prop · FU03120 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsskrivelse nr 1971 Skr. ],Maj:ts skrivelse till med överlämnande av årsredovisning förStatsföretag ; given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver induslriärenden, till överlämna årsredovisning för förStatsföretag . 1 1971.1 saml. Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsminislern , statsråden , , , , ,, , , , , , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efler gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om överlämnande av årsredovisning tillriksdagen för och anför. 1969: 121 angående ett statiigt förvaltningsbolag m. m. behandlades bl.a. frågan om information tUl om de statliga företagen. Jag uttaladedärvid all den statliga företagsgruppen har skyldighet atl på elt föredömligtsätt informera om sin verksamhet och ansåg alt en utvidgadinformationsförmedling lill borde komma till slånd i samband medtillkomsten av förvaltningsbolaget. a. borde en årlig redogörelse om denföreslagna statliga koncernen lämnas . Denna kunde bygga på förvaltningsbolagelsårsredogö-relse. Vad sålunda förordats beträffande redogörelse för den statligaföretagssektorn godkändes av (SU 1969: 168, rskr 1969: 381). Årsredovisningenför för och dess dotterföretag föreligger . Jagförordar all den i prop. 1969: 121 förulskickade redovisningen lUl riksdagensker genom alt Kungl. Maj:t i skrivelse lill överlämnar bolagelsårsredovisning. Den lorde få fogas lill stalsrådsprotokollel i della ärende sombUaga. JaghemstäUer, all Kungl. Maj:t lUl överlämnar årsredovisningen för år1970 för . Medbifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas skrivelse av den lydelse bUaga till della protokoll ulvisar. StatsföretagAB har genom sina dotter- och dotlerdolterbolag verksamhet spridd över helalandet. Förelagen har en mycket stor bredd i produktionsinriktning,sammansättning och storlek. I koncernen finns restauranger, gruvor,massafabriker, tobaksfabriker, bevakningsföretag etc. Omsättningen i koncernensbolag varierar från 0,5 milj. kr. tUl drygt 1 100 milj. kr. En del av deövertagna förelagen, som Allmänna Förlaget, Svelab och , befinnersig fortfarande i uppbyggnadsskedet. Företagens ekonomiska resultat skiljersig också mycket starkt från bolag till bolag. nettovinst var 94milj. och kan jämföras med netloförlust på 34 milj,kr. Storandel av de anställda i norra NorraSverige är av mycket stor betydelse för Statsföretags-gruppen. Inom det inrestödområdet sysselsätter Statsföretag AB:s dotter- och dollerdotlerbolag ca 7400 personer. Inom övriga delar av det allmänna stödområdet är motsvarandesiffra 6 000. Det betyder all drygt 13 000 av totalt drygt 32 000 av samtligaanställda i inom gruppen arbetar inom det allmänna stödområdet. Del ärockså i norr som Statsföretag har sina stora tunga, råvarubaserade företag,och Norrbollens . Svelab är också isin verksamhet starkt inriktad på stödområdet i norr. Statsföretagkommer genom samarbete med Coronaverken all direkt etablera sig i Vilhelminamed plaslfabrikalion. Plastfabrikenberäknas sysselsätta drygt 100 personer och produktionen startar vintern1971/72. IStorstockholms-området har koncernen totalt cirka 5 200 anställda av vilkaSARA, dotterbolag lill , och AB Kabi svarar förden största delen av sysselsättningen. Av naturliga skäl finns iStockholmsområdet framför allt gruppens serviceföretag och huvudkontor för destörsta av koncernens förelag. inre och östra delama av och sysselsätter koncernen ca 4700 anställda och de största enskilda bolagen där är Uddcomb, med fyraanläggningar, med fyra och ÖSARA, dotterbolag tiUSveriges . Isödra är Statsföretag via sina dotterbolag representerat på många håll.De viktigaste enheterna är Verkstad och . I denregionen har Tobaksbolaget sin största och modernaste fabrik, belägen i Malmö.Totalt sysselsätts inom gruppen i drygt 4 900 personer. PåVästkusten är det framför allt Restaurangbolaget, genom VARA, och Uddevallavarvelsom totalt ger sysselsättning åt ca 4 000 personer. Verksamheten 1970 i sammandrag Vid starten övertogs aktier i 22 bolag somfram tUl 1969 förvaltals av fyra olika departement. Senare under åretöverfördes två bolag från Förenade Fabriksverken (ochNyckelhus AB), två bolag från ell av dotterbolagen. () och ell bolag från Styrelsen för teknisk utveckling(). Under1970 medverkade direkt i följande bolags-bUdningar och delägarskap: Deltari bUdandet av (42 "/o) ett fastighetsbolag iTokyo tUlsammans med Hufvudstaden och Ingeniörsvetenskapsakademien,IVA. Övertagandeav kardgamsspinneri i Stigen tUlsammans med AB Eiser. bildas (66,7 o/o). Köpav aktier i (10 »/o). Genomdotterbolaget dellog koncernen i följande etablerings-projekt: , (40 o/o) ABJ O , (100 o/o) Elri(), (100 o/o) ABKalmar Kök, (100 o/o) , (50 o/o) Samtligadessa förelag är verksamma i byggmaterialbranschen. Marknadsföringen skallombesörjas av , i vUkel äger 50 o/o. NordloolAB, (70 o/o) skall tillverka och marknadsföra etl fräsverklyg för vändskär.Delägare: . , (100 o/o). medverkade koncernen i tillkomsten avföljande ulvecklmgsbolag: (33 o/o). Delägare: KF och . (33 o/o). Delägare: Standard Radio och . Resultat före bokslutsdispositioner och skatter NärStatsförelags första årsredovisning härmed framlägges har styrelsen ochverkställande direktören i denna inledande koncernöversikl velat ge en ganska fyUigpresentation av de allmänna. förutsättningar och speciella villkor som gällerför koncernen och en beskrivning av Statsföretags-gruppens mycket skiftande enheter.Därefter redovisas kortfattat förändringarna i koncernen . I ett tredjehuvudavsnitt behandlas viktigare inslag i koncernverksamheten 1970 med tonviktpå sådana där aktivt medverkat. Detla avsnitt avslutas med enkommentar till koncernens samlade resultat och ställningen vid åretsutgång. Allra sist i denna översikt lämnas en framålblick och en kortprogramförklaring. Isamband med att Industridepartementet inrättades Överfördesdit elt stort anlal av de helt eller delvis statsägda aktiebolagen. lUlsallessakkunniga, Företagsdelegalionen, med huvudsaklig uppgift alt föreslå formerför ell organiserat samarbele mellan de statliga förelagen. Utredningenöverlämnade elt belänkande med . I proposition 1969: 121,som bygger på Företagsdelegationens hu-vudlankar, föreslås bildandet av eltstatligt förvaltningsbolag. , som vid starten den 1 januari1970 skulle överta statens aktier i 22 bolag. Departemenlschefen framhöllsvårigheterna alt för skUda statliga organ klart avgränsa politiska beslut frånbeslut av verkställande natur. En sådan gränsdragning stod dock iöverensstämmelse med traditionen inom svensk statsförvaltning. Med tUlkomstenav förvaltningsbolaget skapades förulsätlningar för en sådan fördelning avansvaret. Riksdag och regering svarar självfallet för de politiska besluten,medan de verkställande besluten och statens ägaransvar gentemot i gruppeningående förelag hänskjuts lill förvaltningsbolaget. Målformuleringen:Lönsamhet och expansion betonas Statsförelagsoch för övrigl hela företagsgruppens uppgift blev då "... att under kravpå lönsamhet uppnå största möjliga expansion. Del bör sedan vara förvaltningsbolagelsuppgift atl fastställa mer preciserade mål för vart och ell av de i koncerneningående förelagen." Uttrycket "under krav på lönsamhet uppnåstörsta möjliga expansion" bör enligt andra formuleringar i propositionenuppfattas som uttryck föratt lönsamma verksamhetsgrenar skall expandera för all skapa framlida förulsätlningarför lönsamhet inom de enskilda företagen och i gruppen som helhet. Dellainnebär alt verksamhetsinriktningen kontinuerligt måste bli föremål förstrukturförändringar. Departementschefenframhåller vidare i propositionen alt "de statliga förelagen har eltsärskilt ansvar atl ta hänsyn tUl samhällsintresset vid val mellan olikaproduktions- och lokaliseringsallernaliv". Ytterligare framhållerdepartementschefen att för samtliga statliga förelag också gäller målet atl"nå allt större arbetstillfredsställelse för de anställda". Förvaltningsbolagetbör därför överväga vilka åtgärder som bör vidtas för all få lill stånd"en fördjupad förelagsdemokrati". Statsföretagskall sålunda främja en fördjupad samverkan mellan alla anställda i ett förelaglill gagn för såväl de anställda som för produktivitet och effektivitet inomde enskilda företagen. Omstatsmakterna önskar all förelag i Statsföretags-gruppen skall engagera sig iprojekt, som är dikterade av lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiskahänsyn, har Statsföretag skyldighet alt lämna offert som anger de merkostnadereller andra villkor, som bör regleras i särskild ordning och genom ell besluti de politiskt ansvariga instanserna. Ipropositionen understryks att del borde finnas bättre möjligheter atl i enorganisation frislående från departementet utöva det förelagsekonomiskaansvaret mol de statliga bolagen. Förvaltningsbolaget skall enligt departemenlschefeninle bedriva egen rörelse ulan svara för samordning och samplanering av vissaför hela gruppen vikliga funktioner. Propositionen anger klart all ägareansvarelinnebär atl: "främjaen sådan samverkan företagen emellan som kan höja gruppens effektivitet" "utifrånangivna mål för dess egen verksamhet ange målen för de i gruppen ingåendeförelagen inom ramen för vad statsmakterna beslutat, all tillsätta styrelse iförelagen, att underlätta för dem all skaffa nödvändiga resurser förverksamheten, all följa företagens planering och kontrollera all uppställda målinfrias saml all vidta korrigerande åtgärder vid bristande måluppfyllelse" "haansvaret för den översiktiiga planeringen i storl. Härmed avses främst frågorrörande investeringar som har en sådan omfallning alt de i väsentiig gradpåverkar företagssektorns struktur eUer som innebär atl nya verksamheter tasupp i motsats lill investeringar som innebär en utvidgning eller utvecklingav redan pågående verksamhet" "medverkai koncernens kapitalanskaffning" "stimuleraetl utnyttjande av de möjligheter till utveckling, rationalisering ocharbetsfördelning som finns inom den statiiga sektorn". Tillsist fastslår departementschefen i propositionen att förvaltningsbolaget inteskall ta över ansvaret för den löpande verksamheten vid förelagen från dessasstyrelser och verkställande direktörer. Konstituerande bolagsstämma höllsmed . De22 förelag som Statsföretag övertog vid starten tillhörde många branschområdenoch uppvisade även i övrigl betydande skUjaktiigheter. Omman grupperar bolagen efter deras redovisade resultat återfinner man överst påen sådan förteckning etl fåtal inarbetade, välkonsoliderade förelagmed en lönsamhet och en finansiell styrka som väl låter sig jämföras med debättre bland landets större förelag. Hit hör , . Längstner skulle man med delta synsätt placera ochUddevallavarvet , två bolag som under en följd av år redovisat betydande förlusleroch varit i behov av kapilallUlskolt från ägaren-staten. Emellandessa ytterligheter kan man urskUja åtminstone tre grupper. Storskillnad i bakgrund och inriktning Engrupp beslår av etl antal mindre och medelstora företag som sedan lång lid haflrelativt begränsade uppgifter baserade på en speciell historisk bakgrund oftaförsvarsberedskapsskäl. Hit räknas bland annat AB Oljetransit, , AB Svensk Torvförädling och AB Slalsgruvor. Förelagens begränsadeverksamhetsområden har som regel också inneburit alt finansiering och lönsamhetinle medfört särskilt svåra problem. Enandra grupp av förelag har en varierande förhistoria men det gemensamma dragetalt de arbetar i samma mer eller mindre hårda konkurrensklimat somflertalet privata eller kooperativa företag. Lönsamheten hos dessa förelag ärdärmed beroende av förelagens egen förmåga till förnyelse och effektivitet.Kalmar Verkstads AB () som under många decennier uteslutande arbetat medjärnvägsvagnar och annan rälsbunden materiel mötte under 60-lalet försämrademarknadsvillkor inom detla område. Nya produkter och nya verksamhels-grenarupptogs därför på bolagets program. En mycket ambitiös satsning på flera nyaprodukter innebar en kraftig expansion med mer än en fördubbling av antaletanställda sista år. Del kan nu konstaleras atl bolagetöverskattade sina resurser såväl finansiellt somi tekniskt avseende för denna breda satsning. Dessutom krävde marknadsföringenav framför allt dislribulionsbilen ett inarbetat återförsäljarnäl somicke stod till disposition. Problemet accentuerades då bilmarknadenvisade en starkt vikande tendens för aUa så kallade udda märken. När samtidigtden gamla produktgruppen, rälsbunden materiel, visade en successivt försämradlönsamhet, uppstod så stora förluster 1970 atl en rekonstruktion av KV ABblivit nödvändig. Tillsamma grupp av förelag kan också inräknas AB Ceaverken, (), förelag som alla tre stärkt sin positionunder 1970, delvis under försämrade marknadsvillkor såsom i fallet SRA. ell flertal nybUdade företag som befann sig i en förstautvecklingsperiod då alla förelag normall har atl räkna med extra stora påkänningar,som de saknar det konsoliderade företagels internt skapade reserveroch finansiella styrka. Exempel inom denna grupp är , , och . Tilldenna skissartade beskrivning av koncernen skall för fullsländighetens skull tUlfogasytterligare elt par generella konstateranden. Samverkanmellan förelagen har tidigare förekommit endast i undanlagsfall. Vidare har lönsamhetskravetför många av bolagen inle varit tillräckligt framträdande. Hos somligaresulterade della i en inställning alt acceptera uppnådda överskott som vid enhårdare förelagsekonomisk bedömning inle varit överskott. En bidragande faktori denna process blev för en del av bolagen inslagen av näringspolitiska uppgifter främst syftande till ökad sysselsättning inom ramen för statsmakternaslokaliseringspolitik. skapade i dessa avseenden en ökad klarhet och delvis nyainstrument. Därmed gavs också förulsätlningar för gruppen i sin helhet alt medresurser, skapade inom förelagen vinna ökad styrka och expansionskraft, äveninom sysselsätlningssvaga delar av vårt land. Under1970 har Statsföretag tillförts fem nya aktiebolag , , , och . I samtliga fallskedde förvärvet från slalligl verk eller förelag. och AB Sonab bedrev verksamhet som inte överensstämde med deuppgifter som den förre ägaren. , som vid tillkomsten 1969 innebar en strukturering avverktygsmaskinindustrin i , har en verksamhet som inte kan sägas varadirekt förenlig med Förenade Fabriksverkens uppgift. NyckelhusAB var tidigare dotterbolag till och artfrämmande för dellaföretag. Detla var bakgrunden till all dessa bolag blev direkt ägda avStatsföretag. , som tidigare till 75 o/o ägdes av Styrelsen för tekniskutveckling (STU), hade vid Statsföretags förvärv utformat planerför tillverkning och marknadsföring av sin huvudprodukt. Initiativtagaren ochkonstruktören förklarade sig då villig att sälja sina 25 o/o i bolaget ochStatsföretag ansågs ha större resurser än STU att genomföra utveckling avprojektels kommersiella del. (Svelab), koncentrerade 1970 sinverksamhet på uppbyggnad av en byggmaterial-grupp. ()har prioriterat insatser på områdena datateknik, miljövård ochmedicinsk teknik. Såväl Svelab som SU redovisar betydande förlusler,beroende på underskoll hos egna dotterbolag samt kostnader för nya projekt. Ensamordnad projektverksamhet och stränga krav på snabb lönsamhet kommer all varavägledande för den fortsalla verksamheten. Statsföretagövertog problem och önskemål Närverksamheten började övertog Statsföretag ansvaret förproblem och önskemål som framkommil hos de enskildaförelagen. En del företag hade påbörjat stora investeringar, som erfordradeaktiv medverkan från ägaren för lösande av finansieringsproblemen. TUl dennagrupp av förelag hör AB () och . Assihade påbörjat utbyggnad av Lövholmens bruk och ombyggnad och modernisering avKarlsborgs Bruk. Till della kommer företagels finansiella engagemang i Hy lieBruk med 20 mUj. Uddcomb bildades i millen av 1969 genom samgående avUddeholm AB, och staten och var helt beroende avstatlig medverkan för finansiering av förelagets nya anläggningar iKarlskrona. Svelaboch SU engagerade sig i projekt, som innebär stora ekonomiskaåtaganden under de närmasie åren och som inle beräknas ge avkastning förränefter . innebar övertagande av ägarens ansvar för ochfinansiella medverkan i fortsalt strukturering och AB Ceaverken som för den pågående expansionen begärt ägarensfinansiella stöd, befann sig i en mycket besvärlig likviditetssituation, somnödvändiggjorde ett snabbt ingripande från Statsförelag, redovisade i en skrivelse tUl Industridepartementet etlinom företaget utarbetat investeringsprogram, som var nödvändigt all genomföraför alt skapa förutsättning för ell framlida acceptabelt ekonomiskt resultat avverksamheten. I samarbele mellan Statsföretag och Norrbollens överarbetadesinvesteringsprogrammet och Statsföretag åtog sig all medverka vid finansieringenav investeringarna, som kommer all sträcka sig . Härnämnda aktiviteter och åtaganden som Statsföretag överlog innebar redan istarten en stor belastning av förelagels personella och finansiella resurser.Även om de ekonomiska förutsättningarna för vissa av projekten var tveksammavar del nödvändigt av hänsyn till ingångna avtal att medverka vid derasgenomförande. Vid de granskningar, som har skett i samarbete meUan berördaförelag och Statsföretag, vidtogs ändringar och justeringar av ursprungligaplaner. Betydandeförlusler redovisades hos och Uddevallavarvet, men för UddevaUavarvetbetecknade trots allt 1970 en förbättring. Förlusten kunde begränsas till 19milj. motsvarande del negativa räntesaldot. Hosflera av de nybUdade bolagen blev 1970 ell startår med initialkostnader,vilket belastade årets resultat. Till dessa väntade förluster måste emellertidadderas stora och delvis oväntade förluster hos framför allt Verkstadoch RP. Generellt sett kan dock tillfogas atl bokslut avsiktiigtförsämrats lill följd av en försiktigare bedömning av balansgilla värden. Hosflera av koncernbolagen har sålunda utvecklingskostnader avskrivits i ökadtakt 1970 och inkuransrisker och andra liknande reserveringar beaktades enligten mera försiktig bedömning än i närmast föregående bokslut. måsteunderstrykas att redovisningsiekniken varit olika hos flertalet av koncernensbolag. Detla innebär atl koncernbokslut bland annat bygger påvarierande definitioner av planenliga avskrivningar. Även i andra avseendentill-lämpas divergerande värderingsmetoder. Definansiella åtaganden som koncernbolagen på egen hand eller i samverkan medStatsföretag iklätt sig för en fortgående rationalisering och utveckling avsina verksamheter binder framåt en stor del av del tillgängligakapitalel i förelagsgruppen. läge medför skärpta krav på lönsamhet både iexisterande verksamheter och aktualiserade nya engagemang. Sådana krav har förövrigl varit vägledande för bland annat budgetbehandling och investeringspla-neringinom flertalet av de förlustbringande bolagen. Verksamheteni konsultförelaget () avvecklades under årel.Statsföretag kunde strax efler överlagandet av förelaget konstatera all denekonomiska utvecklingen var mycket otillfredsställande. Vid utredning avproblemen i RP visade del sig möjligt alt strukturera verksamheten inom destatliga konsultföretagen RP, och . För atl minskaantalet förelag, överfördes huvudparten av verksamheten och flertalet av deanställda i RP lill och . Härigenom blev det ocksåmöjligt alt begränsa både de ekonomiska och personella problemen i samband medavvecklingen av RP. Inomförlagsbranschen och den grafiska branschen där Statsföretag har ägarinlressenfinns parallella resurser uppbyggda. Hillills genomfördastudier av samordningsmöjligheter mellan i första hand ochSvenska har visat alt reella sådana möjligheter föreligger påmånga områden. Detlanödvändiggör korrigering av förelagens mål och inriktning, förbättratutnyttjande av gemensamma resurser, eliminering av dubblerade aktiviteter,rationaliseringar, ökad specialisering etc. Inom Statsföretags-gruppenfinns en likartad situation i förhållandet meUan AB Slalsgruvor och . Ävenhär pågår överläggningar om alt ytterligare effektivisera samarbelel mellan debåda gruvbolagen. Underåret engagerades Statsföretag i enlighet med uttalandena i propositionenframför allt genom Svelab i etableringar, som har varit önskvärda frånlokaliserings- och arbetsmarknadspolitiska synpunkter. erhölldessutom i uppdrag alt etablera och driva gruvdrift i Slekenjokk.Projektering av denna verksamhet sker i samråd med . Då resultatet avutredningarna visade all del fanns risk för myckel stora framlida förluslerbegärde Statsföretag omprövning av regeringens och beslut om etablering.Samtidigt förordade Statsföretag att särskilda medel ställs lill förelagelsförfogande för alt i samråd med fortsätta prospekteringen avStekenjokk-malmen. För eventuellt framlidaengagemang i gruvdrift i Slekenjokk skall Statsföretag erhålla särskildersättning för kostnader som inte är företagsekonomiskt betingade. Ett väsentligtlokaliseringsengagemang innebär det avlal mellan och CoronaverkenAB om ell gemensamt samgående i två nybildade företag, som träffades . dessalokaUseras tUl och övertar tillverkningen av plastprodukter som förnärvarande bedrivs i genom , AB HusqvarnaBorstfabrik. Del andra bolaget lokaliseras till och övertar dentillverkning av bland annat ståldörrar som bedrivs i Kungsbackaav Coronaverkens dotterbolag, AB fabriker. En förutsättning förStatsföretags engagemang är såvitt gäller Vilhelminaförelagel, slalligengångsersättning, motsvarande de merkostnader som uppkommer genom lokaliseringenliU , och såvitt gäller Nykroppaförelagel ett lån från svenska stateni och för teckning av Statsföretags aktier i bolaget. lån löper ulanränta så länge förelaget ej lämnar någon utdelning. I bägge företagen blirStatsföretags andel 50 o/o. Ettannat engagemang som främst dikterats av lokaliseringshänsyn utgör del /71 bildade . bolag bUda-des av . Statsföretags innehav motsvarar 2/3 av aktiekapitalet. Eftersomengagemanget dikterats av sysselsätlnings-och försvarsberedskapsskäl harStatsföretag fått ell lån av svenska staten för teckning av aktierna i lån löper ulan ränta så länge förelaget ej lämnar någon utdelning. Denämnda projekten utgör exempel på olika tekniska lösningar vid tillämpning avdet tidigare omnämnda offertsyslemet. Nyalöneformer och aktiverad samverkan Inomnågra av företagen i Statsföretags-gruppen genomfördes väsenlligaförändringar av löneformerna och formerna för samverkan mellan företagsledningoch anställda. Ellviktigt inslag i uppgörelsen efler strejken i var genomförandet avmånadslöner. Den fråga som företagsledningen kände stor tveksamhet inför varproduktivitetens utveckling vid avskaffande av ackorden. Uppgörelsen innehölldärför överenskommelse om alt de anställda genom ett differentierat samverkanssyslemaktivt skulle medverka i utformning av produktionsplaner och uppföljning avproduktionsresultat. Någon värdering av den nya löneformens inverkan på produktionenkan dock inte ske förrän en relativt förflutit. Enövergång till månadslön för mer än 1 000 kollektivanställda genomfördes vidNorrbollens . Inom bolaget har också utvecklats nya former för samrådoch samverkan. Betydandeinsatser för aktivering av arbetet inom olika organ för samverkan genomfördesinom ytterligare etl anlal förelag, av vilka kan nämnas SMT, Uddcomb, KalmarVerkstad, Karlskronavarvel, Tobaksbolaget, Restaurangbolaget ochUddevallavarvet. I fråga om de fyra sistnämnda företagen medverkar Förelagsdemokratidelegationengenom försöksverksamhet. Sammanfattningsvispågår ell aktivt arbete all vidareutveckla samverkansformerna inom koncernen.Under året har också representanter för de anställda valls in i ell anlalförelagsstyrelser. Omsättningenöversteg 3 500 milj. kr. Koncernensfakturerade försäljning, efler eliminering av leveranser mellan olikakoncernbolag uppgick till 3 592 milj. kr. Jämförelsevärden föreliggerav naturliga skäl icke.