i SamhäUsvetenskapUga ämnen, tre terminers studier iyrkesinriktade examensämnen samt en ettårig studiepraktik. Studierna bedrivsalternativt inom social Unje, förvaltningslinje eUer teoretisk Unje. UtbUdningenvid socialhögskolorna är spärrad. /70 uppgick antaletintagningsplatser tUl 1 140. I överensstämmelse med beslut (prop.1 bU. 10, SU 88, rskr 215) och efter förslag av socionomutbUdningsberedningökades antalet intagningsplatser /71 raed 450 tUl 1 590. Socialhögskolomaär fristående utbUdnuigsanslalter, vilkas verksamhet och organisation reglerasgenom stadgan (1964: 538) för socialhögskolorna (ändrad : 782).Högskolorna, som står under ledning av var sin styrelse samt lärarråd ochrektor, lyder direkt under Kungl. Genom en särskild samarbetsnämndsamordnas högskolomas verksarahet i viss utsträckning. Genorabeslut av Kungl. Maj:t den 27 raaj 1970 inleddes försöksverksamhet med vidgat tiUträdetiU socionomulbUdningen. Denna försöksverksamhet innebär, liksom motsvarandeförsök vid filosofisk fakultet, att den som fyllt , har varityrkesverksam under och uppfyller vissa krav på förkunskaper i ämneär behörig all antagas som studerande vid socialhögskola. Genom nämnda beslutinleddes vidare försöksverksamhet, inom vilken studerande, som har slutbetyg frångymnasium (motsv. ), får tUlgodoräkna praktisk yrkeserfarenhet omfattande rainst10 raånader vid urval bland sökande liU socionomulbUdning. Efterfråganpå socionomer inom olika verksamhetsområden har ökat starktframhåller beredningen. har efterfrågan på socionomutbildning vuxit.Vid de senaste tre årens antagningar har i genomsnitt endast var fjärde sökandekunnat beredas plats. fanns det nästan fem sökande perinlagningsplals. desenaste sex antagningstillfällena har av de sökande sökt utbildning vid iförsta hand social linje. En ölcningav antalet intagningsplatser vid socialhögskolorna kan enUgt beredningenförväntas medföra viss avlänkning från samhällsvetenskaplig utbildning viduniversiteten. Intagningskapacitetenvid socialhögskoloma bör ökas så alt antalet nybörjarplatser /75uppgår till totalt 2 670. Den övervägande delen av den fortsatta utbyggnaden avintagningskapaciteten vid socialhögskoloma bör förläggas till orter som idagsaknar socionomutbildning. De nytiUkommandesocialhögskoloma bör få en intagningskapacilet som möjliggör alt de vid fuUutbyggnad kan erbjuda de studerande undervisning varje termin i samtliga i socionomulbUdningeningående examensämnen med däri förekommande speciaUciu-ser. måste hänsyntas tiU all de studerande ofta önskar genomgå den praktiska delen av utbUdningenså nära högskolan som möjUgl. De nya socialhögskolomas storlek bör med hänsynhärtill uppgå till mellan 1 000 och 1 500 inskrivna studerande,vilket motsvarar ett årsinlag av 270360 studerande vid varje högskola. Beredningenföreslår atl tre nya socialhögskolor nu skaU inrättas. Detta antal enheter tiUgodoserbäst kraven på högskolor av begränsad storlek. En av högskoloma bör ges en intagningskapaciletvid fuU utbyggnad av ca 360 platser per läsår, en annan ca 330 platser perläsår och en tredje ca 270 platser per läsår. Följande labeU visar huruppbyggandet av högskoloma skuUe kunna genomföras . Man bördock nu fastställa intagningskapaciteten endast för de nya socialhögskolomastvå första verksamhetsår. 1973/74 " 1974/75 ' Intag per läsår vid Enytterligare ökning av intagningskapaciteten bör enUgt beredningen ske även vidnågra av de befmtiiga socialhögskolorna. Ökningen bör avse endast den socialalinjen. Intagningskapaciteten vid i bör ökas med 30platser och med 30 platser Intagningskapaciteten bör vid vardera av socialhögskolorna i Göteborgoch ökas med 30 platser . 2.2.2Lokalisering av nya enheter för socionomutbildning Styrandeför lokaUsering av socionomutbildning tUl viss region vara främst möjUghetemaalt anordna praktik. Häratöver är det angeläget att det inom regionen finns tiUräckligtrekryteringsunderlag i fråga om elever. Vidare bör vissa lokaliseringspolitiskaavvägningar tas med i bUden. Eninventering av befintiiga praktikplatser visar att det i förhållande tUlbefolkningsunderlaget största antalet platser finns inom ochÖrebro län, dvs. kring de två senast inrättade socialhögskoloma. Detta talarför alt intresset för alt ta eraot praktikanter från en socialhögskola ärstörst i dess närmaste omland. Nya högskolor bör därför förläggas tUl regionersom saknar socionomulbUdning och där lämpUga praktikplatser endast imindre utsträckning tagits i anspråk. Enundersökning bland dem som antagits lill socionomutbUdning visar att dessa iförsta hand söker lill den socialhögskola som ligger närmast hemorten. Dettaskulle sett från en annan utgångspunkt kunna betyda att förekomsten av ensocialhögskola inom en region stimulerar ungdomar inom denna att söka sig liU socionomulbUdning. Ävenefter förändringar i behörighetsbestämmelserna för tiUträde tUl socionomulbUdning på grundval av kompelensutredningens förslag kommer förmodligen enbetydande del av de studerande vid socialhögskoloma under lång tid framöveralt rekryteras från de linjer av gymnasieskolan som motsvarar nuvarandegymnasiet. En granskning av rekryteringsunderlaget i detta avseende inomsydöstra i detta sammanhang , , ,och och meUersla dvs. , Västernorrlandsoch visar att dessa delar av landet i jämförelse med andraregioner har ett elevunderlag som är tUlräckligt stort för att motivera att trenya socialhögskolor av normal storlek lokaUseras dit, av vilka två i sydöstraSverige och en i meUersla . Hurstora effekter som skuUe följa av att en socialhögskola med relativtbegränsat sluderandeanlal förläggs tiU viss region är det omöjUgt förberedningen alt uttala sig om. Viktigt är dock atl en socialhögskola i t. ex. meUerstaNorrland skulle ge norrlandsungdomama ytterUgare möjUgheter till högre utbUdninginom rimligt avstånd från hemorten. Lokaliseringav socialhögskolor tUl resp. norra och södra delen av sydöstra medförsannolikt en icke oväsentUg avlastning av sociaUiögskoloma i ,och . Vidvalet raellan orter inom en region är enligt beredningens upp- fattningraöjUgheterna all samordna socionomulbUdningen med annan samhäUsvelenskapUgutbildning tungt vägande. Denna samverkan avser lärare, undervisnings- och skrivlokalersamt bibliotek. SocionomulbUdningenerbjuder ell mer yrkesinriktat alternativ till samhäUsvelenskapUg utbildning.Detta talar för förläggning av socionomutbUdning tUl orter med universitetsutbUdningi samhällsvetenskapliga ämnen. Syftet skulle därvid vara att nå avlänkningseffekler.Till delta kommer alt ulbildningsulredning (U 68) fört fram önskemålom alt beredningen beaktar möjligheterna lill en framtida studie-organisatorisksamordning mellan de utbildningar som ges vid socialhögskola och vidsamhällsvetenskaplig fakultet. När nya utbildningsenheter måste komma till slåndmed kort förberedelselid, väger möjlighetema till samverkan med annan,befintlig samhällsvetenskaplig utbildning särskilt tungt. MöjligheternatUl sådan samordning har sålunda från såväl principiella som praktiskautgångspunkter blivit starkt styrande vid beredningens StäUningstaganden. Beredningenhar inte kunnat bedöma vilka effekter på kortare eller somlokalisering av socionomutbUdning tiU en viss ort kan få för den ekonomiskautvecklingen där. Beredningen har inte heller försökt att raed utgångspimkl i lokaUseringspoUtiskaöverväganden bedöma behovet av lokalisering av statiig verksamhet tiU oUkaorter. SamtUgaorter som under beredningens arbete aktualiserats för förläggning av socionomulbUdninghar enligt beredningens uppfattning såväl erforderliga lokaler som förulsätlningaratt svara för den sociala service som fordras. norra delen av sydöstra finns två orter som skuUe kunna koraraa ifråga vid placering av en socialhögskola, nämligen och . Omhänsyn inle tas tiU de resurser som finns vid högskolenheten i ,synes de båda städerna erbjuda i stort sett Ukvärdiga resurser. Då beredningenfunnit sig böra lUlmäta befintiiga utbildningsresurser på detsamhällsvetenskapliga området stor vikt, föreslår beredningen att ensocialhögskola inrättas i den 1 juU 1972. södra delen av sydöstra har tre orter , och redovisat förutsättningar för alt ta emot en socialhögskola. Bortser manfrån existensen av universitetsfiUalen i , finner raan att de tre städernai flera avseenden erbjuder likvärdiga resurser. Med hänsyn till deutbildningsresurser inom del samhällsvetenskapliga området som finns iVäxjö föreslår beredningen all en socialhögskola inrättas där . Trestäder i meUersta har av beredningen övervägts som förläggningsorterför en socialhögskola, nämUgen Hämösand, SundsvaU och . Med hänsyn tiUatl försöksverksamhet med systemati- seraddecentraUserad universitetsutbUdning anordnas i och , vilketbör öka möjUghetema all tiUgodose behovet av lärare för socionomulbUdningen,har beredningen satt dessa städer framför Hämösand. Vid valel meUan Sundsvalloch har det större befolkningsunderlaget, det mer differentierade näringsUvet,de bättre raöjUgheterna alt rekrytera timlärare saml den större tiUgången på praktikplalseri Sundsvallsområdet varit utslagsgivande. Beredningen föreslår alt en socialhögskolainrättas i . Enheternai och föreslås ta in 180 studerande /72 och vidfullt utbyggd intagnuigskapacitet /74 ha resp. 300330 och 270nybörjarplatser. Enheten i föreslås ta in 180 studerande läsåret1972/73 och vid fullt utbyggd intagningskapacitet /75 ha ca 360nybörjarplatser. Beredningensförslag rörande lokalisering av socionomulbUdning har avgetts efter samråd med1968 års utbildningsutredning. Enledamot av beredningen reserverar sig mot beredningens val avlokaliseringsorter för nya socialhögskolor. Med hänsyn till faktorer av ekonomisk,social och kullureU natur förordar reservanten alt eUer kommeri fråga framför , framför samt framförSundsvall. Studiepraktikenomfattar f. n. två handledda perioder om vardera och en icke handledd.period . Den studerande får vanUgen individueU handledning.Handledaren uppbär i kollektivavtal reglerat arvode. Försöksverksamhet harinletts med s. k. praklikcenlra, där ca 6 praktikanter får handledning av enperson som har handledningen som huvuduppgift. Socialhögskolorna anordnarveckokurser för handledare. Vidsina överväganden om hur de studerande skaU förvärva de för socionoraexamenföreskrivna praktiska erfarenhetema har beredningen haft att ta hänsyn tiU bl.a. följande faktorer. 1 gäUande mål för socionomulbUdningenskall kvarstå oförändrade, 2 praktikfrågan skaU om möjligtlösas utan försämring av utbUdningens kväUtel, 3 den för socionomexamenföreskrivna praktiska erfarenheten skaU tiU viss del kunna inhämtas förestudietiden, 4 i UtbUdningen skaU ingå handleddpraktik omfattande en period , 5 antalet praktUcplatser för handleddpraktik skaU utökas. Uppgiftersom beredningen inhämtat under hand visar att antalet praktikplatserinte kan ökas i en utsträckning som svarar mot den nu beslutade kraftigaökningen av antalet intagningsplatser, i varje fall inle utan avsevärda personeUaförstärkningar. Lokalbrist på praktikinstitutionerna och brist på personer somär villiga all ta på sig handledaruppdra-get utgör vidare aUvarliga hinder. Det är enligt beredningenangeläget att tiden för inhämtande av praktiska erfarenheter behålls oförändrad. Beredningen föreslår att praktiken ytterligaredifferentieras i en handledd praktikperiod omfattande , en icke handleddpraklikperiod omfattande samt en tvåmånadersperiod med nuvarande uppläggning,dvs. vanligen i form av sommarvikarial. Beredningen diskuterar två alternativautformningar av den icke handledda praktiken. Beredningen anser all destuderande bör få tiUgodoräkna sig erfarenheter av tidigare förvärvsarbete somicke handledd praktik om de under sammanlagt nunst haft anställninginom för socionom-utbUdningen betydelsefuUa områden. Avgränsningen av lämpUgaarbetsområden bör bli beroende av vilken typ av icke handledd praktik manväljer. Denförsta av de två alternativa formerna av icke handledd praktik benämns orienteringspraktik. Följandepedagogiska stödåtgärder inom orienleringsprakliken har diskuterats. 1 Anknytning mellan praktik ochteoretiska studier genom ämnet praktisk förvaltningskunskap både förstuderande som förvärvat praktisk erfarenhet före sludiema och för studerandemed inbyggd oriente-ruigspraktik. För den senare gruppen förläggs praktiken tiUandra terminen och ämnet praktisk förvaltningskunskap förbereder och följer upppraktiken under den första resp. tredje terminen. Studerande som tillhör denförra grappen läser ämnet tiUsammans med kamrater som i olika stadier följer allemativetmed orienteringsprak-lik, varigenom gmppernas erfarenheter kan sammansmältas iundervisningen. 2 Grappdiskussioner under ledningav en kontaktman på praklikinstitulionen åtta gånger per termin. 3 De studerande får utföravarierande praktikuppgifler som bygger på egna iakttagelser och upplevelsersamt litteraturstudier. Uppgifterna behandlas i undervisningen i ämnetpraktisk förvaltningskunskap och eventueUt också i andra ämnen. 4 Planläggningen av praktikensker i samråd meUan konsulent och kontaktman. Besök av konsulent äger rara engång per termin. Dessastödåtgärder innebär mindre intensiv handledning än f. n. och förutsätter altpraktikanterna kan arbeta under ordinarie arbetsledning meduppgifter som inte kräver alltför mycket förkunskaper eller instruktion samtatt de placeras i grupper med 36 studerande i varje grupp. Tänkbaraarbetsplatser vid denna praktikmodell är t. ex. försäkringskassa, omskolningscenlrum,åldringsvård och menlalvård. Orienteringspraklikmedför kostnader för arvode tiU kontaktmannen liksom för konsulentresurser vartiUkommer administrationskostnader samt kostnader för studiemedel tiU destuderande. Detandra alternativet innebär att den icke handledda praktikperioden fuUgörs iform av avlönat arbete inom för socionomutbildningen betydelsefuUa områden,här kaUal praktikarbete. Syftet med praklikarbelelär att ge arbetsUvserfarenhet, alt iakttaga samhällets olika funktionerutifrån enskUda människors dagUgasituation, att öka föratsättningarna för all se sociala samband, dvs. ökauppmärksamheten på uppkomsten av samhällsproblem. Förslagetförutsätter alt de studerande får lön från arbetsgivaren under praktiktiden.Med hänsyn tiU målen för socionomutbildningen bör de studerande i första hand fuUgörapraklikarbelel inom områden, som nära berör socionomernas yrkesutövning. Ominte alla som söker sådant arbete kan få anstäUning inom de aktuella områdena,bör högskolorna vid sin bedömning av det fullgjorda arbetet vara generösa. Vidbedömning av vad som skall betraktas som lämpligt praklikarbele bör raan fästaavseende framför aUl vid om arbetet ger en uppfattning ora vanliga arbetsvUlkoroch möjligheter tiU kontakter med arbetskamrater och allmänheten.Praktikarbete av detta slag bör förmedlas genom arbetsförmedUngen. De studerande bör kunnaantas till utbildningen utan att ha fullgjort praklikarbele. I sådana fall bördetta normalt förläggas efter antagningen, innan grandkursenpåbörjas. Beredningenhar av följande skäl inte funnit del möjligt atl förorda alternativet med orienteringspraklik. Beredningen har somnämnts utgått från att den studerande skall ha rätt all tiUgodoräkna praktiskyrkeserfarenhet, förvärvad före antagningen till socialhögskola som icke handleddpraktik. Detta innebär alt liU utbildningen kommer att antas såväl studerandesom har relativt omfattande yrkeserfarenhet som studerande som kommer direkt frångymnasieskolan. Vid alternativet med orienteringspraklik skuUe olika föratsättningarför studierna komma att gälla för de båda grupperna, såväl pedagogiskt sombeträffande sludiefinansieringen. Beredningenräknar med att ett allt större antal studerande kommer altha yrkeserfarenheter när de antas till socionomutbildniag. Om orienteringspraklikinförs, kan det hända att endast elt fåtal studerande efter ett eUer två årkommer all välja della alternativ. Del är under sådana omständigheter tveksamtatt bygga upp en organisation för orienteringspraktUf. Beredningen har inlekunnat närmare uppskatta kostnaderna för orienleringsprakliken. I betydandeutsträckning skuUe dessa nämUgen bU beroende av de avtal som skulle komma altträffas meUan och personalorganisationerna rörande arvode tiUkontaktmannen. Beredningen anser det emeUertid sannolikt att dessa kostnader skullebli höga i förhållande till vad man kunde länkas vinna med orienteringspraktiken.Vidare finns risker för alt praktikplatserna för orienleringsprakliken skullekomma att inkräkta på det tillgängliga utrymmet för handledd praklUc. Den handleddapraklikperioden bör prioriteras och konkurrens om praktikplatser för de bådaperioderna bör undvikas. Eftersom de studerandeskulle vara hänvisade liU alt leva på studiemedel under orienleringsprakliken,skuUe de sannoUkt komma att släUa stora krav på högskola och praktikinslitution.Beredningen befarar all deras förväntningar inte skuUe kunna uppfyUas genora destödåtgärder som redovisats, utan att många studerande skuUe uppleva delar avorienteringspraktiken sora mindre meningsfuU. Genompraklikarbele bör de studerande kunna få värdefulla erfarenheter avarbetslivet som flera av orienleringspraktikens olägenheter undviks.Beredningen föreslår därför att praktikarbete, omfattande , införs istället för en av de nuvarande perioderna med handledd praktik. Tre av beredningensledamöter har avgett en reservation lill förmån för alternativet medorienteringspraktik. Reservanterna motiverar sitt StäUningstagande med att majoritelsförslagetinte tiUgodoser kravet på att praktikfrågan skall lösas utan någon försämringav utbUdningens kvalitet. Reservanterna framhåUer alt ett system med praktUcarbeleblir konjunkturkänsligt och att man inte kommer att kunna tiUgodose kravet påatt den praktiska erfarenheten skall inhämtas inom för socionomulbUdningenbetydelsefulla områden. I alternativet med orienteringspraktik ges tiU skiUnadfrån praklikarbetsalternalivet socialhögskoloma möjlighet alt påverka innehåUeti praktikutbildningen. Denhandledda praktiken i fortsättningen kaUad studiepraktiken bör, föreslårberedningen, vara sammanhållen och omfatta . Den bör utformas sompraktisk undervisning i syfte alt ge systematisk tUlämpning av teoretiska kunskaperoch förläggas tiU tidigast den fjärde studielerminen.