prop · FU0387 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Maj:ts proposition om vissa pensionsfrågor, m. m.;given den 2 aprU 1971. viU härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå allbifalla de förslag om vars avlåtande till föredraganden hemställt. Min allernådigsle Konungs och frånvaro, enUgt Dess nådiga beslut: 1 propositionen föreslås vissa ändringar i statensallmänna tjänstepensionsreglemenle (SPR). Härigenom kommer alt regleras frågorom tUlämpningen av reglementet i vissa fall av långvarig ledighet och omfrånskild makes rätt till familjepensionsförmån efter avliden arbetstagareunder lid, innan förordnande därom har vunnit laga kraft. Dessutom föreslåsvissa ändringar i förordnandepensionskungörelsen bl. a. i syfte att kunnaförbättra förordnandepension under vissa särskilda förutsättningar. Förslag läggs också fram om reglering av äldre pensionerulan tilläggsförmåner samt om pensionering av viss personal vid institutet försvensk språkvård, , särskolor och särskildaskolenheter för den kommunala vuxenutbildningen. I propositionen föreslås dessutom pension och höjdpensionslön för vissa personer. 1 - 1971. Utdrag av protokoUet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 2 april1971. Närvarande: Statsminislern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter vissa pensionsfrågor, m. m., och anför. I, Frånskild makes rätt att uppbära familjepensionsförmånenligt SPR Enligt 13 § 1 mom. statens allmännatjänstepensionsreglemente (1959:287) SPR - har under vissa förutsättningarefterlevande make och barn till arbetstagare rätt till familjepensionsförmånefter denne. Enligt 13 § 2 mom. kan domstol i en del fall förordna alt ocksåfrånskild make skall äga rätt till familjepensionsförmån. När domstolen prövarfrågan, har den att beakta förhållandena för annan, med vilken arbetstagarenhar varit eller är gift. Det bör nämnas att förordnande kan meddelas, även omansökan därom har kommit in till domstolen först sedan arbetstagaren avlidit.Om domstolen meddelar förordnande enligt SPR, kan den frånskilde enligt 13 § 3mom. börja lyfta sin familjepensionsförmån tidigast fr. o. m. kalendermånadenefter den varunder hans rält lUl förmånen har inträtt. Denna rätt anses inträdaförst i och med att domstolens förordnande vinner laga kraft. Vid beräkningen och fördelningen avfamiljepensionsförmånens bruttobelopp räknas enligt 14 § 2 mom. SPR efterlevandemake och fränskild make (eller två frånskilda makar) endasl som en endaförmåns-berättigad. Ett förordnande om familjepensionsförmån ål en frånskildmake kommer därigenom att påverka storleken av den familjepensionsförmån someventuellt tUlkommer efterlevande make eller annan frånskild make. Sådantförordnande kan också påverka bruttobeloppet av familjepensionsförmån som tillkommerarbetstagarens barn. Frågan i vilken utsträckning socialförsäkringsförmånerinräknas i bruttobelopp bedöms för varje berättigad för sig med hänsyn lillhans rätt tUl sådana förmåner. För alt en frånskild make skall få rält lillfamiljepensionsförmån förutsätts i förut angivna fall förordnande av domstol.Sådant förord- nande meddelas vanligen under arbetslagarens livslid, t.ex. i dom på äktenskapsskillnad. Ansökan om rätt lill sådan förmån kan emeUertidprövas även efter arbetstagarens frånfälle. Meddelas förordnande om rätt lill familjepensionsförmånför frånskUd make efler arbetslagarens frånfälle, utgår enligt nuvarandeordning förmånen först sedan förordnandet har vunnit laga kraft. Av det förutanförda framgår atl domstols förordnande om pension åt frånskild kan innebäraen minskning av den pensionsförmån som utgår tiU en annan person. Om densistnämnde - i eget intresse klagar över domstolens beslut, kan det dröja,innan den frånskUde kommer i åtnjutande av sin förmån. har i memorial (1968:71) angående engångsunderstödåt uttalat, alt del ter sig mindre tiUfredsställande atlannan förmånsberältigad efterlevande kan åstadkomma att frånskild makes rätt lillandel i familjepensionsförmån inträder från senare tidpunkt genom att hanöverklagar förordnandet därom. Jag delar bankoulskollels uppfattning. SPR bör ändras så,att ett av domstol meddelat förordnande om frånskild makes rätt till familjepensionsförmånefter avliden arbetstagare kan få verkan redan fr. o. m. kalendermånaden efterden då förordnandet meddelats. Pensionsförmånen lill den frånskUde kan dock inleutbetalas förrän förordnandet vunnit laga kraft. På belopp som utbetalasretroaktivt lill den frånskilde bör ulgå ränta enligt de närmare bestämmelser Kungl.Majit meddelar. Familjepensionsförmånför annan berättigad bör från nämnda månadsskifte t. v. utgå med det mindrebelopp som skulle ha gällt om den frånskilde haft del i förmånen. Jag föreslåralt så skall ske. Vinner domslolsförordnandet laga kraft, kommer denprovisoriska regleringen att få definitiv giltighet för sådan annan berättigad.Denne får således inget intresse av atl överklaga förordnandet enbart i syfte atlfå större pensionsförmån under viss ytterligare tid. Skulle åter domslolsförordnandetinte komma att slå fast, skall förmånerna regleras om med retroaktiv verkan.Också på retroaklivbelopp som betalas ut i anledning härav bör få beräknasränta enligt de närmare bestämmelser Kungl. För att geförutsättningar för tillämpning av den föreslagna ordningen bör domstol ha atlutan dröjsmål underrätta pensionsmyndighel inte bara, som är fallet, närförordnande som avses här har vunnit laga kraft utan också när förordnandet harmeddelats och, om förordnandet upphävs, när beslut därom har vunnit laga kraft.Bestämmelser härom bör tas in i kungörelsen (1959:405) angående skyldighet fördomstolar m. fl. att meddela uppgifter rörande anställningshavare ochförutvarande anställningshavare i statens tjänst m. fl. i vissa mål ochärenden. TUl denna fråga torde jag få återkomma . För attgenomföra vad jag här föreslagit förutsätts bl. a. vissa ändringar i SPR. Kungl.Majit bör inhämta bemyndigande alt göra dessa ändringar. TUlämpningen av SPR i vissa fall av långvarig ledighet Frågor om förmåner under tjänstledighet från statligtreglerad anställning regleras i allmänhet genom avtal. Tid för ledighet med C-avdragtillgodoräknas för löneklassuppflyttning men får däremot inte, utom i vissafall, beaktas vid beräkning av tjänstår i pensionshänseende. I allmänhetbehåller arbetstagaren rätten till ålders-, sjuk- eller familjepension underledigheten. Rätten tUl tjänstledighet från statligt regleradanställning föreligger i en del fall som är generellt reglerade i författning.Annars prövar i princip myndighet frågor om och för hur ledighet skallbeviljas. 1 vissa fall av längre ledigheter ligger dock beslutanderätten hos Kungl.Majit. 1 cirkulär (1970i388) om tjänstledighet med C-avdrag, m. m.meddelas vissa riktlinjer för myndigheternas prövning av frågor om sådanledighet för innehavare av statligt reglerade anställningar. Beträffande vissaslag av tjänstledigheter med C-avdrag ges i cirkuläret normer beträffande denlängsta tid under vilken tjänstledighet för angivna ändamål får beviljas. Dettorde inte finnas några motsvarande normer för beviljande av ledighet utan lönför arbetstagare i annan eller enskild tjänst som omfattas av denstatliga personalpensioneringen. har i skrivelse den 23december 1970 tagit upp frågan om tUlämpningen av SPR på vissa icke-statligaarbetstagare som beviljats långvarig tjänstledighet för enskild angelägenhet m.m. Såvitt pensionsverket kunnat finna är man på icke-slatliglhåll i allmänhet restriktiv vid beviljande av längre tjänstledigheter. 1 någrafall, som uppmärksammats inom pensionsverket, har det dockförekommit att icke-statlig huvudman beviljat arbetstagare långvarigatjänstledigheter för enskilda angelägenheter eller för tjänstgöring utanför SPR-området. Mot bakgrund av de normer som enligt det tidigare nämndacirkuläret gäller för beviljande av ledighet är det enligt pensionsverketangeläget att man i sådana fall vid tillämpningen av SPR kan betrakta SPR-anställ-ningensom upphörd, när tjänstledigheten har pågått . är detta förfaringssätt också önskvärt bl. a. för att inte Kungl.Majits prövning av ansökningar om förtidspension skall bli iUusorisk i vissafall. förordar att det las in föreskrifter i SPRom begränsning av reglementets tillämpning i avsedda fall. Om inte pensionsmyndig-helenmedger annat, bör begränsningen inträda när tjänstledigheten har pågått mer än eltår i följd. Begränsningen bör inte hindras av kortare avbrott itjänstledigheten. avser att tillämpa den berörda spärregelnså att begränsningen inte sker rutinmässigt när de formella förutsättningarnaför tjänstledigheternas längd har uppfyllts. Verket kommer alltså vid tiUämpningenatt ta hänsyn tUl de närmare omständigheterna i del särskilda fallet och låta de statliga normerna förtjänstledighet vara aUmänt vägledande. Ett betydande antal arbetstagare hos kommunala ellerenskilda arbetsgivare* omfattas av den statliga personalpensioneringen utanatt inneha slalligl reglerad tjänst. Dessa arbetsgivares praxis vid beviljandeav ledighet utan lön varierar beroende på skUda förhållanden. I många fall lordeman vara ganska återhållsam när det gäller att bevilja ifrågavarandearbetstagare längre ledigheter ulan lön. Del förekommer dock, enligt vadpensionsverket upplyst, att ledighet i sådana fall för enskilda angelägenhetereller för tjänstgöring utanför SPR-området beviljas än somnormalt skulle komma i fråga vid tUlämpning av cirkuläret om tjänstledighet medC-avdrag, m. m. 1 likhet med pensionsverket finner jag del mindretillfredsställande att man beviljar icke-statliga arbetstagare med pensionsrättenligt SPR alltför långvariga ledigheter utan lön, eftersom arbetstagarenenligt vad som sagts förut behåller ett pensionsskydd under sådan ledighet. Jag förordar därför att etl tUlägg görs till 3 § SPR avinnehåll alt arbetstagare med anställning, som ej är statligt reglerad, skaU,om pensionsmyndigheten inte medger annat, upphöra att vara underkastad reglementet,när han varit ledig utan lön under mer än ett åri följd. Vid tillämpningenhärav bör kortare avbrott i ledigheten ej beaktas. Pensionsmyndighetensprövning av dessa frågor bör ske enligt de riktlinjer som pensionsverketangivit. bör inhämta bemyndigande att göraden ändring i SPR som jag nu har förordat. Pensionering av viss personal m. m. , som började sin verksamhet1944, har enligt sina stadgar till uppgift att följa del svenska språketsutveckling i tal och skrift samt utöva en språkvårdande verksamhet. Nämndenskall också verka för att vidmakthåUa och stärka den nordiska språkgemenskapen. Nämnden är en ideell förening. Den har f. n. 29 ledamöter,av vilka 8 utses av statliga organ och 7 av institutioner som står staten nära.Bland sina ledamöter utser nämnden ell arbetsutskott. Nämndens verksamhet finansieras genom anslag från olikabidragsgivare, bl. a. staten, statens humanistiska forskningsråd och SvenskaAkademien. Bidragen från staten och forskningsrådet utgör f. n. tillsammansnågot över hälften av nämndens inkomster. I övrigt har nämnden egna inkomsterav vissa uppdrag saml från försäljning och utgivning av skrifter m. m. 1 * - 1971. har inrättats av nämndenför att i första hand svara för det språkvårdande arbetet. är styrelse för institutei. Personalen vid institutet utgörs av institutets chef, envetenskaplig medarbetare och ett skrivbiträde med deltidstjänstgöring. För detvå förstnämnda tillämpas det statliga lönesystemet. 1 övrigt är några anställningsvillkorinle fastställda men man följer eller avser att följa de löne-ochanställningsbestämmelser som gäller för ordinarie statstjänstemän.Anställningarna är inte förenade med statlig personalpensionsrätt. har i skrivelse den 3september 1970 anhållit om pensionsrätt enligt SPR för fast anställd personalvid . anför i yttrande den 22oktober 1 970 att del reella statliga inflytandet på institutets verksamhetmåhända kan anses svara mot förutsättningarna för SPR-anslutning, såvitt detberor på statens representation i . Vad däremotangår de direkta och indirekta statsbidragen till verksamheten konstaterarpensionsverket, att de under innevarande budgetår visserligen uppgår till merän hälften av de totala bidragen till nämndens verksamhet men inte är bestämda atlavse någon viss statsbidragsprocent. Ätminstone formellt sett är statsbidrageninte heller bestämda all svara mot de driftunderskoll som annars skulleuppkomma. Det statsbidrag som följer av en anslutning till den statligapersonalpensioneringen skulle därför i fråga om den statliga bindningen vara avmera kvalificerat slag än de redan förekommande direkta statsbidragen. Vidbedömningen av frågan om SPR-anslutning av personalen vid institutet kan detenligt pensionsverket vara av viss betydelse att motsvarande institutioner iDanmark, och är statliga. finner att de lönetekniska förhållandenainte hindrar SPR-anslutning av institutets två vetenskapligt utbildadetjänstemän. Vid nuvarande sysselsättningsgrad och utformning av lönevUlkorenuppfyller skrivbiträdet däremot inte förutsättningarna för sådan anslutning. Den rådgivande och upplysande verksamhet som bedrivs har fått allt större betydelse . Inteminst statliga organ vänder sig tiU av t. ex.författningstexter som är under arbete. De språkanvisningar som f. n. följsinom statsdepartementen och har utarbetats i samråd med nämnden.Ekonomiska bidrag från staten och statens humanistiska forskningsråd utgör f. n.något mer än hälften av nämndens inkomster. Flertalet av nämndens ledamöter utses av statligamyndigheter eller av institutioner som står staten nära. Med beaktande av nämnda omständigheter anser jag att detfinns förutsättningar all inordna personalen vid del av nämnden inrättade i den statligapensioneringen. Jagförordar alltså att SPR får tUlämpas på arbetstagare vid institutet.Anslutningen bör gälla för liden fr. o. m. den 1 juU 1971. Enförutsättning för anslutning till SPR bör vara all arbetstagaren har lön somsvarar mol månadslön enligt statlig lönegrad och alt anställningsvillkoren iövrigt är utformade i principiell överensstämmelse med grunderna i AST.Anställningarna bör anslutas på villkor att de anmäls till Och registreras hosstatens personalpensionsverk. Särskilda avgifter till personalpensionsverketbör utgå. Vissändring i bilagan tiU SPR behövs för att genomföra förslaget. börinhämta bemyndigande att göra denna ändring. Den verksamhet som bedrivs vid utgörs väsentligen av psykisk hälsovård bland barn och ungdom samt avundervisning och forskning. Enligt överenskommelse mellan staten och Stockholmskommun svarar staten för och kommunen för av kostnaderna förstifteisens verksamhet till den del de inte bestrids av elev- ochpatientavgifter. Personalen vid institutet utgörs av tjugo lönegradsplaceradetjänstemän, som är upptagna på avlöningsstaten, och av två städerskor, somavlönas av medel från omkostnadsstaten. Två tjänstemän och de båda städerskornatjänstgör på deltid. En av städerskorna beräknas komma att övergå tillheltidsarbete den . SPR tillämpas på de anställningar vid institutet som ärupptagna på avlöningsstaten. 1 princip krävs heltidstjänstgöring för atlarbetstagare skall bli underkastad reglementet. Kravet gäller dock inte närlönen utgår enligt statlig eller lönegrad. Städerskeanställningarna,som inte är upptagna pä avlöningsstaten, kan däremot inte förenas medpensions-rätt enligt reglementet. Alla arbetstagare pä avlöningsstat vid institutet har somnämnts lönegradsplacerad tjänst och har alltså under i övrigt stadgadeförutsättningar pensionsrätt också vid deltidsanställning. Däremot kan de intemedges att som tjänstår i pensionshänseende tUlgodoräkna tid för tidigareanställning vid institutet, i vilken de inte har avlönats av medel frånavlöningsstaten. har i skrivelse hemställt omstatsbidrag till den engångsavgift som förutsätts för att husmodern vidinstitutet skall som tjänstår för pension enligt SPR fåtillgodoräkna tid för anställning där fr. o. m. , då honbörjade tjänstgöra på heltid, till , då hon blev underkastadreglementet. tillstyrker bifall liU framställningen iyttrande . , som yttrat sig i ärendet den20 augusti 1970, förordar att statsbidrag utges lill engångsavgiftsom avser lid fr. o. m. den . Härvid har pensionsverket beaktat attLiljeblad inte hade sin anställning upptagen påavlönings-stat. Statens pensionsansvar för arbetstagare vidEricastiftelsens läkepedagogiska institut har begränsats till dem som ärupptagna på avlöningsslaten. Detta förhållande medför att städerskorna, somavlönas av medel från omkostnadsstaten, inte kan få statlig pensionsrätt. Enannan konsekvens av begränsningen är, att arbetstagare, som är underkastade SPR,bara får räkna tjänstår för tid när de har tjänstgjort vid institutei ianställning på avlöningsstat. Med hänsynlill att institutet i princip finansieras med statliga och kommunala medelanser jag atl arbetstagarna vid institutet inte bör i pensionshänseendebehandlas sämre än om de hade varit statligt eller kommunalt anställda. Jagföreslår därför att pensionsbestämmelserna ändras så att pensioneringen kanomfatta även arbetstagare som inte är upptagna på avlöningsstaten. Vid bifalltill förslaget kommer arbetstagarna författningsenligt att mot vederbörligpensionsavgift kunna få räkna tjänstår retroaktivt för tid då de har varitheltidsanställda vid institutet, även om de inte har avlönats av medel frånavlöningsstaten. De förutangivna finansieringsförhållandena talar enligt min mening för all man ocksåbör låta personal med deltidsanställning, i vilken lön inle utgår efterlönegrad, under förutsättning av vederbörlig avgiflsbetalning få sammapensionsvillkor som om de hade varit statsanställda. I detta sammanhang villjag hänvisa till det bemyndigande som riksdag (prop. 1970:104, SU 1970i96,rskr 1970i222) har lämnat beträffande kamreraren vid institutet . har hemställt om statsbidrag till den engångsavgift sombehövs för att husmodern skall få tillgodoräkna vissanställningstid som tjänstår för pensionsförmån. Tid för sådan anställning påavlöningsstat, som inte varit förenad med pensionsrätt, kan hon redan f. n.tillgodoräknas författningsenligt. Enligt mitt nu framlagda förslag kommer hondessutom att få tillgodoräkna tid, när hon tjänstgjort på minst halvtid medavlöning av andra medel än från avlöningsstaten. För bekostande av depensionsavgifter som fordras vid den nu angivna regleringen, finns, för statensdel, medel tillgängliga. Jag räknar med alt kommer alt ställamedel till förfogande för bestridande av kommunens andel i kostnaderna. För attgenomföra vad jag har förordat för arbetstagare vid institutet, vUka inte ärupptagna på avlöningsstat, krävs viss ändring i SPR-bilagan. Den förordaderegleringen i övrigt bör genomföras med slöd av föreskrifter vid sidan avreglementet. bör inhämta bemyndigande i angivnahänseenden. Enligt beslut av riksdag (prop. 1970:4, SU1970:32, JoU 1970:4, rskr 1970:92 och 99) avses huvudmannaskapet för denskogliga yrkesutbildningen skola flyttas från skogsvårdsstyrelserna tilllandstingskommunerna tidigast . Det är inte avsett attövergången tUl nytt huvudmannaskap skall vara tvingande. I den mån utbildningen"inte övertas av landstingskommun, avser man att den t. v. skall bedrivasunder samma huvudman som . Vissa personalproblem kommer alt uppstå i samband med atthuvudmannaskapet flyttas. En del arbetstagare blir övertaliga främst tillföljd av nedläggning av skolor, ändrade grunder för bedömning av lärarbehov m.m.Enligt prop. 1970:4 förväntas emellertid personalproblemen inte komma att blimer omfattande. Det ankommer på organisationskommittén för behandling av vissafrågor rörande jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor (OJST)att närmare utreda de personalfrågor som blir aktuella. Kommittén har ocksåenligt sina direktiv bl. a. att utreda frågan om vilka skogsbruksskolor som medhänsyn till utbildningsbehovet kan komma i fråga för nedläggning. har i pro:nemoria tagitupp frågan om avgångsförmåner till personal som blir övertalig i samband meddet flyttade huvudmannaskapet för den skogliga yrkesutbildningen. Styrelsenanför därvid bl. a. följande. Det torde f. n. stå klart att landstingen i ,, , , och samtGotlands kommun kommer att överta huvudmannaskapet för den skogligayrkesutbildningen inom resp. områden . Enligt vad som har kommittill kännedom överväger ytterligare något landsting att övertahuvudmannaskapet . Övriga landsting torde, såvitt kanbedömas, komma att följa de förut nämndas exempel . räknar med att antalet skogsbruksskolorkommer att minska betydligt. Den personal som främst torde komma att drabbas aven nedläggning är ekonomi- och hantverkar(vaktmästar)personal, men ävenlärarpersonalen torde komma att beröras i viss utsträckning. I flertalet falltorde det vara möjligt att bereda de arbetstagare, som blir övertaliga, annansysselsättning i anslutning till nedläggningen. I andra fall synes det intefinnas några sådana möjligheter. Del kan la längre eller , innan mankan bereda nytt arbete åt de berörda. finner det rättvist och billigt attavgångsvederlag av närmast engångskaraktär får ulgå i någon form till dem somblir övertaliga ulan att genast kunna beredas nytt arbete. Den beslutade flyttningen av huvudmannaskapet för skogsbrukets yrkesutbildning kommer sannolikt inte att få några mera omfattande verkningar i personalhänseende. Vissa övertalighelsproblemkan emellerlid komma att uppstå, särskilt i de fall där utbildningenavvecklas. Det ärenligt min mening skäligt att personal som friställs i förevarande sammanhangkan gottgöras i någon form. Maj:t kan utan särskilt bemyndigande beslutaom förtidspension, när vissa föreskrivna villkor är uppfyllda. Det kanemellertid bli aktuellt med ekonomiska förmåner av annat slag, såsom t. ex.avskedsersättningar. För atl sådana förmåner skall kunna utges, krävsbemyndigande av . Jag finner det angeläget att också ta upp frågan ompensionsvillkor för de anställda efter övergång till landstingskommunal tjänst. fungerar som huvudman för skogsbruksskola, har de anställdavid sådan skola rält att bh underkastade SPR under i övrigt gällandeförutsättningar. Bestämmelserna härom, som finns intagna i bilagan tillreglementet, bör upphävas, när huvudmannaskapet slutligt har flyttals. Företrädare för, å ena sidan, finans-, utbildnings- ochjordbruksdepartementen samt, å andra sidan. harhaft överläggningar om statsbidrag för utbildningen vid skogsbrukslinje m. m.Härvid har förutsatts att staten och skogsvårdsstyrelserna svarar förpensionskostnader som avser tjänstetid hos skogsvårdsstyrelserna. Frågan ompersonalens pensionsvillkor i framtida anställning aktualiseras vidare i dettasammanhang. Det kan även härvid bli aktuellt med statliga pensionsåtaganden,åtminstone för rektorer och lärare. För sådana åtaganden kan komma attförutsättas särskilt bemyndigande. Maj:t bör inhämta bemyndigande attbesluta om ekonomiska förraåner och ändra bilagan lill SPR enligt vad jag harangivit i det föregående. Enligt gällande stadgor skall vid särskola och särskildskolenhet för den kommunala vuxenutbildningen finnas ordinarie tjänst förstudierektor. 1 likhet med vad som gäller för studierektorer vidgrundskolor bör tjänst för ordinarie studierektor vid särskola och kommunalskolenhet för vuxenutbildning anslutas lill SPR. Detta bör gälla för tidtidigast från tidpunkt som Kungl. För att genomföra förslaget behövs vissa ändringar ibilagan till SPR, vilka bör gälla fr.o.m. den tidpunkt då tjänsterna kundeinrättas. Maj:t bör inhämta bemyndigande atl göra dessaändringar. Ändringar i förordnandepensionskungörelsenm. Enligt beslut av riksdag (prop. 1970:103, KU1970:34 och SU 1970:132, rskr 1970:248 och 308 samt prop. 1970:218, rskr 1970:433) kan Kungl. Maj:t successivt bytaut fullmaktstjänst för landshövding mol ordinarie tjänst som tillsätts medförordnande för bestämd lid. Sådant byle kan också ske om innehavaren avfullmaktstjänst så önskar.