prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Frågan om en ytterligare integration mellan nämndaverksamhetsgrenar kan behöva övervägas vidare. Enligt styrelsens förslagskall distriktskontoren vara försedda med en kundmottagning med ordercentral och fackexpeditioner. De börvidare enligt förslaget utmstas med apparatur för mottagning av telefonanmälanfrån arbetslösa kassamedleramar. Dessa spörsmål liksom frågan humvida nuvarandeuppdelning av förmedlingsexpeditionerna efter yrkes- och branschområden bör ersättas av sammanhållna förmedlingsexpeditionerär jag inte beredd att pröva i detta sammanhang. I 1970 årsstatsverksproposition fömtsattes att försöksverksamhet med s. k. öppenförmedling i olika forraer och med telefonanmälan för arbetslösa kassamedlemmar fortsätter och att en närmareredovisning av försöksverksamheten lämnas i sådan tid att de kanbeaktas vid stats- 1971:1 Bilaga 13 47 maktemasbehandling av anslagsframställningarna för / 73. I fråga omtelefonanmälan för arbetslösa kassamedlemmar erinrade jag i samma propositionom att hänsyn bör tas till de förändringar som kan komma att aktualiseras avbeslut i anledning av pågående utredning omkontant stöd vid arbetslöshet, något som kan föranleda viss tidsförskjutning av utvärderingen av försöken pådetta område. Vad jag nu har anfört omdistriktskontoren har i stora drag även tUlämpningpå lokalkontoren. Dessa får successivt byggas ut i mån av tillgång på medel förändamålet. förutsätter att lokalkontoren kan varaantingen permanenta eller tillfälliga. Enligt min mening bör beteckningen tillfälliga kontorreserveras för kontor som inrättas för att fungera i verklig meningtemporärt, t. ex. på grund av pågåendestörre kraftverksbygge eller i samband med en större företagsnedläggning. Som en nyhet harstyrelsen föreslagit informationskontor med de begränsade uppgifterna att tillhandahåUaplatslistor och annat informationsmaterialm. Jag har ingen erinran raot att sådana kontor inrättas inom ramen föranvisade medel men anser att de inte bör anordnas som självständig kontorstyputan som filialer till befintliga distrikts- eller lokalkontor. Arbetsförmedlingenhar vid sidan av kontorsorganisationen ett tidigare ganska omfattande nät avlokal- och ortsombud. Dessa ombud fungerarsom deltidsanställda förmedlare ofta med mottagning i den egna bostaden. är under snabbavveckling och styrelsen föreslår att den slopas helt. Jag biträderförslaget under fömtsättning attavvecklingen sker successivt under hänsynstagande såväl till de anställdas intressen som tiU effekterna för denglesbygd som ombuden ofta har att betjäna. bör emellertidenligt min mening undersökas om behovet avlokal service, t. ex. i fråga om information rörande lediga platser, lämpligen kan ges av något annat organpå orten, exempelvis postverket eller . Ett sådant arrangemangskulle kunna underlätta upprätthållandet av en viss servicestandard iglesbygderna. Liksom bör dispositionen av de medel som frigörs vidavvecklingen av lokal- och ortsombudprövas vid behandlingen av styrelsens anslagsframställningar. I föregående års statsverkspropositionframhöll jag betydelsen av en välfungerande ambulerande service. har på gmndval av enundersökning av den hittillsvarande ambulerande verksamheten funnit attden regelbundna ambulationen bör inskränkas och såvitt möjligt ersättas av punktvisa insatser för kontinuerligtuppsökande och informerandeverksamhet. Regelbunden ambiUation bör enligt styrelsens meningförekomma endast i speciella fall. Eftersom frågan om den ambulerandeverksamheten har nära samband med de av styrelsen aktualiserade indragningarnaav vissa formed- 1971:1 Bilaga 13 48 lingskontor, behandlar jag dessa frågor i ettsammanhang. Styrelsen har föreslagit att 44 av denuvarande avdelningskontoren dras in under loppet av . Indragningarnaberör med något undantag kontor med en eller högst två anställda. Någonfullständig avveckling av samtliga har dock inteföreslagits. Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig omindragningama har godtagit desamma men framför allt från regionalt och lokalthåll har föreslagna indragningar i vissa fall avstyrkts. Enligt min meningmåste ställningstagandet tiU de föreslagna kontors-indragningarnabedömas med hänsyn främst till hur arbetsförmedlingens service i de berörda områdena kan kommaatt påverkas. En given utgångspunkt för att ett kontor skall bibehållas måstedock vara att verksamheten har sådan omfattning att personalen bereds fuUsysselsättning. Under vissa förutsättningar, som jagstrax skaU beröra närmare, är det troligt att bättre service kan erbjudas tilloförändrad eller lägre kostnad genom ambulerande förmedling än genom att ettlitet fast kontor upprätthålls. Iöverensstämmelse med vad LO och De erkända arbetslöshetskassornassamorganisation har anfört i sina yttranden anser jag att den ambulerande förmedlingen därvid måste ha ett inslag av regelbundenheti så måtto att mottagning ordnas på vissa fastställda tider på de orter därkontor har dragits in. Dessa mottagningar bör omfatta såväl allmän förmedlingsom arbetsvärd och yrkesvägledning. Ett dylikt system hindrar inte attambulerande förmedling även i form av uppsökandeverksamhet förekommer. Skulle ett fast kontor ersättas med enbart uppsökandeverksamhet skulle indragningen med all sannolikhet på den berörda ortenupplevas som en försämrad service. Ambulerande service är ingen nyhet inomarbetsmarknadsverket. Den förekommer i olika former. Sålunda besöksde mindre kontoren av personal från bl. a. arbetsvärd och yrkesvägledning.Tack vare denna medverkan av personal utifrån kan de mindre kontoren utöverden dagliga aUmänna förmedlingsservicen erbjuda en mera specialiserad service.Om verksamheten vid det lilla kontoret har sådan omfattning och denna är såfördelad över veckodagarna att kontorets fasta personal har fullsysselsättning som det finns underlag för en periodisk merafuUständig service, förefaller det varken från ekonomisk synpunkt eller medhänsyn till servicens kvalitet finnas anledning att dra in kontoret. Vid överväganden om ett kontor bör drasin måste hänsyn tas också tiU avståndsfaktorn. Även om de förut antyddavillkoren för att ett kontor bör finnas kvar inte kan uppfyllas helt, kan detvara berättigat att behålla kontoret därför att avståndet till annat kontor äralltför stort. Också bristfälliga eller tidsödande kommunikationer måste tillmätasbetydelse när kontorsindragningar övervägs. 1971:1 Bilaga 13 49 Vid bedömningen av denna fråga bör manbeakta det regionalpolitiska sambandet. Det ar enligt min mening viktigt attsambandet mellan här diskuterade åtgärderoch den regionpolitiska planeringen uppmärksammas så att behovet avarbetsmarknadsservice ses i relation till övriga servicekrav som börtUlgodoses i en ort som i ett område skall fungera som servicecenttum. Även om en del av de anfördafömtsättningarna för att ett kontor skall bibehåUas föreligger, kan det likväli vissa fall ändå vara skäl att dra in det. Jag tänker då närmast på attavståndet till annat kontor är så kort och kommunikationerna dit så goda attarbetsförmedlingens service är lätt tiUgänglig trots indragningen. Som framgår av vad jag nu har anförtmåste en avgörande faktor för en kontorsindragning vara att man kan åstadkommabättre service tUl oförändrad eller lägre kostnad. Detta kräver en bedömningfrån fall tUl fall och möjligheter attanpassa organisationen tUl ändrad efterfrågan på arbetsförmedlingens tjänster.Vid sådana överväganden bör de i det föregåendeangivna synpunkterna vara vägledande. Jag vUl särskilt stryka underangelägenheten av samordning med den regionala planeringen. De nuvarandeavdelningskontoren är indelade i klasserna 18. Klassindelningen fastställs av Kungl. Maj:t.Klasserna anger kontorens storlek och hadeursprungligen även tUl uppgift att bestämma kontorsföreståndarnas lönestäUning. Denna senare funktionhar bortfallit sedan lönesättningen för konlorsföreståndarna har bliviten förhandlingsfråga. Frågor om kontorsklassificeringen harbehandlats vid olika tillfällen av , bl.a. i anlednmg av förslag iprop. 1951: 135 (SU 152, rskr 296). har de nya tjänster somhar tillförts arbetsförmedlingen fördelatspå de olika kontoren av , varigenom beslut om ändradklassindelning har blivit en registreringsåtgärd. På grund härav och dåkontorsföreståndarnas löneställning fastställs i annan ordning fyller nuvarandeklassindelning enligt min mening inte längre någon funktion. Jag förordardärför att den avskaffas. I linje med vadsom hittUls har tUlämpats bör det ankomma på Kungl. Maj:t att fastställa distriktsindelning samt distrikts- ochlokalkontorens lokalisering. bör härvid behållanuvarande befogenhet att inom ramen för tillgängliga personalresurser inrättamindre eller tiUfälliga kontor resp. med beaktande av i det föregående angivnasynpunkter dra in mindre kontor. Jag ämnar föreslå Kungl. Maj:t att gestatens avtalsverk det förhandlingsuppdrag som behövs på grund av vad jag harförordat i fråga om den nya kontorsorganisationen. Jag övergår nu tUlatt behandla anslagsfram-stlillning för nästa budgetår. Detav mig behandlade organisationsförsläget avser att öka arbets- Prop.1971:1 Bilaga 13 50 förmedlingenseffektivitet och förbättra förmedlingens möjligheter att ge allmänheten önskadservice. Förslaget kan genomföras i princip inom ramen för tillgängligapersonalresurser. vSom jag redan har antytt i detföregående anser jag det nödvändigt att vidavvägningen av arbetsförmedlingens behov av personalförstärkningar förnästa budgetår prioritera vissa enligt min mening särskilt angelägna ändamål. Den utveckling på arbetsmarknaden som jaginledningsvis har redogjort för gör det nödvändigt att pröva möjlighetema bättre anpassning av arbetet till människans fysiska och psykiska förutsättningar.Arbetsmarknadsstyrelsen har anmodat länsarbetsnämndema att ta upp diskussioner med företag som sökerarbetskraft om sådana förändringar av arbetsplatsema att de som nuställs utanför produktionen kan komma iarbete. Kontakterna med företagen skall sikta till att arbetsförmedlingen tillsammans med funktionärer frånpersonal- och produktionsavdelningarna samt fackklubbarna fårmöjligheter att inom företagen undersöka vilka förändringar som kan vidtas föratt fler äldre och handikappade skall kunna anställas eller behålla sin anställning. Denna verksamhet bör ha formen avförsöksverksamhet, som måste ha sin utgångspunkt i att företagen bör ta ettökat ansvar för att bereda ytterligare sysselsättning för denarbetskraft det här är fråga om. Inte minst gäller det om dem som redan äranställda i företagen. Somjag också har framhållit har genom statens och kommunernas försorgskyddade arbetsplatser fått anordnas för ett stort antal äldre handikappadearbetssökande som företagen trots bristen på arbetskraft inte har ansett sig kunna anställa. ÅtskiUiga av dessa personerär i sådan ålder eller är av andra skäl så svårplacerade att en övergångtill öppna marknaden inte Ur möjlig. Mångasom placeras i skyddat arbete har emellertid,inte minst genom den arbetsträning som dessa arbetsplatser erbjuder,relativt goda chanser att gå tillbaka till arbete i öppna marknaden. Självahar de begränsade fömtsättningar att bevaka de arbetstillfällen som kan yppa sig. Den uppgiften måste ankomma på arbetsförmedlingen. Utvecklingen påarbetsmarknaden har vidare, som jag fömt har redovisat, karakteriserats avstora omställningar. Arbetsförmedlingen har i samband med dessa förändringar gjort goda insatser ochdärigenom effektivt underlättat övergången till nya arbetsuppgifter för en stordel av de berörda personerna. Eftersom man har anledning att räkna med fortsatta betydande omställningar påarbetsmarknaden, räknar jag med att förmedlingenockså för dessa uppgifter behöver en viss personalförstärkning. Jag förordar att länsarbetsnämndemaskanslier och förmedlingsorganisationen tillförs sammanlagt 90 nya tjänster förhandläggande personal. Därav beräknar jag 25 tjänster för medverkan vid sådana 1971:1 Bilaga 13 51 kontaktermed företagen som jag nämnt, 25 tjänster för arbetsvärdens behov avuppföljning, tillsyn och utplacering på öppna marknaden av äldre ochhandikappade i skyddad sysselsättning samt 25 tjänster för s. k.omställningsinspektörer. Vidare beräknar jag medel för 10 tjänster inom yrkesvägledningen samt för 5inspektörer för omskolningsärenden vid länsarbetsnämndens kanslier.Kostnaderna för de nya tjänsterna kan beräknas tUl i mnt tal 4 mUj. Ersättning för annat uppdragbör räknas upp med . för arvoden till läkare vid länsarbetsnämnderna. Under anslagsposten Lokalkostnader harför innevarande budgetår anvisats ett belopp av . För nästabudgetår räknar jag här med en utgiftsökning av , vilket är någotlägre än styrel-sen har föreslagit. Lokalkostnaderna har stigit kraftigt underde senaste budgetåren, huvudsakligen beroende på att arbetsförmedlingen successivthar erhållit större, modernare och mer centralt belägna lokaler som oftabetingar avsevärt högre hyra än tidigare innehavda lokaler. Ändamålsenliga och välbelägna lokaler är självfallet av största betydelseför att förmedlingsverksaraheten skall kunna fungera effektivt. Häremotmåste dock ställas de höga kostnader som nya lokaler har visat sig medföra i många fall. Jag vill därför idetta sammanhang understryka vadstyrelsen tidigare i skrivelse tiU länsarbetsnämnderna har framhåUit,nämligen att den uppbyggnad av den allmänna lokalstandarden som har pågåttsedan några år nu får anses i stort sett avslutad. Vad härefter angårmedelsbehovet för utbildnings- och instruktionsverksamhet har statskontoret i en proraeraoria omarbetsmarknadsverkets personalutbildning(se prop. 1967: 1 bil. 13 s. 50) beräknat kostnadema för budgetåret1971/72 till . Statskontoret har vidare i sin huvudrapportArbetsmarknadsverket och arbetsmarknadspolitiken (SOU 1968: 60) föreslagitytterligare kurser tUl en sammanlagd kostnad av . Mot statskontoretsförslag har jag i och för sig inte något att erinra, men till de nämndabeloppen bör läggas ca . Medelsbehovet förutbildnings-och instmktionsverksamhet kan således beräknas tiU 1 990 000 kr.eller till sarama belopp som för innevarande budgetår. Jag räknar med attdet inom ramen för anslaget skaU vara möjligt att bestrida vissakostnader för praktikcentra för studerande vid socialhögskoloma. Med hänvisning i övrigt tillsamraanställningen i det föregående (s. 31) beräknar jag anslaget tUl i mnt tal182,8 mUj. Jag hemställer, att Kungl. 1) godkänna av migförordade riktiinjer för ny organisation för arbetsförmedlingenskontorsorganisation, 2) tiUArbetsförmedlingen för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Allmänna beredskapsarbeten m. m. 380 000 0001 430 000 000 1969/70 Utgift 480 384 452 Reservation 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag ' Av anslaget skallförslagsvis 100 milj. kr. avräknas mot automobilskattemedlen. Från anslaget bestridsutgifter, delvis i form av statsbidrag, för sysselsättningsskapande åtgärder,nämligen beredskapsarbeten, industribeställningar och detaljplanering av vissaallmänna arbeten. Från anslaget bestrids vidare kostnader för flyttningsbidragsamt för försöksverksamhet med inlösen av egnahem. Bland övriga utgiftsändamålunder anslaget kan nämnas arbetspsykologiska undersökningar i samband medyrkesvägledning. Bidragsbestämmelserrörande beredskapsarbeten och flyttningsbidrag återfinns iarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt 1968: 246, ändrad senast 1970:182). 1970/71 Beräknadändring 1971/72 + 10 000 000 + 4 000 000 Inlösen av egnahem 3000 000 övriga ändamål 12000 000 + 12 000 000 + 2000 000 + 65 000 000 +50 000000 + 2 000 000 4 000 000 380 000 000 +91 000000 + 50 000 000 Kostnadema förflyttningsbidrag utgjorde under budgetåren 1967/ 68, 1968/69 och 1969/70 31,3,55,8 resp. 61,9 milj. kr. Antalet bidrag under samma budgetår framgår avföljande sammanställning. 1967/68 1968/69 1969/70 4 349 6 383 5 554 4 095 22 468 29183 25 550 1 673 3 015 Efterfrågan påarbetskraft har under /70 legat på en hög och stabil nivå. Denregionala obalansen på arbetsmarknaden har Prop.1971:1 Bilaga 13 53 Det är därför angeläget att även i fortsättningen genom olika insatser underlätta omflyttningen avarbetskraft från sysselsättningssvaga till expanderande områden. Iförsta hand gäller det att underlätta flyttningen för familjer. Styrelsenföreslår därför liksom föregående år att starthjälpen för familjeförsörjarehöjs . samt att utrustningsbidraget höjs från 2 000till . Vidare föreslår styrelsen liksom föregående år att månatlighemresa för familjeförsörjare ersätts helt även under de sex första månadernasanstäUning på annan ort och inte som enbart till den del resekostnaden överstiger . Vid månatlig hemresa bör ersättningutgå för flygresa i de fall tågresa mellan den nya anställningsorten ochhemorten skulle uppgå till samt vid resa till och från Gotland.Ersättning för dagliga resor mellan hemorten och anställningsorten, som f. n. kan beviljas arbetstagaren under högst sexmånader, bör kunna utgå . Styrelsen föreslår i likhet med tidigareår att ökade möjligheter medges att bevilja flyttningsbidrag tiU nyutbildade. Nuvarandebestämmelser medger inte att flyttningsbidrag utgår om anstälbingen i den nya orten kan ansessom överflyttning mellan arbetsplatser inom samma företag. Bestämmelserna börändras så att bidrag kan utgå till arbetstagare som på grund av stmkturella förändringareller dylikt kan få arbete på bostadsorten men kan erbjudasanställning vid enhet på annan ort inom samma företag. I anslutning härtill tar styrelsen uppbostadsfrågan för flyttande arbetskraft och föreslår att av det årligabostadsbyggandet fördelas med särskild hänsyn till den flyttande arbetskraftensbehov och att bostäderna lokaliseras till orter som anges av styrelsen. Den beräknade ökningen av medelsbehovetför flyttningsbidrag hänför sig i allt väsentligt tUl föreslagna förbättringarav förmånerna. Under /70 meddeladestyrelsen beslut om inlösen av egnahem i 65 fall tUl en sammanlagd summa av ca2,3 mUj. Medel som flyter in vidförsäljning av inlösta egnahera tillförs anslagsposten. Nettoutgiftenunder /70 stannade vid 1,1 milj. kr. Styrelsen föreslår att anslagsposten tas upp med oförändrat 3 milj.kr. Arbetsmarknadsstyrelsenhar efter samråd med lämnat en samlad redogörelse för denhittillsvarande försöksverksamheten med inlösen av egnahem. Antalet i deinlösta fastighetema boende personer uppgick till ca 1 070, varav 550 varhemmavarande bam under . Ett sjuttiotal av de flyttande egnahemsägarnahade före flyttningen genomgått arbetsmarknadsutbildning. Av de 276egnahemsägarna var 127 skogsarbetare, 48byggnads- och anläggningsarbetare, 29 lanthandlare och 72 tillhörandeandra yrkesgrupper. Antalet inlösta fastigheter med fördelning på län samt dentotala inlösensumman framgår av följande tablå (s. 54). Prop.1971:1 Bilaga 13 54 Inlösenav bostadsrättslägenhet har hittUls inte varit aktuell. Antalet sålda egnahemmed fördelning på län samt influtna medel för varje budgetår framgår avföljande tablå. Influtna medel kr. Inlösensumman fördessa 181 egnahem uppgick tUl . Genomsnittiigt var förlusten perfastighet . HärtUl kommer förvaltningskostnaderoch de avskrivningar, som bostadsverket i några fall har måst göra dåinlösenpriset (taxeringsvärdet) inte har täckt i fastigheten intecknadeskulder och statliga län. De båda styrelsema har allmänt sett godaerfarenheter av inlösenverksamheten, somhar möjliggjort arbetsmarknadsmässigt önskvärda flyttningar avarbetslösa och undersysselsatta personer och deras anhöriga. I många fall haräven egnahemsägarens hustm och bam erhållit anställning i den nya orten, enmöjlighet som oftast inte stod till buds i den glesbygd där fastigheten varbelägen. Antalet dagsverken samt medelsförbmkningenunder budgetåren 1968/69 och1969/70 framgår av följande sammanstäUning. 676 000 477 000 981 000 651 000 1 657 000 1 128 000 Kassamässig förbrukning (milj. Prop.1971:1 Bilaga 13 55 Strävandena att fåfram allt större volym av mindre kostnadskrävande arbetsobjekt fortsätter, men den allmännakostnadsstegringen ger utslag även här. föreslår attför / 72 för allmänna beredskapsarbeten beräknas 340 milj. kr. Kostnadema förindustribeställningar uppgick /70 till 2 milj. kr. /71 har anvisats 5 milj. kr. Styrelsen föreslår samma belopp /72. Detaljplaneringsbidrag.Under /70 har beslut om projekteringsbidragtill kommunala anläggnings- och husbyggnadsarbeten meddelats till ett beloppav 3,1 milj. kr. För /71 får sådana bidrag meddelas tUl ettbelopp av 8 milj. kr. Styrelsen föreslår att ramen för beviljande av bidragbestäms till 10 milj. kr. för budgetåret1971/72. Medelsbehovet under anslagsposten beräknas tiU oförändrat 8milj. Styrelsen upprepar sitt yrkande från föregående år om ensärskild anslagspost för ändamålet. Medelsbehovet beräknas till 10 milj. kr. Övriga ändamål.Kostnaderna för psykotekniska anlagsundersökningar i samband med yrkesvägledning uppgick /70 till 7,8 milj. kr. För innevarande budgetår beräknasutgiftema till 9 milj. kr. och för /72 tiU 11 milj. kr. Utgiftema för diverse ändamål underanslagsposten beräknas för /72 tiU oförändrat 5 milj. kr. Belastningen på anslagspostenberor på be redskapsarbetenas omfattning. För nästa budgetår beräknas oförändrat 14 milj. kr. Den vid utgången av /71föreliggande reservationen på anslaget kommer att behövas för att täcka vidbudgetårets utgång oreglerade statsbidragsskulder m. m. Beredskapsarbetenutförs dels som allmänna arbeten för att ge sysselsättning åt säsong- ochkonjunkturarbetslösa, dels som särskilda arbeten för att ge arbete åt personer som inte är efterfrågade påden öppna arbetsmarknaden. har beredskapsarbetena i ökad grad sysselsattäldre och lokalt bunden arbetskraft. Medelåldern är därför hög. En fjärdedel avde sysselsatta är och flertalet är . Under budgetåret1969/70 utfördes drygt hälften av alla dagsverken i de fyra nordUgaste länenoch nära två tredjedelar utfördes i skogslänen. dominerade de allmänna arbetenamen från /68 har de särskUda beredskapsarbetena haft störreomfattning Prop.1971:1 Bilaga 13 56 ände aUmänna, räknat i antal utförda dagsverken. Under de båda senastebudgetåren har volymen särskUda arbeten varit ungefär dubbelt så stor somvolymen allmänna arbeten. Statens kostnad för utförda arbeten var /70 Ukväl något högre för de allmänna arbetena än för desärskilda, vilket beror på att dagsverkskostnadenär högre vid allmänna arbeten samt på att dessa arbeten i större utsträckningän de särskilda arbetena bekostas helt av statsmedel. Antalet dagsverken och kostnadema vidberedskapsarbeten under /70 framgår av följandesammanställning. Total kostnad, milj. kr. Statsbidrag, milj. kr. Kostnad per dagsverke, kr. dagsverke, kr. HärtiU kommer sociala kostnader ochlönekostnadspålägg med 42,9 milj. kr., varav26,9 milj. kr. för aUmänna och 16 mUj. för särskilda beredskapsarbeten. Jag behandlar i detföljande närmare de allmänna beredskapsarbetena. Till de särskilda arbetena återkommer jag under punkten B 4. Under inverkan av den senastekonjunktumppgängen har insatsema i form av allmänna beredskapsarbeten kunnatbegränsas. Detta framgår av följande sammanställning, sora visar antaldagsverken och kostnaderna för dessa . Dagsverken och kostnader vid allmänna beredskapsarbeten AMS andel därav, milj. kr. kostnad, kr. AMS andel därav, kr. Dagsverksvolymen under /70var lägre än under högkonjunkturåren 1964/66. Omfattningen var då som lägst ca1 250 000 dagsverken, /66. Den totala insatsen av beredskapsarbeten,inkl. särskUda beredskapsarbeten, var dock större under budgetåret 1971:1 Bilaga 13 57 1969/70 än under /66. Underinverkan av konjunkturförbättringen minskades insatsema av allmännaberedskapsarbeten fr. o. m. . Under hela /70har antalet sysselsatta varit avsevärt lägre än undernärmast föregående budgetår, vilket framgår av följande redovisning. Antal sysselsatta vid allmänna beredskapsarbetenvid mitten av resp. manad 1968/69 1969/70 augusti november februari maj nårberedskapsarbetena regelmässigt sin största omfattning . Talen fördenna månad åren 19681970 har varit 12 000, 7 300 resp. 4 900.