prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Sammanlagt har514 ansökningar inkommit, varav 51 från statliga företag. Länsstyrelserna hartillstyrkt bidrag om sammanlagt ca 9 milj. kr. Efter vissa justeringar avtransportnämnden torde bidragsbeloppet komma att uppgå till ca 11,1 milj.kr.Häremot svarar ett för /71 anvisat belopp av 11,2 milj.kr., frånvilket också kostnadern;i för viss administration av bidragsgivningen, 95 000kr., skall bestridas. Någon höjning av gällandebegränsningsregel för bidragsgivningen från 2: 50 till . per vagnmilbidragsgrundande trafikarbete är jag inte beredd att förorda. Med hänsyn bl. a.härtill beräknar jag medels-behovet förbidragsgivningen för /72 till 12,1 milj.kr. Detta innebär en höjning avanslagsbeloppet med . från /71. Jag viU i sammanhanget nämna att denutredning beträffande formerna för den statiiga bidragsgivningen, som utförsav bussbidragsutred-ningen, numerasamordnats med utredningen rörande företagsstrakturen inom den yrkesmässigavägtrafiken. Ifrågavarande utredningsarbete har dessutom nära anknytningmed frågor, sorn behandlas av den arbets- 1971:1 BUaga 8 129 grapp för att leda utarbetande av modellplan förregional trafikplanering, vilkenjag efter Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallat . Jag hemstäUer, attKungl. att tiU Ersättning till trafikföretag fördrift av icke lönsamma busslinjer för /72 anvisa ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Ersättning tiU postverket för befordran av tjänsteförsändelser 196970Utgift 118 819 000 1970/71 Anslag 125 000 000 1971/72 Förslag 131000000 Enligt enpromemoria beräknar postverket ersättningarna för tjänstebrevsförsändelser för /71till . Ersättning för befordran av tjänsteförsändelseri allmänhet utgår jämlikt 2 §tjänstebrevsförordningen med viss procent av postverkets franko-teckensuppbörd. Ersättningen erläggs underkvartalet näst efter det, som ersättningenavser. Procenttalet bestäms av postverket och riksrevisionsverket.Fr.o.m. /57 tills vidare har procenttalet bestämts till 12. Medutgångspunkt från nämnda procenttal synes ersättning för befordran av tjänsteförsändelser i allmänhet under /72kunna beräknas tiU . Ersättningen från de allmännaförsäkringskassorna, Dch statens krigsskadenämnd beräknas pågrundval av i postbok för resp. organ debiterade exakta postavgifter. /70 har postverket fått ersättning för befordran av tjänsteförsändelserfrån här nämnda tjänstebrevsberättigade med14 . För /72 beräknas ersättningen uppgå tiU . Från anslaget utgårsedan den 1 januari 1948 även ersättning för postdelgivning. Denna ersättning uppgick under budgetåret1969/70 tiU . Ersättningen under /72 beräknas tiU . Ersättningen till postverket förbefordran av militärbrev uppgick under /70 tUl . /72 beräknas ersättningen till . Ersättning till postverket för befordranav tjänsteförsändelser för /72 skuUe således enligt verketsberäkningar uppgå till (113 098 000+15 310 000+1925 000+250 000) . eller avmndat 131 milj. kr. Prop.1971:1 BUaga 8 130 beräkning av medelsbehovet har integett mig anledning tUl någon erinran. Anslaget bör sålunda för nästa budgetårföras upp med 131 milj. kr. Härav bör elt så stort belopp avräknas mot automobilskattemedel,som svarar mot den del av ersättningen för befordran av tjänsteförsändelser,som beriiknas falla på sådan verksamhet vid myndigheter, för vilken kostnadernaavräknas mot angivna medel. Med ledning av upplysningar från postverket kandenna del av ersättningen för nästa budgetår uppskattas till 2,64 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl. att till Ersättning till,postverket för befordran av tjänsteförsändelser för /72 anvisaett förslagsanslag av 131 OOOOOO kr., därav . att avräknas mot automobUskattemedlen. Bidrag tiU vissa internationeUasammanslutningar m. m. 1969/70 Utgift 1 369 000 1970/71 Anslag I 340 000 1971/72Förslag 1 606000 1970/71 ändring (WMO) m. m. rörande vägväsendet (PIARC) m. m. Förhandlingarrörande luftfarten 35300 + 50 000 kommission för (ECE) 40000 (CEMT) 60 000 Vissaförhandlingar rörande vägtransporter 25 000 + 25 000 fyrtekniska frågor (lALA) 8400 +7 000 Förhandlingar rörandesjöfarten samt Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) 345 000 +125 000 tjänst i norra 150000 Bidrag till driften avlivräddnings- och väderleksfartyg i 91000 + 4 000 sjöfartskongresser (PIANC) 5000 Bidrag till vissa fyrari 25000 1340 000 +266 000 1971:1 BUaga 8 131 Under budgetåret1971/72 skaU årsavgiften tiU () för erläggas.Sveriges avgift torde kunna uppskattas till ca . Kostnaderna för sändandetav representanter tiU WMO:s olika organ beräknas till . Inom WMO harupprättats ett internationellt meteorologiskt system, World Weather Watch. I anslutning härtiU har skapats en särskild utvecklingsfondatt användas för meteorologiska installationer företrädesvis iutvecklingsländerna. lämnade ett bidrag om . Förändamålet beräknas ett oförändrat belopp avseende . Sammanlagt börsåledes posten uppföras med (300 000+95 000+ 75000) , innebärande en ökning med . Kostnaderna för bilateralaluftfartsförhandlingar vari tjänstemän från ochluftfartsverket deltar bestrids vanligenfrån anslag under tredje huvudtiteln. Kostnaderna för deltagande isammanträden inom IntemationeUa civila luftfartsorganisationen ()belastar däremot vanligen ifrågavarande post. väntas anordna internationella konferenser angående bl. a. revision av 1929 årsWarszawakonvention samt flygplans-kapning och sabotage mot flygplan.ICAO:s arbete rörande överljuds-och annatflygplansbuUer fortsätter under /72 med sammanträden iMontreal och annorstädes, där det är angeläget att låter sig representera. Kostnadema för deltagande i uppgickunder /70 tiU . bör med hänsyntUl den förväntade ökningen i det intemationella arbetet på ifrågavarandeområde räknas upp med . har på senareår träffat ett flertal bilaterala överenskommelsermed andra europeiska stater angående internationell person- och godsbefordranpå väg med motorfordon. Flera sådana avtalsförhand-Ungar väntas äga mm /72. Särskilt avtalen med vissaösteuropeiska stater är så konstruerade att de kräver årliga omförhandlingar.Anslagsposten bör räknas upp med . angående telekommunikationer via satelliter (CETS), som haft dethuvudsakliga syftet att samordna de västeuropeiska ländernas synpunkter på deår 1969 inledda förhandlingarna omdefinitiva arrangemang för det intemationella konsortiet förtele-satellitkommunikationer (), vari deltar, har numera upphört med sin verlcsamhet. Vissa ackumuleradeutgifter för medverkan inom CETS' ram i det s. k. F-9-försöketmed telesatellit-utrustning enligt härom träffat särskilt avtal kan beräknasförfalla till betalning under första hälften av . Då det emellertid ejkan uteslutas att medel till täckande av ifrågavarande utgifter kommer attbehöva tas i anspråk först under /72 bör anslaget för nämnda årberäknas med hänsyn till denna eventualitet. 1968, 1969 och 1970 arrangerades i resp. , och Prop.1971:1 Bilaga 8 132 Brysselkonferenser med post- och teleministrar för diskussioner om bl. En ny konferens väntas äga rum . Sverigesmedlemsavgift tiU Intemationella organisationen för fyr-cekniska frågor(lALA) för kommer att höjas till ca . Presidenten i organisationen imder åren19701975 är svensk, vilket väntas medföraextra resekostnader med ca . Övriga resekostnader för svenskadeltagare vid organisationens regelbundna exekutivkommittémöten beräknas tillca . bör sålunda uppföras med (6 000+5 000+4 000), innebärande en ökning med . medlemsavgift till Mellanstatliga rådgivandesjöfartsorganisationen (IMCO) beräknas öka från . Kostnaderna för sändande av svenska representanter till IMCO:s konferenseroch kommittéer väntas på grand av vidgat svenskt engagemang i organisationens arbete öka med . Vissa utredningsarbeten,som åtagit sig att utföra för organisationens räkning, bedöms dra en kos;nad av , enökning med . Sammanlagt bör således posten uppföras med (230000+120 000+ 120 000) ,innebärande en ökning med . 13.Sveriges bidrag tiU driften av livräddnings- och väderleksfartyg i börpå grund av ökade personalkostnader höjas med . Under åberopande avdet anförda samt med hänvisning till sammanstäUningen hemställer jag, att Kungl.Maj:t föreslår att tiU Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Beredskap för civU luftfart 1969/70Utgift 1315 000, Reservation 744 000 1970/71Anslag 800 000 1971/72Förslag 800000 I skrivelse den 25augusti 1970 har luftfartsverket beräknat medelsbehovet för /72till . Med hänsyn till handlingamas innehåll torde någonredogörelse inte böra lämnas till statsrådsprotokollet.Handlingama torde få bringas till kärme-dom i samband med att de ställs till vederbörande utskotts förfogande. Medhänvisning till den begränsning till vissa beredskapsfrämjande 1971:1 BUaga 8 133 åtgärdersom redovisats i prop. 1966: 1 (bil. 8 s. 201) beräknar jag för budgetåret1971/. Jag hemställer, att Kungl. att till Beredskap för civil luftfart /72 anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader för visst värderingsförfarande 1970/71/inslag 40 000 1971/72Förslag 40 000 Fr.o.m. finns en förhela landet gemensam värderingsnämnd med uppgift att avgöra frågan omvillkoren vid inlösen av rörelse ellertillgångar i samband med återkallelse av trafiktiU-stånd enligtförordningen angående yrkesmässig automobiltrafik m. m. består av tre ledamöteroch suppleanter föi dem. De utses av Kungl. Kostnaderna för nämndenskall bestri das av staten men genom utdebitering efter varje värderingsförfarande slutligt belasta den som förvärvar tillstånd.På riksstatens inkomstsida finns därför en motsvarande inkomsttitel, benämndErsättning för visst värderingsförfarande. Kostnadema för värderingsnämndensverksamhet uppskattar jag överslagsvis tUl . Jag hemställer, att Kungl. att till Kostnader för visstvärderingsförfarande för /72anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för riskgaranti tiU 1970/71Anslag '1 000 1971/72Förslag 1 000 ' Enligt tilläggsstat I tiU riksstaten. På riksstaten för /71 haruppförts ett förslagsanslag av 1 000 kr.benämnt Kostnader för riskgaranti till (prop. 1970: 165, SU 213, rskr 428). Från anslaget bestrids eventuellautbetalningar i anledning av den garanti som Kungl. Maj:t kan stäUa i fråga omersättning för förlust av eller skada på SAS' luftfartyg till följd av flygplanskapning. Garantin gäller så längekaskoför-säkruig mot kapning inte kan erhållas på försäkringsmarknadenmot skäliga och villkor. Det ankommer på Kungl. Maj:t att närmareutforma garantin efter samråd med de danska och norska regeringarna. Jag hemstäUer, att Kungl. att tiU Kostnaderför riskgaranti till för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 8 134 Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. 1970: 1(bil. 8 s. 130) framlades investeringsplaner för huvuddelen av de underkommunikationsdepartementet hörande kapitalfonderna. Därvid redovisadespostverkets, (exkl. randradio), statens järnvägars ochluftfartsverkets fonder samt statens vägverks förrådsfond och sjöfartsverketsfond. I det följande lämnas för budgetåren 1969/701971/72 en motsvaranderedovisning för dessa fonder. Vidare framläggs en sammanfattande redogörelseför investeringarna i övrigt såvitt avserkommunikationsdepartementets del av kapitalbudgeten. InvesteringsutfaU för /70 I följande tabeUredovisas de anslagsmedel, som under det gångna budgetåret stått tUl förfogande, och den omfattning i vilkende tagits i anspråk. Enligt beräkningama i prop. 1970: 1 skulle medelsförbrukningen på investeringsanslagen inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområdeuppgå tiU 1 143,6 milj. kr. under /70. De sammanlagda faktiska investeringsutgiftema harstannat vid 1 136,4 milj. kr. och således underskridit de beräknadeutgiftema med 7,2 milj. kr. beräknad faktisk i prop. '66,0 »32,9 85,8 1169,7 1143,6 1136,4 119,1 ' Varav 25 milj. kr. på tilläggsstat (prop. '- Varav 3,5 milj.kr. på tilläggsstat (prop. Prop.1971:1 BUaga 8 135 Beräknad medelsförbrukning för /71 1970: 1 förordades för budgetåret1970/71 ett totalt ram-belopp av 1 124milj. för här berörda fonder, exklusive rundradioanläggningar underteleverkets fond. lämfört med motsvarande belopp för det föregående budgetåretinnebar detta en minskning med 19,6 milj.kr. har på tilläggsstat I anvisatsett anslag av 13,9 milj. kr. för attmöjliggöra för postbarUcen att teckna aktier i ett fastighetskre-ditaktiebolag, som banken fått Kungl. Maj:tsmedgivande att bilda tillsammans med Kreditbank. Genom vissa smärreövriga ramändringar uppgår dennuvarande ramen tiU 53,5 milj. kr. har medgetts ramökninggenom Kungl. Maj:ts beslut med 6 milj. kr. för teckning avaktier i och med . minskadesteleverkets ram med 3,5 milj. kr. till följd av en kon-junkturbetingad senareläggning av vissa byggen.De olika ramändringarna innebär att den nuvarande ramen uppgår till595,3 milj. kr. För SJ har investeringsramen för innevarande budgetår ökats med10 milj. kr. för investeringar i rallande materiel med anledning bl. a. avriksdagens beslut om transportstöd till . Den totala investeringsomslutningen /71 beräknas därvid uppgåtiU 1 145,7 milj.kr. I följande tabell redovisas beräkningarna eiJigtprop, 1970: 1, de beräkningar som gjordes och den medelsförbrakning som f. n. kan föratses. Beräknad medelsförbrukning /71 Beräknad medelsförbrukning /72 För budgetåret1971/72 föreslår verksstyrelserna investeringar om sammanlagt 1 397,1 milj. kr., vilketjämfört med beräkningarna i prop. 1970: 1för innevarande budgetår skulle innebära en ökning med 273,1 milj. kr.och i förhåUande tiU nu verkställda beräkningar för samma budgetår en ökningmed 251,4 milj. kr. När det gäller de olika verken föreslås, jämfört medsenaste beräkning för /71, ökning- 1971:1 Bilaga 8 136 arför exkl. rundradio med 103,7 milj. kr., för med73,4 milj.kr., för luftfartsverket med 44,3 mUj.kr., för med 30,8milj. och för med 4,7 milj. kr. samt minskning förpostverket med 5,5 milj. kr. Vid en avvägning från olika synpunkterhar jag för nästa budgetår ansett mig böraför ifrågavarande fonder räkna med en total medelsförbrakning av 1155,7 mUj. kr., vilket innebär en ökning med 64,6 milj. kr. jämfört medmotsvarande totalbelopp för innevarande budgetår enligt prop. 1970: 1. Jag hardå för /71 räknat bort vissmedelsförbrakning vid statens jämvägar och för specieUaändamål av engångskaraktär. Vid jämförelse med beräkningar innebärmitt förslag en ökning med 51,2 milj.kr. om mandärvid också bortser från de särskUda medelsanvisningarna för postbankenskapitaltäckning och för SJ:s investeringar i rullande materiel. I förhållandetill beräkningarna i prop. 1970: 1 innebär mitt förslag för och luftfartsverkets investeringar höjningar med32,8 resp. 25,1 milj. kr. SJ:s och investeringar medfrånräkning av vissa engångsanvisningar m.m. ökar med 8,9 resp. 2,4 milj. kr. investeringar minskarmed 4,8 milj. kr. I den inledande översikten har jag lämnaten sammanfattande redogörelse för investeringsbehovet inom de olika verken ochi korthet berört inriktningen avinvesteringarna för nästa budgetår. Den för /72 förordadeinvesteringsverksamheten framgår av följande tabell. Som jämförelse har i dennaäven tagits upp beloppen för den beräknade förbrukningen /71. Beräknad medelsförbrukning /72 förslag milj. kr. '26,5 'llnklusivep milj. kr.Tör utbyggnad av . Under kommimikationsdepartementetskapitalbudget upptas vidare anslag med ettformellt belopp om . till statens lånefond för den mindre skeppsfartensamt med 15 milj. kr. för garanti till Aktiebolaget . Prop.1971:1 Bilaga 8 137 En sammanfattningav anvisade resp. förordade anslagssummor för affärsverksfondema, statens vägverks förrådsfond ochsjöfartsverkets fond samt beräknad medelsförbrakning under budgetåren 1970/71och 1971/72 ges i följande sammanställning. Anslag och medelsförbrukning budgetåren 1970/71 och 1971j72 1970/71 milj. kr. AnslagsbehåUningarnaper uppgick till ca 119 milj. kr. TUlsammans med för innevarande budgetåranvisade anslag om 1 142 Tiilj. utgör den för budgetåret disponiblaanslagssumman ca 1 261 milj. kr. Med nuberäknade investeringsramar kommer medelsförbrakningen under innevarande budgetår att uppgå till totalt ca 1 146 milj.kr. Behållningarna vid budgetårets slut kommer därmed att utgöra ca 115milj. De beräknadeanslagsbeloppen för nästa budgetår avser att jämte behållningarna fråninnevarande budgetår täcka den föratsatta medelsförbrakningen och däratöver ge en marginal om föratt möjliggöra ökade investeringsramar omdet skulle påkallas av konjunkturmässigaeller andra särskilda skäl. De förordade anslagen uppgår till sammanlagt 1 155,8 milj. kr. Tillsammans med deberäknade till /72 ingående behållningarna kommer denunder samma budgetår tiUgängliga anslagssummanatt uppgå till ca 1 271 milj. kr. Då medelsförbrakningen uppskattas tUlca 1 156 milj. kr. utgör anslagsreserven ca 116 mUj. Medräknas även övriga anslag underkommunikationsdepartementets del avkapitalbudgeten, dvs. anslagen under statens utlåningsfonder och fondenför låneunderstöd blir totalsumman för /72 enligt förslaget 1 . att jämföras medpå riksstaten för /71 för motsvarande ändamål upptagna . Anslagen ökar således totalt med 35,2 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. att avge yttrandemed anledning av vad jag sålunda anfört. 5* 1971. 1971:1 BUaga 8 ]38 Av balansräkningenper för postverket framgår, att tUlgångarna uppgick till sammanlagt 15738,2 milj. kr. Bokförda nettovärdet av fast egendom, huvudsakligen posthus, utgjorde110,9 milj. kr., bokfördanettovärdet av motorfordon m. m. 30,9 milj. kr. samt förråd 7 milj. kr. övrigaposter på balansräkningen hänförde sig i huvudsak till postbanken. Vid ingången av /70 varstatskapitalet i postverket 122,7 milj. kr. Enligt lagen (1969:732) ompostbanken som gäller från den 1 januari1970 har postbanken ålagts samma kapitaUäcknings-krav som gäller förandra bankinstitut. Från denna tidpunkt redovisas i postbanken den del avpostverkets statskapital, som avser investeringar i postbanken. Statskapitaleti postbanken är uppdelat i två lika delar, benämndastamkapital och statsverkslån. Statskapitalet i postverket, inklusivestamkapital och statsverkslån i postbanken, uppgick den 30 juni 1970till 169,2 milj. kr., vilket innebär en ökning under budgetåret med 46,5 milj.kr. överskottet uppgick för budgetåret1969/70 till 10,4 milj. kr. (inkl. ränta påpostbankens statsverkslån) mot 20 milj. kr. under närmast föregåendebudgetår. I skrivelse den 19augusti 1970 och i anslutning därtill lämnad komplettering har postverket hemställt om investeringsanslagtill posthus m.m. för /72. Vidare har postverket i skrivelse den29 hemställt om inrättande avviss tjänst som kräver medverkan. har hemställt ominvesteringsanslag, som skulle medge en medelsförbrakning av 62,5 milj. kr. Idetta belopp ingår 14,5 milj. kr. för förvärv av vissa tomter i kvarteretBlåmannen i . Efter beslut i anledning av prop. 1970:205(SU 226, rskr 441) har postverket medgetts förvärva tomterna redan underinnevarande budgetår för ett belopp av 13,9 milj.kr. Beloppet har anvisats påtill-läggsstat I till riksstaten för /71. Med hänsyn till atttomtförvärvet är aktuellt för /72 har de 1971:1 Bilaga 8 139 uppgifterom detta år som hämtats ur postverkets anslagsframställning minskats med 14,5milj. Posthus m. m. 1969/70 2150 000. '66 000 000 58 295 000 1970/71 9 855 000 =55200000 35350000O 1971/72verket 11555 000 41200 000 '48 000 000 departementschefen 11555 000 27 300000 35 400 000 1 Varav på tilläggsstat 25 000 000. « Varav påtilläggsstat 13 900 000. "Preliminärt belopp. Utvecklingen av postverkets rörelse Trots högkonjunkturblev utvecklingen av postvolymen mätt i portointäkter där brev och postkort svarar för ca tvåtredjedelar av intäktema under /70 mindre gynnsam. En starktbidragande orsak härtUl torde vara denefterfrågeminskning som följde på portohöjningama . Underden första hälften av budgetåret var denvolymmässiga förändringen av portointäkterna medan den blev+2,. För hela /70 utgjordevolymökningen . Med hänsyn bl. a. till att köpmotståndet nu beräknas haupphört och till den ökade satsning som postverket gör på marknadsföring avallmänna poströrelsens produkter beräknas portointäktema under budgetåret1970/71 öka volymmässigt med 3,. Ökningen julinovember 1970har uppgått tUl . Under år 1969visade pakettrafiken mätt i antalet inlämnade paket en minskning jämfört med år 1968.Fr. o. m. febraari 1970 har en viss förbättring inträtt och första halvåret1970 ökade pakettrafiken . I syfte att öka marknaden för postpaket ochbättre tillgodose kundernas servicebehov i fråga om paketbefordran pågårutarbetandet av långsiktigamarknadsföringsplaner. I anslutning härtill har postverket under våren 1970bl. a. inlett försök med en speciell lokalpaket-service i . Trots den hårdnandekonkurrensen från privata distributionsföretag,främst när det gäller utdelning av oadresserade trycksaker och varaprov, har postverket genom bl. a. enflexibel prispolitik lyckats uppnå en tillfredsställande och relativt stabilökningstakt för både masskorsband och grappkorsband. Genom olikamarknadsföringsåtgärder, såsom individueUprissättning för särskilt stora sändningar och ökad försäljningsaktivitet,räknar postverket med att kunna behåUa och även öka sin marknadsandel pådirektreklamens område. Prop.1971:1 Bilaga 8 140 I nedanståendetablå visas de olika rörelsegrenarnas volymmässiga förändringar i genomsnittiiga procenttalper år 1967 samt . -8,6 Under det gångna budgetåret ökadepostgirots omsatta belopp tiU . Den sammanlagda behållningen på postgirokonton ochpostsparbankskonton steg . har postverket skapat enny möjlighet för direktreklam genom att påvissa villkor till ett lägre porto än brevporto distribueradataproducerade meddelanden som sänds i stort antal, s. k. data-print. Ett nytt konkurrensläge inomtidningsdistributionen uppstod den 1januari 1970, då statiig samdistributionsrabatt började utbetalas tiU tidningsutgivarnaför att främja samdistribution av dagspress. Införandet av denna rabatt kanförväntas medföra att volymen dagstidningar ipostverkets ordinarie tidningsrörelse kommer att minska. och1971 uppskattas minskningen tiU sammanlagt ca 20 milj. exemplar. En del avdenna volym kan emellertid förväntas övergå till postverkets dotterbolagTidningstjänst AB. Minskningen beträffande distributionen inom dagstidningsområdet kan också komma att uppvägas av en ökningav antalet postbefordrade veckotidningar. Personalstyrkan uttryckt i antal.årsanstäUda sjönk för tredje året i följd. Antalet utgjorde 330. Inom postverket bedrivs f. n. en intensivmarknadsföringsplanering för att expansionen skall upprätthållas både inomallmänna poströrelsen och inom postbanken. Genom den från den 1 januari 1970gällande lagen om postbanken har banken fått i princip samma rörelseregler somandra bankinstitut, vilket innebär vidgade placeringsmöjligheter och ökademöjligheter tiU expansion. En väsentlig förutsättningför framgång i dessa ansträngningar är bl. a. att rationaliseringsverksamheten kanbedrivas målmedvetet och planmässigt.I ett så personalintensivt företag som postverket är härvid investe- Prop.1971:1 Bilaga 8 141 ringarna i mera ändamålsenliga lokaler, fordon,maskiner etc. av mycket väsentlig betydelse. Dessutom är rationaliseringenviktig med tanke på att postverkets produkter och därmed verkets produktionoch arbetsmetoder numera i allt större utsträckning måste anpassas framföraUt till näringslivets arbetssätt, tekniska standard, transportteknik etc. Medelsförbrukning under budgetåren1969/701971/72 För /70medgavs ursprangligen en investeringsram om 39,2 milj. kr. Genom beslut den 27juni 1969 höjde Kungl. Maj:t ramen tUl 40,3 milj. kr. För kapitaltäckning ipostbanken anvisades på tiUäggsstat I för /70 25 milj.kr. ochramen höjdes därför genom Kungl. Maj:ts beslut till 65,3milj. UtfaUet för budgetåret,58,3 milj. kr., innebär en underförbrukning med 7 milj. kr., vilket närmarekommenteras i det följande. För /71medgavs ursprangligen en investeringsram av 40,2 milj. kr. Maj:tsbeslut och och genom anslag på tilläggsstat I /71 har ramen ändrats tUl 53,5 milj. kr., vilket belopppostverket beräknar förbraka helt. För /72anger postverket en medelsförbrukning av 48 milj. kr.