prop · FU0340 · 1971-12-31 00:00:00 — Av särskild vikt anser jag t. v. vara atl den påadministrativ väg utfärdade förteckningen över skyddsberättigade växtsläktenoch växtarter utformas på elt sådant sätt all den verkligen kommer atl omfattaalla de växtsläkten och växtarter som kan länkas vara eller inom överskådliglid bli föremål för växtförädling. Det lorde även vara nödvändigt alt förteckningenfortlöpande göres lUl föremål för översyn och alt växtsortnämnden i en anda avgenerositet tar de nödvändiga inidaliven, då anledning förekommer tillkomplettering av förteckningen. För alt delta skall kunna ske snabbt ochsmidigt synes del lämpligl som också i remissprotokollel förordals atl Kungl.Maj:t får befogenheten alt bestämma om förteckningens innehåll. 1971: 40 215 JustitierådenBrunnberg, och : Departementschefenhar i anslulning till Iredje styckel uttalat, atl i förhållande lUl de statersom är anslutna till växtförädlarkonventionen ömsesidighet ej bör krävas såvittangår växtarter som skyddas enligt den svenska lagen men ej är upptagna på den lillkonventionen fogade listan (jfr art. 4 mom. 4 i konventionen). Här må ävenanmärkas, all lagförslaget ger sortinnehavaren kontroll över import av denskyddade sorten (4 § första stycket 1), medan konventionen ej kräver att unionsstatger sådant skydd. Del skulle sålunda vid svensk anslulning lill konventionenkunna komma atl brista i ömsesidighet i olika avseenden. Delta är mindre välförenligt med den föreslagna lagtexten, som ej anger någon begränsning i ömsesidighelskravel.Vi finner lämpligl, all frågan om tillämpning av lagen beträffande förädlare ikonvenlionsstaterna löses genom en bestämmelse som ger Kungl. Maj:lbemyndigande alt meddela förordnande därom i anslutning lill svenskt tillträde lillkonventionen. I ett sådant förordnande torde på grundval av art. 3 i konventionen böra anges, all växtförädlarrätt lill sorl som framställts utomlands fårförvärvas, om förädlaren är medborgare eller har hemvist i stat som är anslutenlill konventionen. Ömsesidighel i den omfattning som är avsedd blir säkrad genomde förpliktelser som konventionen ålägger konventionsslat. Atten bestämmelse med nu föreslaget innehåll upptages i lagen gör ej bemyndigandetför Kungl. Maj:l all på grundval av ömsesidighel förordna om tillämpning avlagen onödigt, då det såsom departementschefen anmärkt kan bli aktuellt atlingå avtal med annan stal än konvenlionsstat. Juridiskperson med säte i konventionsslat skall enligt art. 3 i konventionen i likhetmed fysisk person som är medborgare eller har hemvist i staten ges skydd iannan konvenlionsstat. Juridisk person skall emellertid enligt det föreliggandeförslagel ej godtagas som förädlare. Detta kunde möjligen anses slå i strid medkonventionen, men så torde ej vara fallet. Såsom departementschefen framhållitfår del anses tillfyllest att juridisk person kan förvärva växtförädlarrätt iegenskap av förädlares rättsinnehavare. Utlänningsom har hemvist i bör i fråga om förvärv av växtförädlarrätt till sortsom framställts utomlands vara likställd med svensk medborgare. En sådanlikställighet har måhända ej större praktisk betydelse men slår i överensstämmmelsemed konventionens system. 1971: 40 216 Iöverensstämmelse med vad utredningen föreslagit avses enligt det remitterade förslagelendasl fysisk person kunna vara förädlare av växlsorl. Själva lagtextenutesluter genom sin formulering likväl inle möjUgheten av atl även juridiskperson kan vara förädlare, och en sådan tUlämpning synes också bäst slå isamklang med konventionen. Att departementschefen stannat för atl begränsa förädlarrättenlill fysisk person anges bl. a. bero på önskvärdheten av all denna frågaregleras enhetligt på hela del immalerialrättsliga fältet. Departemenlschefenhar eljest åberopat ell enligt min mening tungt vägande skäl för all ävenjuridisk person bör komma i fråga, nämUgen alt växtförädling till övervägandedel drivs av förelag, som har forskare och annan personal anställd förändamålet, och vidare atl förädlingsarbete med en viss växtsorl vanligen pågårså lång lid atl de personer som sysslar med uppgiflen kan skifta. Enligt minuppfattning ligger häri också en avgörande allmän skillnad mellan växtförädlingoch den verksamhet som mynnar ul i en patenterbar uppfinning eller skapandetav ett mönster, låt vara att även uppfinningar och mönster mycket ofta ärresultatet av ett långvarigt lagarbete. Del av departementschefen anfördaargumentet avfärdas i remissprotokollel emellertid med del något lättvindigapåståendet all del i praktiken knappast lorde bereda några svårigheter allbestämma vem eller vilka som är alt anse som förädlare. För egen del håller jagföre alt del mången gång kommer alt bli synnerligen vanskligt att kunna peka ulen viss beslämd individ som "förädlaren". Jag har för övrigl svårtatt inse atl någon direkt olägenhet skulle följa av all juridisk person fingeanses som förädlare. En sådan lösning innebär otvivelaktigt all man i de allraflesta fall kommer sanningen om upphovsmannaskapet närmast under det alt manmed den av departementschefen förordade lösningen antagligen ofta tvingas tillallehanda fiktiva arrangemang med interna tvister i släptåg. Departementsförslagetsståndpunkt är desto mer svårförståelig som växtförädlarrätten kan överlåtas lilljuridisk person och sådan person alltså i egenskap av rättsinnehavare kan göraansökan om registrering av växtsorl. Underhänvisning till det anförda föreslår jag all vid tiUämpning av lagen ävenjuridisk person skall kunna anses som förädlare. I övriglinstämmer jag beträffande förevarande paragraf med lagrådels flesta ledamöter. Föremålför växtförädlarrätt är enligt 2 § en växtsort som framställts av en förädlare.Beträffande termen växlsort ges ingen definition i lag- 1971: 40 217 texten.I motiven yttras, alt termens innehåU får anses tUlräckligt klarlagd genom de skyddsförulsällningarsom konventionen och lagförslaget uppställer. Det lorde närmast vara del s. k.särskillnadskravet i förevarande paragraf som därmed avses, dvs. föreskriften iförsta stycket under 1 all registrering av växlsorl får ske endasl om den skiljersig från annan sort som blivit känd före dagen för regislreringsansökningen.Enligt uttalande av departementschefen slår här uttrycket "annansort" i motsättning lill "egen sorl", dvs. den sökandes egensorl varom en regel ges i paragrafens tredje stycke. Man kan då fråga sig vadsom skall gäUa, om en exakt likadan sort som den, för vilken registreringsökts, blivit känd före ansökningen. Fallet torde visserligen enUgl sakensnatur vara ovanligt men lär dock, eiUigt vad som framhålles i motiveringen,vara tänkbart. Särskilt kan här nämnas, all även en ren "upptäckt" aven i naturen uppkommen sorl kan skyddas. Det är då inle omöjligt atl sortenkan upptäckas av mer än en person. Omfallet av identisk likhet yttrar departemenlschefen, all oaktat de bådasorterna normalt lorde härstamma från olika växtmaterial del med visst fog kansägas all det egentligen inle är fråga om två sorter ulan om en och samma sorl;all man i lagtexten skilt mellan sort för vilken växtförädlarrätt söks och"annan" sorl har skett av praktiska skäl. Delnyss återgivna molivultalandel klargör alt meningen är att i ett fall som detnämnda, då fullständig identitet föreligger, registrering inle skall kunna skeemedan sökandens sort ej är ny i den mening som avses i första styckel underpunkt 1. I konventionen är della nyhets-krav tydUgare utmärkt genombestämmelsen i art. 1 atl den sorl för vUken skyddsrätt kan vinnas skall varany. Enär även i uttrycket i 2 § av det remitterade förslaget, att det är densom "framställt" en växtsorl (eller hans rättsinnehavare) som kan fåensamrätt, kan inläggas ett krav på att sorlen skall vara ny, anser siglagrådet kunna godtaga förslagel i nu förevarande avseende. Omväxtförädlarrätt avseende en sort förfallit i enUghet med bestämmelserna i 30 §,torde en ansökan om ny registrering av sorlen inle i något fall böra beviljas.Flera skäl synes tala härför, bl. a. atl eljest en utväg skulle öppnas allkringgå reglerna om längsta giltighetstid för växtförädlarrätt. Den föreslagnalagtexten synes dock inte för alla fall hindra en nyregistrering. Den sort somavsågs med den tidigare registreringen skulle nämligen knappast kunna enligt belraklelsesätleti förslaget behandlas som en "annan" sort än den, för vilken den nyaregistreringen söks, och särskUlnadssladgandel i första stycket punkt 1 avförevarande paragraf kunde då inte tillämpas ulan fallet skulle vara hänförligtunder paragrafens sista stycke, där hindret är mera begränsat. Lagrådetföreslår därför alt sistnämnda stadgande utbyggs med en 1971: 40 218 bestämmelseom alt hinder för registrering föreligger även då sorlen tidigare varitregistrerad. Atl härmed avses svensk registrering lorde vara lydUgl. Av2 § framgår alt växtförädlarrätt i fråga om viss växlsorl vinnes först genomregistrering, och tydUgt är atl del som skall göras lill föremål för registreringär växlsorten. Uttrycket registrering av växtförädlarrätt bör därför inteanvändas i förevarande paragraf. Framhållas bör emellertid, att det är avsettalt i växtsortregistret skall ske en registrering också av sorlbenämningen.Såsom följer av 35 § skall sådan registrering i vissa fall kunna äga rum somen fristående åtgärd och den skall i princip gälla även efter det alt självasorlen avförts ur registret. Med anledning av vad som sagls bör i ett förstastycke av förevarande paragraf upplagas bestämmelse alt registrering enligtdenna lag sker i växtsortregistret, som föres av statens växtsortnämnd. I ellnytt andra stycke bör därefter föreskrivas, alt registrering av växlsorl innebärall även sorlens benämning registreras. 7 § Lagrådet: I remissprotokollelhar anförts all sökanden skall ha den slutliga bestämmanderätten överbeskrivningen, så atl ansökan om registrering av växlsort skall avslås, närsökanden inle är villig atl medverka lill sådan bearbetning av beskrivningensom växtsortnämnden 'finner nödvändig. Med anledning härav vill lagrådet påpekaall motsvarande ordning lorde gälla i fråga om sortbenämningen. Vidhållersökanden en benämning, som enligt nämndens mening inle kan godtagas, bör alltsåhinder anses föreligga för bifall lUl ansökningen om registrering av växlsorten.En annan sak är atl nämnden vid omregislrering enligt 35 § första styckel kanbli nödsakad alt fastställa en benämning ulan alt den godkänts avsortinnehavaren. Bestämmelseni tredje stycket i denna paragraf grundas på konventionens art. 13 mom. 5, somsyftar till atl växlsorl, för vilken skydd sökes i flera konventionsslater, om möjUglskall registreras under samma sortbenämning. Del synes ej vara anledning allge bestämmelsen vidare tilllämplighet än som erfordras för alt möjliggörasvensk anslutning till konventionen. Den bör alltså begränsas till all gälla konventionsslater. Prop.1971: 40 219 Vidarebör i lagtexten komma till uttryck, att det inte enbart är fråga om enmöjlighet till avsteg från första och andra styckena. Enligt konventionen är regislreringsmyndighelenskyldig alt tillse alt samma sorlbenämning användes i den mån den ej ärolämplig. Detta innebär tydligen alt man från fall till fall skall göra enavvägning mellan å ena sidan intresset av all samma sorl får samma benämning ialla de länder, där registrering sker, och å andra sidan intresset av atl de iden egna staten uppställda hindren mot godtagande av sortbenämning upprälthålles,varvid del förstnämnda intresset dock framstår som så starkt atl det bör få gevika endast om tungt vägande skäl talar däremot. Bestämmelsen kan lämpligenavfallas så alt Kungl. Maj:t ges bemyndigande all förordna, atl för del fall,då skydd för växlsorten meddelats eller sökes även i främmande stal som lillträllväxtförädlarkonventionen, skall gäUa all den sorlbenämning som användes i denstaten skall registreras i , om del ej föreligger synnerliga skäldäremot. Enligtandra stycket av förevarande paragraf skall i mål om växtförädlarrättregeringsrätten utgöra sista instans. framstår vid första påseende somganska givet, eftersom även patentmål slutligen prövas av regeringsrätten.Beträffande sistnämnda grupp av mål kan emellertid sägas alt de på grund av sinalldeles övervägande tekniska natur föga passar för handläggning iregeringsrätten. Ledamöterna i denna domstol besitter nämligen överlag inle deningående och allsidiga tekniska sakkunskap som erfordras för all prövningen avmålen skall bli meningsfull. Samma lorde bli förhållandel vad beträffar mål omväxtförädlarrätt. Enligt min mening bör del därför vid lämpligl tiUfälle lagasupp lill allvarligt övervägande all befria regeringsrätten från dessa grupperav mål. Medhänsyn lill alt dagen för registreringen tillagts självständig betydelse somutgångspunkt för beräkning av förfallodag för årsavgift (23 § andra styckel)bör i lillämpningsförfatlning föreskrivas, all registrering skall skeomedelbart då beslutet därom vunnit laga krafl. JustitierådenBrunnberg, och : Detär avsett atl lagen ej skall tillämpas på skogsträd. Enligt den lista somutredningen framlagt skall lagen ej heller omfatta några pryd- 1971: 40 220 nadsträd.Om tillämpningsområdet för lagen i enlighet raed vad vi hemställt vid 1 §kommer alt fastslås i en förteckning som ingår i själva lagen och dennaförteckning ej kommer alt upptaga skogsträd och prydnadslräd, saknas anledningatl nämna skogsträd och prydnadslräd i förevarande paragraf. Imotiveringen lill bestämmelsen i andra stycket anges, atl bestämmelsenansluter sig lill konventionens art. 13 mom. 8 a). Med hänsyn liU innehållet i dellamoment kan uttalandet möjligen föranleda den slutsatsen all bestämmelsen skuUela sikte även på utomlands registrerad sorlbenämning. Alt ge bestämmelsen en såvidsträckt räckvidd kan emellertid ej anses lUlrådligt. Av den föreslagnalagtexten kan för övrigt ej annat utläsas än all skydd tiUkommer enbart sådanbenämning som registrerats enligt förevarande lag och som alltså antecknats idel i förda växtsortregistret. Attbestämmelsen i första stycket endasl avser i registrerad benämning lordeulan vidare vara klart. Imotiven tUl denna paragraf har departementschefen omnämnt, all i de häremotsvarande stadgandena i PalL och ML finns en regel av innehåll alt om den som frånkännspatentet resp. mönstret börjat i god tro utnyttja uppfinningen resp. mönstretyrkesmässigt han äger på vissa vUlkor forlsälla utnyttjandet.Departementschefen har lUlagl alt motsvarighet därlUl inte ansetts behövlig i växlförädlarrättslagensamt alt en godtroende sortinnehavare åtnjuter ell visst skydd genom denpreskriptionstid som skall gälla för talan om överföring. Lagrådet finner försin del all sistnämnda skydd är väsentUgt svagare än del som en godtrosregel avangivet innehåll skulle bereda samt vill ifrågasätta om anledning finns alt pådenna punkt avvika från vad som gäller inom andra områden av immalerialrätten.TUl jämförelse kan också nämnas, att en liknande godtrosregel föreslås i 38 §. Omen godtrosregel införes i förevarande paragraf, torde därav föranledas enjämkning i 44 § tUl överensstämmelse med del motsvarande stadgandet, 43 §, iML. Medhänsyn tUl innehållet i 22 § synes skäl ej föreligga alt straffbelägga ringa oaktsamhet. Prop.1971: 40 221 44 § Lagrådet: Lagrådet hänvisar till vad som anförts vid 32 §. 49 § Lagrådet: Enligt 73 § PalL fastställs avgifter av Kungl. Maj:l, somdärvid äger alt, såvitt avser årsavgifter, förordna om avgiftsbefrielse underett eller flera av . Såsom framgår av bestämmelsens avfattning ärdel ej fråga om ell bemyndigande för Kungl. Maj:t alt i del särskilda falletmedge avgiftsbefrielse, ulan meningen är all föreskrift om avgiftsfria årskall ges genereUt (se NJA II 1968s. 61 och 113). Avsikten torde vara atl även i fråga om växtförädlarrättförordnande om befrielse från avgift skall meddelas generellt. Lagtexten börförtydligas så all della klarare framgår. I motiven till andra stycket har departementschefen, medinstämmande i elt uttalande av utredningen, anfört all någon ny prövning av benämningenför sorl som avses i bestämmelsen inte behöver företas. Departementschefen hartillagt all, om del namn sorlen fåll vid intagningen i rikssortlistan skullevisa sig kollidera med annan privaträtt, frågan torde kunna lösas i den ordningsom föreslagits för utbyte av sortbenämning. Gentemot della yttrande villlagrådet erinra, atl även för den regislreringsansökan som avses i stadgandetreglerna i 8 § är tillämpliga och måste iakttagas vid prövningen. Därvid böremellertid beaktas önskvärdheten av all för sorlen i möjligaste mån bibehållabenämningen i rikssorUislan. Förslaget till lag om ändring i utsökningslagen Lagrådet vill erinra om alt 85 § UL enligt del förslag lillrevision av den exekutionsrällsliga lagstiftningen som remitterats lilllagrådet och varöver lagrådet avgivit utlåtande den 10 december1970 skall upphävas fr. o. m. . Förslaget till lag om ändring i införsellagen Förslagel lämnas ulan erinran. Prop.1971: 40 222 Utdrag av protokoUet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , . Chefen för justiliedepartemenlet, statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter lagrådels utlåtandeöver förslagen lUl 1) växtförädlarrättslag, 2) lag omändring i utsökningslagen (1877: 31 s. 1), 3) lag om ändringi införsellagen (1968: 621). Föredraganden redogör för lagrådels utlåtande ochanför. De jämkningar i 6, 41 och 49 §§ förslagel lUl växtförädlarrättslagsom lagrådet har föreslagit bör godtas. Jag kan för min del instämma i de synpunkter som lagrådethar anfört i anslulning lill 7 och 22 §§ förslagel lill växtförädlarrättslagoch lill övergångsbestämmelserna lUl samma lag. Enligt 1 § i del lagrådet remitterade förslagel lUl växtförädlarrättslagskall del ankomma på Kungl. Maj:l atl bestämma de växtsläkten och växtarterinom vilka lagen skall tillämpas. Lagrådets flesta ledamöter har föreslagitall tillämpningsområdet bestäms direkt i lagen genom all som bilaga lill dennafogas en förteckning över de växtsläkten och växtarter som skall omfattas ochall i 1 § görs en hänvisning tUl denna bilaga. I anslulning härtill harlagrådet förordat en följdändring i 21 §. Som jag har anfört i remissprolokollet har del förutsattsatt lagen i enlighet med utredningens bedömning av föreliggande behov skall redanfrån början omfatta inemot ett hundratal växtsläkten och växtarter. Under deredan inledda förberedelserna för lagens ikraftträdande har del emellertidvisat sig all man beträffande flera arter, särskilt bland prydnadsväxterna, f. n.saknar resurser i vårt land all ulföra de prov-ningsarbelen som behövs. Inom växlförädlarunionensram har upptagils förhandlingar om fördelning av provningsarbetena mellanolika länder, men det är ännu ovisst i vad mån dessa förhandlingar kan gepraktiska resultat. Under alla förhållanden får man numera räkna med 1971: 40 223 attlagen från början görs tillämplig på elt mindre antal arter än man tidigareförutsatt men all llUämpningsområdel stegvis skall kunna utvidgas allteftersomden inhemska provningsorganisalionen byggs ul eller de internationellaförhandlingarna ger positiva resultat. Eftersom det är ell allmänt intresse allsådana utvidgningar av tillämpningsområdet kan ske snabbt och så snartnödvändiga provningsmöjligheler föreligger anser jag mig böra vidhålla mittförslag i del nu aktuella hänseendet. Jag förutsätter härvid givetvis all Kungl.Maj:t vid fastställande eller komplettering av den ifrågavarande förteckningenser lill alt sådana arter som är eller kan komma att bli obligatoriska enligtkonventionen kommer all falla under den svenska lagen. Denståndpunkt jag sålunda intagit i fråga om 1 § föranleder atl även 21 § behåUsoförändrad. har framhållit bör utlänning som har hemvist i vara likställdmed svensk medborgare i fråga om förvärv av växlför-ädlarrält lill sort som harframställts utomlands. Bestämmelsen i 2 § andra stycket förslaget till växtförädlarrätlslagbör jämkas i enlighet härmed. Medanledning av vad lagrådet uttalat i fråga om det i 2 § Iredje stycket nämndaförslag uppställda ömsesidighelskravel vill jag förorda, all paragrafens Iredjestycke ges del innehållet att Kungl. Maj:l kan, i den mån det är nödvändigt föruppfyllande av förpliktelser enligt överenskommelse med främmande statoch i övrigt under förutsättning av ömsesidighel eller om del är av betydandeallmänt intresse, förordna all växtförädlarrätt får förvärvas även för sort somframställts i främmande stat av annan än den som är svensk medborgare ellerhar hemvist i . Vidbehandlingen av 3 § förslagel lill växtförädlarrättslag har lagrådet anknutittill elt uttalande av mig vid remissen lill lagrådet av innebörd atl två sortersom härslammar från olika växtmaterial skulle kunna vara identiskt lika. Tillförtydligande av della uttalande vill jag framhålla atl möjligheten tillverklig identitet i egentlig mening i den angivna situationen är såutomordentligt ringa att man i praktiken torde kunna bortse från den. Det avlagrådet antydda fallet all mer än en person söker registrering för samma inaturen "uppläckta" sorl framstår också som synnerligen opraktiskt.Fall som dessa lorde därför inle bli aktuella vid tillämpningen av lagen.Däremot är det möjligt att sorter härstammande från olika växtmaterial företerså stora likheter all kravet på särskillnad inle uppfylls. Del var ocksånärmast situationer av den arten som mitt berörda uttalande åsyftade. I sådanafall blir tidpunkten för ansökan avgörande för frågan vilken av de bådasorterna som skall beviljas registrering. Lagrådethar i detta sammanhang vidare uttalat, alt om växtförädlarrätt avseende ensorl har förfallit i enlighet med bestämmelserna i 10 § 1971: 40 224 förslagellill växtförädlarrättslag, en ansökan om ny registrering av sorten inle inågot fall torde böra beviljas. I anslulning härtill har lagrådet föreslagitall lUl 3 § Iredje stycket nämnda förslag fogas en bestämmelse om all hinderför registrering av en växlsorl föreligger även när sorlen tidigare varitregistrerad. Jagkan för egen del inle ansluta mig dll lagrådels uppfattning. I art. 6 moment 1b) i konventionen sägs uttryckligen all den omständigheten att en växtsort föredagen för regislreringsansökningen upplagils i elt of-fenligl register inteutgör hinder mol all sorlen registreras. Av bestämmelserna i denna arlikelframgår klart all den enda åtgärd med avseende på den sort en regislreringsansökanavser som utgör regislreringshinder är marknadsföring av sorlen. All dennatidigare blivit registrerad utgör således enligt konventionen inle hinder mot atlden registreras på nytt, men en förutsättning för ny registrering är all sorteninte har blivit marknadsförd i före dagen för den nya regislreringsansökningeneller utom riket före nämnda dag. Av det sagda följer all ensådan bestämmelse som lagrådet har föreslagit knappast skulle vara förenlig medkonventionen. Denordning som sålunda enligt konventionen och del remitterade förslagelförutsätts gälla lorde i praktiken inle på sätt lagrådet har anfört kunnautnyttjas för något reellt kringgående av bestämmelserna om längsta gUtighetstidför växtförädlarrätt. Om en registrerad sorl inle alls marknadsförs, kan enligt27 § i del remitterade förslagel Ivångslicens till utnyttjande av sorlen upplåtas.Om så sker och licensen utnyttjas uppkommer hinder mot ny framlidaregistrering av sorlen. Är återigen situationen den all sortinnehavarenunderlåter alt marknadsföra sorten och Iredje man inte heller begärtvångslicens, är delta ell tecken på all växlförädlarrätlen helt saknarekonomiskt värde. Under sådana förhållanden kan det knappast mötabetänkligheter atl medge ny registrering av sorlen sedan rätten på grund av denförsta registreringen förfallit, om förädlaren eller dennes rättsinnehavare dåfinner delta vara förenligt med sina intressen. Atl giltighetstiden på dellasätt rent formellt kommer atl förlängas kan inle medföra några rättsförlustereller andra ölägenheter.