prop · FU0334 · 1971-12-31 00:00:00 — Studierektor skall planera denpedagogiska delen och skolkuratorn ha hand om samordningen av insatserna.Planeringskonferenser där även länsarbetsnämndens yrkesvägledare skaU della,förekommer men fungerar ännu inle tUlfredsstäUande. Orienteringenom studiernas uppläggning inom skolan handhas ofta av sludiereklor undermedverkan av andra lärare och/eUer kurator. Uppdelningen och genomförandelvarierar i oUka skolor. Del förekommer atl yrkesvägledama ger denna studieorientering,även då den inte är direkt yrkesvalsanknuten. Omvänt förekommer att kurator gerstora delar av den yrkesvalsanknutna studieorienteringen. Samordningenav undervisningen i samhäUskunskap och psykologi med den kollektivayrkesvägledningen har endasl delvis kunnat genomföras. Graden av samordninghar varierat i oUka skolor. Denviktigaste delen av yrkesvägledningsprogrammel är för huvud-parlen av elevemaden enskilda vägledningen. EnUgt olika uppföljnings-undersökningar efterfrågareleverna enskild yrkesvägledning mer än kollektiv och aUmän information. Närman känner behov av att få information och personUgt slöd, vill man kunnavända sig lill en person som finns i skolan med tid för djupgående samtal ochstor kunnighet om faktiska förhåUanden. Elevernai skolorna har uppmanats all för enskild vägledning helst söka yrkesvägledarenpå dennes expedition på arbetsförmedlingen. Yrkesvägledama har av tidsskälinte haft möjlighet alt ge samtliga elever en grundlig enskild yrkesvägledningi form av längre och återkommande samtal. De snabba förändringama iutbildningssystemet och på arbets- marknadengör speciaUslmedverkan nödvändig. har önskemålet att en syo-specialistkontinuerUgt finns lUlgänglig i skolan ofta förts fram. Sedan1940-talet handhar arbetsmarknadsverket yrkesvägledning i folkhögskolor, vilketinnebär att det där ges koUektiv och enskild yrkesvägledning. Inrättandetav vuxenutbildning (prop. 1967: 85, SU 1967: 117, 129, 2LU1967: 45, rskr 1967: 277, 290) gör att man kan räkna dessa studerande som enkategori, vilken av aUt att döma kommer att öka betydUgt i antal. De är i stortbehov av såväl studie- som yrkesvägledning. Många behöver också en meraingående yrkesvägledning som tar hänsyn tUl deras personUga, sociala och ekonomiskasituation. Arbetsmarknadsverkels yrkesvägledare har hittiUs endast i ringautsträckning kunnat göra insatser i dessa skolor. I statsbidraget till dekommunala vuxenskoloma ingår bl. a. resurser för syo. och högskolorhar resurserna för studierådgivning och studievägledning ökat. Ett 60-taltjänster som studievägledare har inrättats vid universiteten och högskolornajämte ett antal tjänster vid universitetens utbildningsbyråer som studierådgivare(prop. 1969: 4, SU 1969: 34, rskr 1969: 101). Särskilda tjänslemän från länsarbetsnämndernahar, helt eller delvis, avdelats för yrkesvägledning på universitetsortema. 3.4Mål och program för syo Deövergripande mål som gäUer för samhäUets studie- och yrkesvägledning gäUerockså för syon i skolan Uksom denna givetvis är underkastad de mål och riktUnjersom gäUer för skolarbetet i sin helhet. I promemorian ges vissa exempel på ochkommentarer tiU målformuleringar i mål och riktUnjer för ochgymnasieskolan som har särskUt stor betydelse för syon. Omsyon skall kunna bidra lill elevernas personUga utveckling, självständighet ochmognad, kan den inle inskränkas tUl information som ges vid vissa valtillfäUen.Attityder och förestäUningar som har betydelse för yrkesvalet formas imder enlång utveckUngsprocess, och skolan påverkar elevema genom undervisning ochandra aktiviteter redan från första årskursen. Självuppfattning, intressen,värderingar av oUka arbeten och roUer, föreställningar om utbildningsväsendetoch arbetsmarknaden, kunskaper om hur raan kan skaffa och utvärderainformationer och hur man klargör för sig valaltemaliv och motivet för oUka valär omständigheter av avgörande betydelse när man tar ställning till studie- Skolans personal har ett kontinuerligt behov av information,stimulans, fortbildning och hjälp från specialister på syo. MöjUghetema tUl individualiseringär störst i det enskilda studie- och jrkesvägledningssamtalet. En viktig roUspelar elevens samtal med lärama kring intressen och framtidsplaner. Härigenomblir det möjUgt att individueUt planlägga studiegången eUer enskilda sludiemoment.Syon kan på detta sätt bidra tiU att den enskUde eleven efterfrågarundervisning och upplever den som väsentUg. Syo bör uppmuntraindividens egen aktivitet, självanalys och bedömning av valaltemaliv. Det ökarelevens möjlighet all klara andra valsituationer och kunna ändra utbildnings-och yrkesvalet, t. ex. när studie-och yrkesplanerna på grand av yttreomständigheter eUer ändrad intresseinriktning måste modifieras. Detta innebärinte alt den som ger den enskUda studie- och yrkesvägledningen bör förhåUa sigpassiv. Om syo-speciaUsten bara fungerar som förmedlare av information somefterfrågas, blir syo inte någon stark motvikt mot inflytande från hemmiljö,kamrater, massmedier etc. Syo bör motverka sådana begränsningar i yrkesvalet sorat. ex. beror på social bakgrand, kön, bristande motivation att analysera sinsituation etc, även om della leder tiU ifrågasättande av ett beslut som elevenfattat och gör valet svårare eftersom de upplevda alternativen ökar. SärskUtmed tanke på skolans ansvar för dem som av fysiska, psykiska eUer andra skälhar svårigheter i skolarbetet är det värdefullt om syo-speciaUslen finns tiUhands för samarbete med elever, föräldrar, lärare och elewårdspersonal.Invandrarbarnen har ofta särskUt behov av syo. Elever i specialundervisning ochelever som går direkt ul i arbetslivet efter grandskolan behöver ägnas specieUuppmärksamhet och tid. Kravetpå reeU tillgång tiU Uka utbUdningsmöjligheter för aUa elever oberoende avbostadsort och andra yttre villkor motiverar att särskilda syo-insatser görsför elever i glesbygder och på mindre orter. Syon har en viktig roU altspela när del gäUer all verka för jämsläUd-het mellan män och kvinnor. Syo-speciaUslenhar ansvar för att material om könsrollsfrågan tUlförs skolan och för attläroplanens intentioner förverkligas. Skolan bör på oUka sätt underlättaelevernas möjUgheter att välja yrke och vuxenroU ulan traditionellakönsrollsföreställningar. Skolan bör därvid också uppmärksamma de faktiska skiUnaderi lönevillkor m. ra. som bidrar tiU att konservera könsbundna val. FöräldrartiU bam i och, om eleven önskar det, även föräldrar tiU ungdomar igymnasieskolan, bör kontaktas av syo-speciaUsten och erbjudas samtal. Detta ärsärskilt viktigt när det gäUer bam med handikapp av olika slag. Den uppsökandeoch aktivt informerande verksamheten har stor betydelse för invandrarbarnensföräldrar. Måletalt skolan skall utveckla elevernas förmåga alt pröva kritiskt ochsjälvständigt och motstå tendentiös påverkan, bör ständigt akluali- (Se s. 18) »Vad» och »till vem»? Medverkande m. m. (med undantag av syo-funktionären) »Vem» och »hur»? Teoretisk studie- och yrkesorientering* och färdighetsträning avseende eleverna. (»Färdighetsträning» stär för bl. a. konsten att informera sig, bedöma och utvärdera information, förstå och tillämpa stegen i en beslutsprocess.) Studierektor samt lärare i samhällsorienterande och beteéndeorien-terande m. fl. ämnen, bl. a. svenska, beträffande skolgång, utbUdning, yrkesvärld, arbetsliv, arbetsmarknad, yrkesvalspsykologi, yrkes- och behörighetskrav m. m. i lektioner och andra undervisningsformer. Klasslärare i årskurs 6 beträffande fortsalt studiegång. Alla lärare beträffande pedagogisk anknytning studieval framtidsplaner samt färdighetsträning. Bibliotekarien beträffande syo-malerial för undervisning och information. personal beträffande speciell yrkes-, utbildnings- och arbetsmarknadsinformation. Näringslivsrepresentanter och fackliga företrädare m. fl. beträffande särskilda punktinsatser vid timmar liU förfogande m. m. Praktisk yrkesorientering avseende elevema. (»Praktisk yrkesorientering» täcker såväl de obligatoriska studiebesöken som den egendiga pryon samt den förlängda pryon. Motsvarande verksamhet i gymnasieskolan är specieU yrkesorienteringsvecka. Miljöpraktiken för elever på teknisk linje administreras ej inom syo-pro-grammet, men elevernas val och erfarenheter därav bör umytt-jas i den enskilda vägledningen.) Lärare på högstadiet i samhäUsorienterande ämnen och arbetsområden, andra berörda lärare samt motsvarande i berörd årskurs och berörda ämnen i gymnasieskolan. Arbetsförmedlingspersonal beträffande organisation och anskaffning av pryo-platser m. m. Skolläkare/skolsköterska beträffande medicinska synpunkter. eller klasskonferens beträffande särskUda fall eller ärenden beträffande förlängd pryo. Handledare m. fl. i näringsliv och organisationer. Enskild vägledning och utredande kontaktarbete för elever och i förekommande fall föräldrar. Alla lärare genom personlig studieorientering i egen klass och egna ämnen samt bidrag till elevens personlighetsorientering (via betyg och andra bedömningar, eleviakttagelser, elevsamtal). Elevvårdspersonalen i elevvårds- eller klasskonferens, i direktkontakt med eleven eller personlig kontakt med syo-funktionär, t. ex. skoUäkare/skolsköterska (medicinsk yrkesvägledning), skolpsykolog eller fackpsykolog (anlagsprov, konsultation m. ), skolkurator (social utredning, personkännedom, sludiesociala åtgärder m. personal i vissa fall enskild vägledning, eljest som konsulter. Handledare m. jl. beträffande intryck av eleverna från pryo, praktik m. m. Syo-funktionären bör sträva efter atl nä kontakt med allaberörda klasser inom sitt verksamhetsområde. Bör lämpligen och förslagsvis Alla årskurser i och gymnasieskolan berörda. Tyngdpunkt fr. o. m. årskurs 7 och uppåt. Sammanhålla undervisning och information frän olika häll och medverkande med övrig syo. Medverka i ämnes- och andra konferenser. Ansvara för syo-malerial, dess aktualitet och åtkomlighet. Medverka i undervisning och orientering för klasser och grupper. I övrig undervisning och information planera in utifrån kommande inslag, bl. a. radio- och TV-program. Årskurs 8 och 9, berörd årskurs i gymnasieskolan. Sammanhålla pryo-verksamheten och integrera den med övrig undervisning och övriga syo-programpunkter, planera och praktiskt organisera. Samtala med elever om önskemål, vidarebefordra önskemålen tiU arbetsförmedlingen och fördela tUlgängliga platser för studiebesök och pryo. Informera föräldrar och inhämta deras godkännande. Pedagogiskt för- och eflerarbela pryo bl. a. genom ämneskonferenser och kontaktlektioner. Besöka elever pä pryo-plalsema. Medverka i information till och utbilda olika representanter för företag, t. ex. handledare. För föräldrar i varje årskurs där de så önskar, för elever främst fr.o.m. årskurs 6 eller 7 och uppåt, viss betoning i organisatoriska valsituationer och avgångsklasser. Ansvara för och bedriva utredande kontaktarbete. Genomföra och vid behov genom uppsökande verksamhet initiera enskild studie-och yrkesvägledning, inkl. individuell utbildningsplanering och andra praktiska stödåtgärder (beträffande efterkontakt se punkt 4). Göra de noteringar i elevakt som föreskrivs. Vid behov förmedla kontakt mellan elev och föräldrar och specialister (inkl. arbetsmarknadsverkels personal) inom och utom skolan. ' Här kan erinras om möjligheten att mer allmänt anordnaspeciell praktisk yrkesorienteringsvecka resp. andra konkretiserande syo-åtgär(ler,där elever skulle få tillfälle alt komma i kontakt med yrkesfunktioner eller ulbUdnings-förhällandende intresserar sig för. SYO- PROGRAMMET (fortsättning från föregående sida) »Vad» och »till vem»? Medverkande m.m. (med undantag av syo-funkUonären) »Vem» och »hur»? Efterkontakt, dvs. fortsatt enskUd vägledning och praktiskt stödjande åtgärder avseende elever och i särskilda fall föräldrar eUer vårdnadshavare. (Det mer systematiska arbete som bör läggas ner pä elever eller elevgrupper med särskilda svårigheter att förverkliga utbildnings- och yrkesplaner resp. de som är osäkra pä sitt val. Hit hör handikappgrupper, svagpresterande av ohka slag, elever med lågt genomsnittsbetyg, elever som avbryter skolgången; hit kan också höra elever som måste flytta långt från hemorten för sin utbUdning eller första anställning.) Avlämnande skolas elewårdspersonal och klassföreståndare alltefter ärendets art. Mottagande utbUdningsanstalts, institutions eller företags ansvariga personal. Arbetsförmedlingspersonal, särsldlt arbetsvårdare och yrkesvägledare. Föräldramöten och mottagningar, introduktionsdagar. Rektor och studierektor. Lärare (klassföreståndare och andra) beträffande studieorienterande och personlighelsorienterande inslag. Elevvårdspersonal beträffande personlighelsorienterande inslag. personal beträffande yrkes- och arbetsmark-nadsorienterande inslag. Representanter för näringsliv, förvaltning och organisationer vid yrkesorienterande information o. d. Fortbildning m. m. avseende syo-funktionären och andra medverkande i syo-programmel. Representanter för fortbildnings- och Aonju/e/irverksamheten regionalt och lokalt. personal via kontakldagar, tiänslematerial m.m. Rektor/studierektor beträffande inskolning av ny personal m. m. Administrativt och expe-dilionellt arbete. Klassföreståndare genom att vara »kontaktman» för egen klass beträffande syo-programmel. Skolbibliotekarie, i förekommande fall folkbibliotekarie. Elev- och föräldraorganisationer, samarbetsnämnd. personal särskilt beträffande pryo, fortbildning, material och efterkontakt. »När»? Bör lämpligen och förslagsvis Avgångsklasser, särskUt årskurs 9 eller motsvarande samt i enskilda avbrottssituationer i gymnasieskolan. Ansvara för och medverka till information i samband med »överlämnande» av elev till mottagande instans. Svara för samråd mellan avlämnande och mottagande instans beträffande formerna för fortsatt syo för särskUt utsatta elever eller elevgrupper. Medverka med efterkontaktande åtgärder i de fall ej någon »mottagare» finns. Studieorienterande möten inför organisatoriska studieval. Yrkes- och arbetsmark-nadsorienterande möten dels i samband med organisatoriska studieval och pryo, dels i avgångsklasser. Medverka vid föräldramöten och -mottagningar med föredrag och enskild mottagning. Informera föräldrar om motlagningstider och -lokaler saml om syo-materialet. Samtiiga årskurser och stadier. Ansvara för att lärare bl. a. i samhällsorienterande och beteende-orienterande ämnen), elewårdspersonal samt representanter för arbetsmarknadsverket, universitets- och högskolområdet och organisationer och näringsliv via planeringskonferens och andra kontakter samt det officiella informationsmaterialet hålls engagerade och informerade om syo-programmel och sin egen roll däri. I mån av behov delta i informativ verksamhet utåt (se även punkt 7). Samtiiga årskurser, dock senast fr. o. m. årskurs 6. Planera, organisera och administrativt genomföra skolans syo-program. Lägga upp samarbelsrutiner mellan de medverkande. Föredra ärenden och notera beslut m. m. vid stadgeenlig planeringskonferens i syo. Hålla expedition på tider som passar elever och föräldrar. Ansvara för syo-elevakter och deras konfidentialilet. Redovisa och i mån av uppdrag utvärdera syo-verksamheten. serasi syo, inle minst i kollekliv syo och praktisk yrkesorientering (pryo). Denkritiska inställningen innebär bl. a. alt elevema ifrågasätter del teoretiskaunderlaget för och urvalet av fakta i informationen. Det är t. ex. viktigt altde blir medvetna om osäkerheten i prognoser och test och kritiska motkategoriska uttalanden om utvecklingen på arbetsmarknaden. I syo bör manalltid redovisa källan för informaiionen och diskutera hur syftet medveteteller omedvetet färgar urvalet eller framstäUningen. Den kritiskt analyserandeinställningen innebär också all eleverna i samband med studiebesök, pryo eUerpraktik släUer frågor och skaffar fram fakta som belyser de socialarelationerna på arbetsplatser, värderingar bland olika grupper, problem sommålsättning för verksamheten, lönerelationer, yrkens status, förhållandet överordnad-underordnad,könsroUer etc. och sedan diskuterar dessa frågor och relaterar dem till denegna yrkesvalsproblematiken. Kravet att skolan skaUvara en positivt skapande krafl i samhällsut-veckUngen innebär tiUämpat på syobl. a. alt undervisningen om utbildningsväsen och arbetsmarknad också skall laupp till analys de bakomliggande värderingar som format dem samt hur och påvilka vägar utbUdningsväsen och arbetsmarknad kan förändras. Syo bör bl. a.relateras tiU undervisningen och debatten om fackUga och poUtiska organisationeroch om den enskildes möjligheter alt påverka utvecklingen. Syo-speciaUsten börmedverka till atl sådana problem som syo aktualiserar förs fram i samhäUsdeballenutanför skolan liksom alt debatten om UtbUdningspolitiska och arbetsmarknadspolitiskaproblem förmedlas tiU skolan. Närdet gäUer skolans mål att ge eleverna en känsla av internationeUt medansvar ochstärka den internationeUa orienteringen kan syo spela en viktig roll genom altvisa på praktik och yrkesverksamhet i andra länder som ett alternativ eUer ellkomplement och anknyta tiU undervisningen i orienteringsämnen. tablå görs elt försök alt konkretisera huvudmomenten i läroplanemas syo-kapilel(se s. 1417). Ipromemorian framhålls vissa faktorer av betydelse för den organisatoriskalösningen. och gymnasieskolan är primärkommunala angelägenheter.Skolväsendet är ofta kommunens största utgiftspost, även om man bortser frånstatliga bidrag. har det funnits en markerad strävan altstärka primärkommunerna. Elt exempel på detta är kommunindelningsreformen.Samma tendens finns inom utbildningsområdet, bl. a. i fråga om huvudmannaskapetför gymnasieskolan (prop. 1970: 4, SU 1970: 32, JoU 1970: 4, rskr 1970: 92,99). Skolstyrelsens ansvar för de båda skolformerna har skjutils starkt iförgranden i de nya läroplanerna för grandskolan och gymnasieskolan. Förlärarpersonalen gäller slalUg lönereglering, men då statsbidrag införts förpersonal som inle är skoUedare eller lärare har detta skett genom enschablonmässig statsbidragsgivning. Denna personal är inle statiigtlönereglerad. Ävenom antalet kommuner kommer att minska kraftigt under 1970-talels första hälftpå grund av kommunsammanläggningarna, kommer skillnader i invånarantal och iskolenheternas storlek och spridning atl finnas kvar. Organisationen för syobör därför utformas så all den kan anpassas tiU skiftande förhållanden i deolika kommunerna. Vidare bör den kommunala vuxenutbildningens behov av syobeaktas vid valel av organisatorisk lösning. Ipromemorian skisseras olUca tänkbara organisatoriska modeller, dels medutgångspunkt från elt enhetligt system för gymnasieskola och grundskola, delsmed utgångspunkt från skilda syslem. För elt enhetligt syslem talar framförallt att fältet för specialister på studie- och yrkesvägledning tenderar atlväxa och alt det är en fördel att funktionärer med en i stora delar likautbildning tjänstgör och är utbytbara inom t. ex. arbetsförmedlingarnasverksamhetsområde, vuxenutbildningen, gymnasieskolan och grundskolan.Kontinuiteten i undervisning, elevvård och syo-program talar för samma organisationpå samtliga stadier. Ipromemorian diskuteras tre olika modeller inom ett enhetligt system: a) yrkesvalslärarsystem i hela skolväsendel, b) syslem med yrkesvägledare-kurator i helaskolväsendet, och c) syslem med särskild syo-funktionär i helaskolväsendet. I entablå redovisas huvudmodeller och exempel på »marginalmodeller» som kanutnyttjas när elevunderlaget inte räcker liU hel tjänst. Eftergenomgång av argument för och mol olika modeUer föreslås i promemorian ellsyslem med särskild syo-funktionär i hela skolväsendet. I syo ingår uppgifterav pedagogisk natur, vilket föratsätter pedagogisk utbildning, men av deltaföljer inte alt tjänsten måste konstraeras som lärartjänst. Olika aspekter av syobör ingå som ell moment i de flesta ämnen och inle bara i samhällskunskap. Ävenom syo har nalurUg anknytning lill elevvården, har kurator redan så omfattandearbetsuppgifter atl det är tveksamt om man bör vidga arbetsfältet. För arbetsmarknadsverketkan del innebära vissa svårigheter att salsa på en tjänsteman som skaU finnastill hands i skolan. Detviktigaste skälet för att införa en funktionär i skolan som normalluteslutande ägnar sig åt syo är atl de mål och det program som uppställts för syorymmer så många och delvis helt olika moment, atl de kräver en funktionär påheltid och en särskild utbildning och fortbildning. Syo-funktionären skall dellai undervisningen, i färdighels-träning, i anlags- och personlighetsorientering,i enskild vägledning, i administrativt och pedagogiskt arbete. |=egentlig syo Inom AMS (-syo) = syo i arbetsmarknadsverkets tjänst UKÄ (-syo) = syo vid universitet och högskolor vux(-syo) = syo Inomvuxenutbildning = egentlig syo inom vuxenutbildningen och arbetsförmedlingen igrund- och/eller 2 -'/. Syo i gr/gy-f- kurator - '.syo -': 4;syo::; * * J: t '«i Syo i gr/gy -fAMS-syo Hanskall skapa och vidmakthålla kontakter inom och utom skolan. Han bör finnas lillhands för samtal, även under ferielid. Om syo-funktionären tjänstgör inom merän en skolform kommer eleverna att möta en person som har skolning för ocherfarenhet från breda fält inom syo-områdel. Föratt vidga det kommunala inflytandet bör kommunerna få använda resurserna för syomer flexibelt än nuvarande system ger utrymme för. Systemet medheltidsfunktionär för syo går lätt alt kombinera med syo inom den kommunalavuxenutbildningen. SÖ skaU efter samråd med AMS utfärda riktlinjer förverksamheten. Befattningshavaren bör vara kommunalt anställd och kommunallönereglering bör gälla. Som syo-funktionär bör endast anställas den somgenomgått en speciell utbildning för tjänsten eller eljest på grund avföregående utbildning och verksamhet befinns lämplig. Enligtpromemorian bör varje kommun oavsett storleken få statsbidrag för minst en syo-funktionär.Om antalet elever i grandskolans årskurs 69 och gymnasieskolan tillsammansöverstiger 800, skaU ytterligare statsbidrag ulgå med hänsyn lillelevunderlagets storlek. Möjligheter till vinster i nämnvärd omfattning genomarbetsfördelning mellan syo-specialislerna beräknas uppkomma först då dettotalt finns fyra heltidstjänster i grundskola och gymnasieskola. Följandestatsbidragssystem skall gälla när den nya organisationen är helt genomförd. Antal elever i årskurs Antal schablonbelopp69 i och i gymnasieskolans linjer och specialkurser 12013 200 Antalet elever dividerat med 800 avkortat till endeci- 3201 Antalet elever dividerat med 850 avkortat till endeci- mal,dock lägst 4. 'Eventuellt antalet elever i årskurs 69 i kommunen och de elever i årskurs 6 iandra kommuner som beräknas gå i årskurs 7 i kommunen. Störreinsatser än genomsnittligt måste göras för elever med handikapp. Nuvarandeextra resursgivning till dessa elevgrupper bör finnas kvar. ResurstiUdelningssystemelmedför att de något större kommunerna i många faU tiUdelas bråkdelar avschablonbelopp. De har då bl. a. möjlighet att kombinera syo-funktionen förgrand- och gymnasieskola med andra funktioner. Den närmast till hands liggandekombinationen är med syo i vuxenutbildning. Även andra kombinationerkan komma i fråga t. ex. med kuratorstjänst, lärartjänst etc. (se tablå s.20). F. n.finns en enterminsutbildning i studie- och yrkesvägledning för lärare.Arbetsmarknadsverkets yrkesvägledare utbildas genom tjänstgöring med praktikvarvat med kortare teoretiska kurser på tUlsammans iarbetsmarknadsverkels interna utbildning. UtbildningentiU syo-funktionär bör enUgl promemorian ha en sådan bredd att den inte baraattraherar personer som planerar alt ägna sig åt syo i skolan utan också bliren god förberedelse för arbete som yrkesvägledare, arbetsvårdare ellerarbetsförmedlare inom arbetsmarknadsverket eller utbildningsadminislratör inomnäringslivet, inom olika orga- 2* 1971. Delta underlättar utbytbarhet mellan olika yrkesgrupper. UtbUdningen börvidare konstraeras så att den också kan bli ell led i återkommande utbildning.