prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Under 1960-talethar emellertid den förändringen inträffat, att efterfrågan på arbetskraft harstagnerat inom den vamproducerande industrin som har haft en långsiktigsysselsättningsökning och mer än andra näringsgrenar har berett sysselsättningåt den från lantbmket koramande arbetskraften. Efter årtiondets mitt uppvisar industrin totalt en nedgång isysselsättningstalen. Inom skogsbruket har nedgången i arbetsvolymenpåskyndats kraftigt under senare hälften av1960-talet som följd av rationaliseringar. har en utjämning avsysselsättningen över året ägt mm. Båda dessa förändringar har medfört, attantalet personer med utkomst från skogsarbete numera är väsentiigt lägre än vid1960-talets början. Sara-tidigt med den sysselsättningsminskning som sålundahar skett på flera håll har behovet av arbetskraft inom tjänstesektorn ökatstarkt. Under det senaste årtiondet har vidare deregionala problemen i samband medsysselsättningsförändringarna kommit i förgrunden. Inflyttningen tUltätorterna, vilken har skett parallellt med förändringama iarbetskraftsefterfrågan, har i många fall gått så långt, att underlaget förservice åt den i glesbygden kvarboende befolkningen har blivit otillräckligt.Omflyttningen har inneburit stora påfrestningar för 1971:1 Bilaga 13 17 Den har emeUertid också medfört vidgadevalmöjligheter beträffandesysselsättning för stora delar av befolkningen. Inflyttningen till störretätorter har givit de arbetssökande tiUgång till en mera varieradarbetsmarknad. De alternativa sysselsättningsmöjligheterna har blivit fler.För många gifta kvinnor som ute på landsbygden inte har kunnat räkna med någramöjligheter till förvärvsarbete utom hemmet har sådana möjligheter öppnat sig itätorterna. En av de mest iögonfallande ochbetydelsefulla utvecklingstrenderna på arbetsmarknaden är f. n. ökningenav antalet gifta kvinnor i arbetskraften. Av stor vikt för den fortsattautvecklingen är den omständigheten, att långsiktigt det totalaarbetskraftsutbudet i timmar räknat inte längre växer. Visserligen fortsätterantalet personer i arbetsför ålder att öka liksom antalet personer iarbetskraften. Arbetskraftens tillväxt är emellertid alltför svag för att uppväga en samtidig sänkning av den genomsnittiigtarbetade tiden. Resultatet har blivit en nedgång i den totala arbetsvolymen med under perioden19651970. Bristen på arbetskraft utgör ett långsiktigt problem. Denna utvecklingkan förutsättas ha stärkt den enskilde arbetstagarens StäUning påarbetsmarknaden. är det emellertid påtagligt hur näringslivets omdaninghar medfört problem för vissa arbetstagare. Permitteringar och nedläggningar innebär självklart svårigheterför aUa som direkt drabbas därav. Speciellt stora blir dessa svårigheter fördem som av olika skäl inte kan anpassa sigtill förskjutningarna i arbetskraftsbehoven. Ju äldre arbetstagarna ärdesto mindre rörliga är de i allmänhet,både yrkesmässigt och geografiskt. Därtill kommer många företags oviljaatt nyanställa äldre arbetskraft. Av dessa skäl har den på många hållexpanderande arbetskraftsefterfrågan inte sällan i praktiken gått dessaarbetstagare förbi. Den äldre arbetskraften utsätts därmed för särskilda påfrestningar vid strukturrationaliseringar. De handikappade utgör en annanarbetstagargmpp som raöter stora problemvid anpassningen till förändringama på arbetsmarknaden. Den allmänt högaefterfrågan på arbetskraft som har rått under större delen av har i och för sig påverkat de handikappadessysselsättning i positiv riktning.Även insatsema från samhällets sida för att underlätta deras inträde iarbetslivet har ökat. Svårighetema att finna arbete på öppna arbetsmarknaden åtdenna kategori är dock fortfarande stora. Mot bakgrunden av de berördaförändringama och med den fulla sysselsättningen som ett av huvudmålen för utvecklingeni samhället har arbetsmarknadspolitiken ökat i betydelse. Ettuttryck härför är det starkt ökade utrymmet för arbetsmarknadspolitikens andel i den statliga budgeten. Medan anslagenför arbetsmarknadspolitiken /61 stannade vid 460 milj.kr., uppgår de för /71 tiU 1969 milj. kr. TiU väsentiig del har denna uppgång skett efterriksdagens stäUningstagande till prop. Prop.1971:1 Bilaga 13 1 g angående riktiinjer för arbetsmarknadspolitiken m. m. En effektiv arbetsfönnedling utgör enfömtsättning för arbetsmarknadspolitikensgenomförande. har arbetsförmedlingen erhållit kraftigtökade resurser i fråga om såväl personal som lokaler och teknisk utmstning. Enutbyggnad och förstärkning har skett av de medel som arbetsförmedlingenförfogar över för att förbättra arbetsmarknadens funktion och underlätta denömsesidiga anpassningen mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Arbetsmarknadsutbildning är den sektor inomarbetsmarknadspolitiken där anslagen har ökat mest under 1960-talet.UtbUdningskapaciteten har byggtsut så att antalet personer som har fått arbetsmarknadsutbildning har kunnat ökafrån 14 000 /61 tiU 98 000 /70. Ett växande antalarbetssökande har härigenom fått större frihet i arbetsvalet och starkareställning på arbetsmarknaden. Inträdet på arbetsmarknaden har underlättats fördem som har saknat förvärvsarbete. Utbildningen har också blivit ettaUt viktigare hjälpmedel i rehabiliteringenav handikappade. Arbetsmarknadsutbildningen utgör således inte enbartett hjälpmedel för att underlätta arbetskraftens rörlighet. Den kan uppfattas också som en investering i arbetskraften,vilken ger långsiktiga produktivitetsvinster för både den enskUde ochsamhäUet i dess helhet. Från den synpunkten framstår i många fall arbetsmarknadsutbildning som ett värdefullt altemativ tUlsysselsättningsfrämjande åtgärder i form av offentliga arbeten. Arbetskraftensgeografiska rörlighet främjas av en väl utbyggd arbetsförmedling med ettlandsomfattande system för information om föreliggande arbetstUlfällen. De flyttningsbidrag somförmedlingen administrerarför att ge ekonomiskt stöd till geografiska förflyttningar har i olika omgångar byggts ut och höjts under loppetav . Flyttningsbidragen ger numera den flyttandearbetskraften ett väsentligt stöd i samband med påbörjande av anställning påannan ort. Antalet arbetstagare som flyttat med hjälp av sådanabidrag har också ökat . En stor del av anslagsökningen under1960-talet har tagits i anspråk för att främja sysselsättningen avarbetssökande som på gmnd av ålder eller handikapp har svårigheter att hävdasig på arbetsmarknaden. Bland åtgärderna i detta syfte märks framför alltanordnandet av särskilda beredskapsarbeten och arkivarbeten samt statsbidragtill anordnande och drift av skyddadeverkstäder. Dessa poster som sammantagna understeg 20 milj. /61 hade /71 stigit tiU sammanlagt 550 milj. kr. Även kostnadernaför sysselsättning av arbetssökande i allmänna beredskapsarbeten har ökat starkt. Delvisär denna utveckling en följd av ökade dagsverkskostnader. Den beror emellertidockså på att fler människor sysselsätts i beredskapsarbeten i skogslänen, därsysselsättnings- 1971:1 Bilaga 13 19 minskningeni basnäringarna inte på samma sätt som i landets övriga delar har kompenseratsav en ökning inom andra näringsgrenar. Denna för skogslänen speciellaomständighet har gjort det nödvändigt att bedrivaberedskapsarbeten i' särskilt de nordligaste länen även under högkonjunktur. Det ekonomiska stödet till arbetssökandesom inte har kunnat beredas sysselsättninghar förbättrats genom höjda ersättningsbelopp inom arbetslöshetsförsäkringensram som försäkringen har kommit att omfatta betydligt flerarbetstagargmpper . En utbyggnad harvidare skett genom införandet av stadigt omställningsbidrag för äldre arbetssökande. I vart och ett av nyssnämnda hänseendenhar utvecklingen inneburit en kraftig förstärkning ochutvidgning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Såvitt nu kan bedömas kommer de tendensersom har gjort sig gällande på arbetsmarknaden senare hälftatt bestå under en stor del av . Det finns anledning att i detta sammanhangägna särskild uppmärksamhet åt industrin som genom sitt beroende av deninternationella utvecklingen i speciellt hög grad utsätts för strukturella och konjunktureUa förändringar.Sysselsättningen inom denna sektor har stagnerat , ochden senaste långtidsutredningen förutser en fortsättning av dettaförhåUande. Yngre och lättrörlig arbetskraft kommer därför att i ökadutsträckning rekryteras till andra, meraexpansiva sysselsättningsområden, medan en ökad andel äldre arbetstagarekommer att återfinnas inom industrin, särskilt i de branscher som är mest utsatta för permitteringar och nedläggningar.Svårighetema för dessa arbetstagare ligger inte enbart i lägre individuellomställningsberedskap utan beror, som redan sagts, i hög grad också på företagensmotstånd mot att anställa äldre arbetskraft. En ändrad attityd från företagens sida är här nödvändig.EmeUertid måste man också räkna med fortsatta betydande insatser medoUka medel för att trygga de äldre arbetstagarnas sysselsättning. Den knappa tillgången på arbetskraft ochden förutsedda nedgången i arbetsvolymenunder kommer att medföra ekonomiska tillväxtproblem. Undertider av konjunktumppgång koraraer produktionsökningen att redan i ett tidigtskede hämmas av brist på arbetskraft. Åtgärder för att aktivera de inteianspråktagna arbetskraftsresurserna måste mot den bakgmnden få hög prioritet. Den aktuella utvecklingen påarbetsmarknaden. Den konjunktumppgång somsatte in medförde en ökning av arbetskraftsefterfrägan,som resulterade i svårigheteratt rekrytera arbetskraft i Syd- och . Antalet hos arbetsförmedlingamaregistrerade obesatta platser steg till högre tal än vad som förekommittidigare. Denna utveckling fortsatte i snabb takt Prop.1971:1 Bilaga 13 20 och gällde större delen avnäringslivet. Enligt konjunkturbarometernför industrin har bristen på arbetskraft allvarligt begränsat produktionstillväxten. Den har varit starkt kännbar även ibyggnadsindustrin. Uppgången i efterfrågan har berört också skogslänen. Undersommaren 1970 har emellertid stegringen i arbetskraftsefterfrågan upphört ochhar förbytts i en nedgång. var antaletobesatta platser omkring 10 000 lägre än . Nedgången gäUersamtliga riksområden men är markant i de län i södra och sominte ingår i storstadslänen. Både industrinoch byggnadsverksamheten uppvisar en dämpning i arbetskraftsbehoven medantjänstesektorn hittUls har varit mindre berörd av denna utveckling.Fortfarande råder dock brist på framför allt yrkes-kunnig personal inom storadelar av industrin. Inte minst gäller detta de större verkstadsföretagen. Hurantalet obesatta platser har utvecklats i förhållande till år1969 inom skilda regioner och näringsgrenar framgår av följande sammanstäUning.Talen hänför sig till mitten av angivna månader. Som följd av den ökadearbetskraftsrekryteringen sjönk arbetslösheten och dennautveckling fortsatte . Skogslänen, som på gmnd avarbetsmarknadens stmktur vanligen har väsentiigt högre arbetslöshet än landetsövriga delar, har fått betydande förbättringar iarbetsmarknadsläget. En totalöversikt överarbetslöshetens utveckling erhålls genom arbetskraftsundersökningarna, vilkas utfall åren 19681970återges i följande diagram (s. 21). Av flera skäl visar inte alltid den hosarbetsförmedlingarna registreradearbetslösheten, som redovisas i följande sammanställning, samma utvecklingsom arbetskraftsundersökningama (s. 21). Tillströmningen tUl förmedlingarnapåverkas av bl. a. förbättringar iarbetsförmedlingens service, utvidgning av de genom förmedlingarna administreradeförmånerna till arbetslösa m. m. Övriga län _ Hela riket feb niäj aijg nov feb maj aug nov feb kanförutsättas ge en del av förklaringen tUl de ifrågavarande arbetslöshetstalensutveckling. Trots den extremt höga efterfrågan på arbetskraft som förekommitunder har antalet arbetslösa i åldern och däröver legat högre ännärmast föregående år. har emeUertid skett en vissstegring i den registrerade arbetslösheten även bland arbetstagare i åldramaunder . -54år Samtl. Under konjukturuppgången har dearbetsmarknadspoUtiska insatsema i hög grad varit inriktade på att ta till varatUlskottet av arbetstiUfällen för den del av arbetskraften som har saknateffektiv sysselsättning. Hög prioritet har för det ändamålet givits åtgärderför att underlätta de arbetssökandesyrkesmässiga och geografiska rörlighet. En förstärkning har skett avarbetsförmedlingens personalresurser. Resurserna för arbetsmarknadsutbildninghar ökats. Bidragen till flyttande arbetskraft har höjts. Också åtgärderna för att aktivera latentaarbetskraftsresurser har intensifierats. Arbetsförmedlingens information till allmänheten om 1971:1 Bilaga 13 22 aktuella arbetstillfällen har utvidgats. Nyinträdande påarbetsmarknaden har berettssärskilt stöd i form av utbildning och arbetsmarknadsorientering. Av nära 54000 personer som slutförde arbetsmarknadsutbUdning var drygt 14 000inte förvärvsarbetande före utbildningens början. Under första halvåret 1970var motsvarande tal 35 000 resp. 10 000. med åtgärdema för att främja enmera effektiv sysselsättning och ökad tUlgång på arbetskraft har åtgärdersatts in för att hålla tillbakaöverefterfrågan. Prövningen av igångsättningstillstånd för oprioriteratbyggande har skärpts efter hand. infördes investeringsavgift förvissa byggnadssektorer. I likhet anmodades statliga myndigheter och affärsverk att lämna uppskov medleveranser som inte oundgängligen behövdes vid ursprungligen bestämd tidpunkt. Omfattningen av vissa av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna underåren 1969 och 1970 redovisas i följande sammanställning. Antal personer som fått flyttningsbidrag Genomsnittligt antal personer arbetsmarkn.- allm. 8 300 6 800 9 200 7 400 10 100 7 800 5 600 4 300 36 200 42 200 7 300 31 500 38 900 4 400 23 500 31 100 2 400 37 500 50 000 3 000 4 400 3 500 2 200 2 500 14 700 12 000 11 000 12 000 9 100 10 100 Desysselsättningsskapande åtgärderna i form av allmänna beredskapsarbeten har ihuvudsak begränsats till de nordligaste länen, där sysselsättning har beretts lokalt bundenarbetskraft. Ökad uppmärksamhet har under år 1970ägnats frågan om arbetsplatsemas utformning. SärskUt för äldre och handikappadekan en bättre anpassning av arbetsplatser och arbetsuppgifter vidgamöjligheterna att ta och kvarstanna iarbete på den öppna marknaden. Arbetsförmedlingen har instruerats avarbetsmarknadsstyrelsen att i samarbete med företag och personalorganisationer undersöka vUka förändringar av arbetsplatser,maskiner, verktyg m. m. som kan vidtas för att främja detta syfte. För äldre och handikappade arbetssökandesom trots den högt uppdrivna konjunkturen inte har kunnat få arbete på denöppna marknaden har insatsema för att bereda sysselsättning i olika former avskyddad verksamhet ökat. Omfattningen av olika arbetsvårdande åtgärder vidutgången av oktober redovisas i följande tablå. Prop.1971:1 Bilaga 13 23 Antal personer i 1969 1970 arbete i skyddad verkstad De fortsattalokaliseringspolitiska insatserna har medverkat tUl att en utjämning har ägtmm på arbetsmarknaden mellan skogslänen å ena sidan och övriga delar av landetå den andra. Det har under högkonjunkturenvarit möjligt att med lokaliseringsstöd i olika former få till stånd betydelsefulla lokaliseringar av industri inomstödområdet. Dessa kan beräknaslångsiktigt förbättra sysselsättningsmöjligheterna i berörda regioner.lag återkommer i det följande under litt. C till frågan om detregionalpolitiska stödet. Den höga efterfrågan påarbetskraft som har förelegat under större delen av har medfört enomfattande invandrmg. Medannettoinvandringen utgjorde ca 11 000 i genomsnitt perår steg den första hälft tUl närmare 18 000. har nettoinvandringen uppgått till ca 30 000 igenomsnitt . Den var 44 1969 och beräknas ha legat på en någothögre nivå . Nettoinvandringen vart och ett av åren 19651969 framgår avföljande sammanstäUning. Genom dennainvandring sker en fortlöpande ökning av den utländska arbetskraften. Antaletarbetsanmälda utlänningar på den svenska arbetsmarknaden som uppgick tiU 115 000 hadeden stigit tUl 228 000. Enbart somslutade med sistnämnda månad var stegringen 36 000. Följande tabell visarantalet arbetsanmälda utiänningar åren 1965 1970. 1971:1 Bilaga 13 24 Som tabellerna visar har invandrarnaunder till största delen utgjorts av nordbor, och det ärhär praktiskt taget helt fråga om invandring från . Denna invandring harskett inom ramen för den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Invandringen frånutomnordiska länder har varit mera begränsad sedan beslötatt denna invandring skuUe regleras. Denarbetsmarknadspolitiska verksamheten under /72. Som jag nämnt förut har efterfrågan påarbetskraft sjunkit . Utsikterna för tyder påen fortsatt dämpning. Den tidigare allmänna överhettningen i Syd- ochMeUansverige kommer troligen att avlösas av ett mera balanserat läge än detsom har varit för handen . Innebörden härav är att manvisserUgen kan räkna med en fortsatt expansion på vissa orter och inom vissabranscher men kan förutse kontraktiva tendenser på andra orter och iandra branscher. SannoUkheten för en sådan utvecklingstyrks av den väsentligt ökade volymen av varsel om planeradepermitteringar och driftnedläggningar. Även om arbetslösheten fortfarande fårbetraktas som låg finns anledning att uppmärksamtfölja den vidare utvecklingen och stärka beredskapen för särskilda ingripandenmed syfte att trygga sysselsättningen. Selektiva åtgärderbör kunna sättas in snabbt för att anpassa tillgången och efterfrågan på arbetskraft tUlvarandra. En effektivt fungerande arbetsförmedling är här av grundläggandebetydelse. har fått betydandepersonalförstärkningar. lag kommer i det följande att förorda att ytterligare100 tjänster inrättas. Därav är 75 avsedda för arbetsvårdande verksamhet samtför att biträda vid arbetsplatsernasanpassning till arbetskraften, vid omplacering inom företag och vid mera omfattande permitteringar. lag förordar vidare en sammanföring avförmedUngsservicen till större och bättre rustade enheter. Genom en höjning av anslaget förarbetsmarknadsutbUdning med 95 milj. kr.till 600 mUj. möjliggörs en ytterligare ökad utbildningsvolym. förbättras utbildningsbidragen tillfamiljeförsörjare genom en höjning avbarntillägget från 60 tUl . Beträffande flyttningsbidragenföreslås motsvarande och andra förbättringar Vad som präglarårets budgetförslag är emeUertid i främsta rummet förslag om vidgade åtgärderför att bistå arbetssökande med särskilda svårigheteratt hävda sig på arbetsmarknaden. Förstärkningama av förmedlingsorganisationentjänar i stor utsträckning detta särskilda syfte. De kommer att möjliggöra ökade insatser både för rehabilitering av handikappadeoch för att förebygga att äldre löntagare ställs utan arbete. Genom vidgadebidragsbestämmelser blir det vidare möjligt att i större utsträckning äntidigare främja sådana särskilda anordningar på arbetsplatsema som erfordrasför att handikappade skall kunna utföra Prop.1971:1 Bilaga 13 25 Statsbidragen tiU skyddade verkstäder förbättrasoch anslaget till särskUda beredskapsarbeten för arbetssökande medspeciella svårigheter att fåanstäUning höjs med 75 milj. kr. Tillsammantagna kommer de föreslagnaåtgärdema att positivt påverka möjligheterna att förbättra dessa arbetssökandes situation och ge dem en med andrakategorier av arbetstagare mera jämbördig ställning. Den invandrandearbetskraften möter betydande anpassningsproblem. Språksvårigheter ochbristande kännedom om svenska förhållanden spelar i det sammanhanget en stor roU. Enförstärkning av anpassningsåtgärderna för invandrare är angelägen. I detföljande föreslås dels en personalförstärkningav invandrarverket, dels en relativt kraftig uppräkning av anslaget förallmänna anpassningsåtgärder. Anslaget till undervisning i svenska höjs avsevärt och medelberäknas även för vidgad sam-hällsorientering för invandrare. Anslagetför undervisningsverksamheten räknas upp från 20 tiU 41 milj. kr. Totalt beräknas anslagen tillarbetsmarknad m. m. för /72 till 2 283 mUj. kr., vilket innebären ökning från föregående budgetår med 314 milj. kr. Utgiftemasfördelning på oUka huvudgmpper av ändamål enligt mina ställningstagandenframgår av följande sammanställning. Anvisat 1970/71 milj. kr. Föreslagen ändring 1971/72 milj. kr. Rörlighetsfrämjande''åtgärder därav arbetsmarknadsutbildning Sysselsättningsskapande åtgärder Kontant stöd Åtgärder för handikappade m. fl. Administration m. m. 571,0 (505,0) 302,0 231,0 550,0 273,0 42,4 + 97,0 (+ 95,0) + 46,0 + 38,5 + 100,0 + 4,4 + 28,2 1969/70Utgift 39 059 978 1970/71 Anslag 43 100 000 1971/72 Förslag 47 3 80 000 Arbetsmarknadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor. Den ärockså chefsmyndighet för länsarbetsnämnderna. I styrelsens uppgifter ingår främst attleda plarUäggning av och själv vidta eUerinitiera åtgärder som betingas av arbetslöshet eller brist på arbetskraft,leda den statliga lokaliseringsverksamheten, ha överinseen- de över den offentliga arbetsförmedlingen och ha tillsynöver annan arbetsförmedlingän den offentliga, leda arbetsvårdsverksamheten samt den statligayrkesvägledningsverksamhet som inte ankomraer på annan statiig myndighet, hatillsyn över de erkända arbetslöshetskassorna,handlägga vissa ärenden rörande investeringsfonder, planlägga utnyttjandetav landets arbetskraft vid krig eller krigsfara samt handlägga vissa ärendenrörande vapenfria tjänstepliktiga. Chef för är engeneraldirektör. Styrelsen är organiseradpå nio byråer. Dessa är arbetsförmedlingsbyrån, arbets-vårdsbyrån,yrkesvägledningsbyrån, försäkringsbyrån, lokaliseringsbyrån, utredningsbyrån,tekniska byrån, kanslibyrån och kameralbyrån. Till utredningsbyrån är knuten enförsvarssektion. Beräknad ändring 1971/72 a) Avlöningsförmåner m. m. b) Ersättning till experter och c) Ersättning för annat uppdrag (58 000) (100 000) Tryckning av blanketter för arbetssökande m. m. + 1 700 000 Material och maskiner för + 14 022 000 + 4 280 000 + 14 022 000 Styrelsen återkommer tiU sitt tidigareframförda förslag att de särskilda myndighetsanslagen för styrelsen och arbetsförmedlingen förs Prop.1971:1 Bilaga 13 27 samraan till ett gemensamt anslag förarbetsmarknadsverket. En sådan sammanslagning skiUle öka verkets möjligheteratt rationellt utnyttja de resurser som statsmakterna ställer till förfogande. Löne- ochprisomräkning ra. Styrelsensbyråer bör tiUföras följande nya tjänster, nämligen arbetsförmedlingsbyrån 1 kvalificerad tjänsteman för att leda rationali seringsarbetet rörande arbetsförmedlingens organisation och arbetsfor mer, 1 byrådirektör för ärenden rörande organiserad överföring av ut ländsk arbetskraft samt flyktingfrågor, 1 byråsekreterare för ärenden om omställningsbidrag ra. ra., 1 byråsekreterare för ärenden angående praktikförmedling och 2 kvalificerade biträden (. exkl. om kostnader), yrkesvägledningsbyrån 1 byrådirektör förvidareutveckling av informationsmaterial, 1 byrådirektör för kollektivyrkesvägledning i gymnasium och fackskola med användning av radio ochtelevision, 1 byrådirektör för planläggning av yrkesvägledningsinsatserna vidfolkhögskolorna m. m., 1 avdelningsdirektör som chef för en av styrelsenföreslagen arbetspsykologisk enhet, 1 byrådirektör för administrativa uppgifterpå denna enhet och 3 psykologer för att tillgodose arbetsmarknadsverkets behovav arbetspsykologisk service (. arbetsvårdsbyrån 1 byrådirektör på allmännasektionen för administrativa uppgifter, 1 byrådirektör för ergonomiska frågor,1 avdelningsdirektör för ledning av regionsektionens arbete, 1 byråsekreterareför ärenden om syn- och hörselskadade, 1 byrådirektör, 1 byråingenjör och 1byråinspektör på verkstadssektionen för planerings- och samordningsuppgifter,statsbidragsärenden, kostnadsanalyser och verkstadsstatistik samt 1kvalificerat biträde (. försäkringsbyrån 1byrådirektör för besvärsärenden och 1 kanslist (. utredningsbyrån 1avdelningsdirektör för huvudsakligen forsknings-och utvecklingsarbete, 1byrådirektör för sysselsättningsplanering inora byggnadsindustrin, 1 kanslistoch 1 kvalificerat biträde (.