prop · FU03151 · 1971-12-31 00:00:00 — Är giltigheten av förvärvstillstånd beroende avatt fånget leder till sammanläggning och har ansökan om lagfart skett och förklaratsvilande endast i avbidan på fastighetsbildningens genomförande, måsammanläggningen icke hindras av att lagfarten ej beviljats. Dennalag träder i kraft , Lagom ändring i lagen (1966: 701) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen omvissa gemensamhetsanläggningar Härigenom förordnas, att 1 och 4 §§ lagen (1966:701) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen om vissa gemensamhetsanläggningarskall ha nedan angivna lydelse. 1 § Har ägare till fastighet påförts Har ägare till fastighet påförts bidrag till samfällighet enligt 25 bidrag till samfällighet enligt 25 eller 26 § lagen eUer 26 § lagen (nr 700) om vissa gemensam- 1966 (nr 700) om vissa gemensam hetsanläggningar, äger samfälUg- hetsanläggningar, äger samfälUg- heten, när anläggningsbeslutet vun- heten, när anläggningsbeslutet nit laga kraft, ur fastigheten i vunnit laga kraft, ur fastigheten i vems hand den än är njuta be- vems hand den än är njuta be talning för bidraget med samma talning för bidraget med förmåns förmånsrätt som enligt 17 kap. 6 § rätt enligt 6 § 1 förmånsrättslagen 'Senaste lyddse 1969: 45. handelsbalkentillkommer enskild ränteägare för avgäld av fast egendom, i den mån bidragetfaller inom det belopp och förmånsrätten göres gällande inom den tid somfastställts i anläggningsbeslutet. Har ägaren påförts flera bidrag ochöverstiga dessa sammanlagt nämnda belopp, äger tidigare påfört bidragföretr'äde framför senare påfört. Förmånsrätten skall anses ha gjorts gällandeinom den i anläggningsbeslutet angivna tiden, såframt yrkande om förmånsrättframställts vid exekutiv försäljning av fastigheten i anledning av utmätning,som skett före tidens utgång, eller under konkurs på grand av ansökan, somgjorts . (1970:979),i den mån bidraget faller inom det belopp och förmånsrätten göres gällandeinom den tid som fastställts i anläggningsbeslutet. Har ägaren påförts flerabidrag och överstiga dessa sammanlagt nämnda belopp, äger tidigare påförtbidrag företräde framför senare påfört. Förmånsrätten skall anses ha gjortsgällande inom den i anläggningsbeslutet angivna tiden, såframt yrkande omförmånsrätt framställts vid exekutiv försäljning av fastigheten i anledningav utmätning, som skett före tidens utgång, eller under konkurs på grund avansökan, som gjorts . Lagens bestämmelser om fastighet äga motsvarandetillämpning på tomträtt som är inskriven och på sådan rätt till ofri tomt istad som utgör fast egendom. Såvitt angår tomträtt gäller dock förmånsrättenefter den förmånsrätt som tillkommer jordägaren för avgäld. Lagens bestämmelser om fastighet äga motsvarandetillämpning på tomträtt som är inskriven och på sådan rätt till ofri tomt istad som utgör fast egendom. Såvitt angår tomträtt gäller dock den förmånsrättsom anges i 7 § 2 förmånsrättslagen (1970: 979). Dennalag träder i kraft , Om utmätning skett före ikraftträdandet ellergäldenär försatts i konkurs på grand av ansökan som gjorts före nämnda tidpunktgäller äldre bestämmelser beträffande utmätningen eller konkursen. Härigenom förordnas, att 2 kap, 2 §rättegångsbalken skall ha nedan angivna lydelse. 2kap, 2 §1 Hovrätt tUlkommer att som Hovrätt tUlkommer att som första domstol upptaga mål om första domstol upptaga mål om 1Senaste lydelse 1969:244, ansvar eller enskilt anspråk på grand av ämbetsbrott, somavses i 20 kap, 14 §§ , av domare i allmän underr'ätt, expropriationsdomstol,vattendomstol eller krigsrätt eller av konkursdomare ellerinskrivningsdomare. Hovrätt är i övrigt första domstolskrives i lag. ansvar eller enskilt anspråk på grund av ämbetsbrott, somavses i 20 kap, 14 §§ , av domare i allmän underrätt ellerkrigsrätt eller av konkursdomare, inskrivningsdomare eller annan som vidinskrivningsmyndighet har förordnats att handlägga inskrivningsärende. i mål,beträffande vilka så före- Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om ämbetsbrott som begåtts av domare iexpropriationsdomstol eller i vattendomstol som avses i 11 kap. 1 § vattenlagen(1918: 523) i dess lydelse vid utgången av . Lag om ändring i lagen (1919: 367) om fri rättegång Härigenom förordnas, att 1 och 15 §§ lagen (1919: 367) omfri rättegång skaU ha nedan angivna lydelse. I mål vid allmän underrätt, krigsrätt, ägodelningsrätt,vattendomstol, expropriationsdomstol eller arbetsdomstolen må på de villkoroch i den omfattning som här nedan stadgas fri rättegång bevUjas den, som ickeäger tillgång till gäldande av de med rättegången därstädes förenadekostnaderna eller efter deras utgivande skulle sakna nödiga medel för egetuppehälle och för fullgörande av honom åliggande underhållsskyldighet. Vadnu sagts om mål skall äga motsvarande tillämpning å förundersökning ibrottmål, så ock å ärende som avses i lagen om handläggning av domstolsärendeneller eljest ej skall handläggas i den för i Senaste lydelse 1949: 668, I mål vid aUmän underrätt, krigsrätteller arbetsdomstolen må på de villkor och i den omfattning som här nedanstadgas fri rättegång beviljas den, som icke äger tillgång till gäldande av demed rättegängen därstädes förenade kostnaderna eller efter deras utgivandeskulle sakna nödiga medel för eget uppehälle och för fullgörande av honomåliggande underhållsskyldighet. Vad nu sagts om mål skall äga motsvarandetillämpning å förundersökning i brottmål, så ock å ärende som avses i lagen omhandläggning av domstolsärenden eller eljest ej skall handläggas i den förtvistemål eller brottmål stadgade ordningen. tvistemåleller brottmål stadgade ordningen. Fri rättegång må ej beviljas part, där det måsteanses vara av ringa betydelse för honom, att hans talan vinner prövning, ejheller part, vilkens talan grundar sig på överlåtelse, som kan antagas havaskett i syfte att därmed vinna fri rättegång. Målsägande i brottmål må, om brottet hör underallmänt åtal, ej erhålla fri rättegång i annat fall än då åklagaren väckt åtalför brottet, I ärende som sägs i första stycket må fri rättegång beviljasallenast om förhandling utsatts i 'ärendet eller eljest med hänsyn tillärendets beskaffenhet och omständigheterna i övrigt särskUda skäl äro därtill. Beslutrörande fråga som avses Beslut rörande fråga som avses idenna lag meddelas av rätten. i denna lag meddelas av rätten. Ägodelningsrättseller vattendom- Vattendomstols beslutanderätt må stols beslutanderätt må dock,då dock, då domstolen ej håller samdomstolen ej håller sammanträde, manträde,utövas av vattenrättsdo-utövas av ägodelningsdomaren el- maren. Har rätten skUt målet från sig, äger den, tiU desspart fullföljt talan eller tiden för sådan talan utgått, bevilja parten frirättegång i högre rätt och förordna biträde åt honom för rättegången därstädes. Ifråga om talan mot beslut som 1 fråga om talan mot beslut som meddelats av ägodelningsdomare meddelats av vattenrättsdomare eller vattenrättsdomare äge vad äge vad som är stadgat om talan som ärstadgat om talan mot ägo- mot vattendomstols beslut motsva-delningsrätts och vattendomstols rande tillämpning, beslut motsvarande tiUämpning. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäUer fortfarande i mål vidägodelningsrätt eller expropriationsdomstol. Lagom ändring i lagen (1955: 261) om avstängning av domare Härigenom förordnas, ati 1 § lagen (1955: 261) omavstängning av domare skall ha nedan angivna lydelse. 1 § Är domare på sannolika skäl misstänkt förbrott, som kan antagas medföra avsättning, må han avstängas från utövning avtjänsten. 'Senaste lydelse 1949: 386. 1 Senaste lydelse 1971: 53. Med domare avses i denna lagledamot samt lagfaren befattningshavare, som ej är ledamot, vid allmänunderrätt, hovrätt, nedre justitierevisionen eller högsta dom stolen eller vidvattendomstol, ägodelningsrätt eller expropriationsdomstol eller vidregeringsrätten, arbetsdomstolen, försäkringsrådet, , kammarrätt,skatterätt eller länsrätt eller, då Konungen förordnat därom, vid annansärskild domstol. Med domare avses i denna lagledamot samt lagfaren befattningshavare, som ej är ledamot, vid allmänunderrätt, hovrätt, nedre justitierevisionen eller högsta domstolen eller vidregeringsrätten, arbetsdomstolen, försäkringsrådet, ,kammarrätt, skatterätt eller länsrätt eller, då Konungen förordnat därom, vidannan särskUd domstol. Denna lag träder i kraft . Vad som föreskrives i 1 § andrastycket i dess nya lydelse skall äga tillämpning även på ledamot samt lagfarenbefattningshavare, som ej är ledamot, vid ägodelningsrätt ellerexpropriationsdomstol eller vid vattendomstol som avses i 11 kap. 1 §vattenlagen (1918: 523) i dess lydelse vid utgången av . Lag om ändring i lagen (1957:132) med särskildabestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig eller krigsfara m.m. Härigenom förordnas, att 3 och 4 §§ lagen (1957: 132) medsärskilda bestämmelser angående domstolarna och rättegången vid krig ellerkrigsfara m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Konungen äger bestämma, attlagfaren domare i eller befattningshavare vid underrätt, hovrätt eUer nedrejustitierevisionen skall tjänstgöra i annan befattning vid någon av nämndamyndigheter, domare dock endast i domarbefattning. Vad i lag finnes stadgat om att den som redan innehaftuppdrag som nämndeman eller uppnått viss ålder må avsäga sig uppdraget elleratt nämndeman ej må hava uppnått viss ålder, skall ej äga tillämpning. Förordnande som expropria- Förordnande som tekniskt sak- tionstekniker, tekniskt sakkunnig kunnig ledamot för patentmål. sakkunnig vid sjöförklaring eller sjöförhör eUer särskUd ledamot för mål om av dispasch skall, om tiden för förordnandet utgår, fortfarande gälla intUl dess annat beslut meddelas. ledamot för patentmål, sakkunnig vid sjöförklaring ellersjöförhör eller särskUd ledamot för mål om av dispasch skaU, om tidenför förordnandet utgår, fortfarande gälla intill dess annat beslut meddelas. TiUtjänstgöring såsom nämndeman må i sådant fall som avses i 4 kap. 10 §rättegångsbalken och 21 kap. 7 § lagen om delning av jord å landet kallasjämväl nämndeman eller tUl nämndeman valbar person utom domkretsen. Vidförfall för expropriationstekniker eller annan ledamot eller sakkunnig somavses i 3 § tredje stycket må, om så kr'äves, annan lämplig person mederforderlig sakkunskap tillkaUas. TUltjänstgöring såsom nämndeman må i sådant fall som avses i 4 kap. 10 §rättegångsbalken kallas jämväl nämndeman eUer till nämndeman valbar personutom domkretsen. Vid förfall för ledamot eller sakkunnig som avses i3 § tredje stycket må, om så kräves, annan 1'ämplig person med erforderligsakkunskap tillkallas. Dennalag träder i kraft . Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsråden , , , , , , ,, , , , , , , . Statsrådet anm'äler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om viss följdlagstiftning till den nyafastighetsbildningslagen, m. m. och anför, Den nya fastighetsbUdningslagen (1970: 988) (FBL)träder enligt lagen (1970: 989) om införande av fastighetsbildningslagen(FBLP) i kraft , I anslutning till FBLP utfärdades viss annanföljdlagstiftning tiU FBL, Inom bar nu utarbetatsytterligare förslag till följdlagstiftning, I första hand behandlas frågan omden närmare samordningen av fastighetsreglering och torrläggningsföretagenligt vattenlagen (1918: 523) (VL), vägföretag enligt lagen (1939: 608) omenskUda vägar (EVL) eUer anläggningsföretag enligt lagen (1966: 700) om vissagemensamhetsanläggningar (LGA), I dessa lagar föreslås provisoriska ändringari avvaktan på mera genomgripande reformer inom de berörda rättsområdena.Härutöver framläggs förslag om ändring av åtskUliga lagar i syfte att uppnå enanpassning till ny lagstiftning, bl, a, FBL och den nya jordabalken (JB), samttill den beslutade fastighets-domstolsreformen. Dessa ändringsförslag är ihuvudsak av formell natur. De sålunda upprättade lagförslagen torde få fogasvid statsrådsprotokollet i detta ärende som bUaga. 2 Samordningav fastighetsreglerings- och anläggningsförrättning 2.1 Gällande bestämmelser 2.1.1Gemensamma arbeten enligt FBL Enligt 9 kap. FBL kan under vissa förutsättningaranläggningsarbete eller liknande åtgärd efter beslut avfastighetsbUdningsmyndigheten verksfäUas under förrättning förfastighetsreglering. 1 Av bilagan återges här dds 10 kap. 33 och 48 §§ VL,18 och 24 §§ EVL, 20 § LGA samt övergångsbestämmelserna ur förslag 5 delsförslag 13 och 15. Förslagen i övrigt, som frånsett några smärre redaktionellaändringar och de paragrafer som tillkommit enligt slutprotokollet ärlikalydande med de vid propositionen fogade förslagen, har uteslutits. mensammaarbeten avses åtgärder för en utbyggnad av tekniska anläggningar ellerliknande företag, som fordras för att mark inom regleringsområdet skall kommatill åsyftad användning. Som allmänt vUlkor för att ett arbete skall kunnautföras som gemensam åtgärd g'äUer enligt 9 kap, 1 § första stycket attarbetet skall främja fastighetsregleringens syfte och inte lämpligen börombesörjas av enskild sakägare. Vissa inskränkningar i möjligheterna att vidfastighetsreglering ta upp olika anläggningsfrågor föreskrivs i paragrafensandra stycke. För alla slag av gemensamma arbeten gäller att företaget inte fårväsentligt ändra arten och omfattningen av regleringen. Regeln avser främstatt hindra att begränsade regleringar tyngs med omfattande gemensamma arbetensom inte lämpligen bör utföras inom regleringens ram. enligt VLän dikning får enligt uttrycklig föreskrift i andra stycket över huvud tagetinte utföras som gemensamt arbete vid fastighetsreglering. Skallgemensamt arbete inte 'ällas vid fastighetsreglering, harfastighetsbUdningsmyndigheten enligt tredje stycket i samma paragraf rätt attbesluta om genomförandet av det gemensamma företaget i den ordning somföreskrivs i speciallagstiftningen. Det gäUer här sådana företag som regleras iVL, EVL och LGA. Förutsättningen för att sådant beslut skall kunna meddelas ärantingen att hinder föreligger enligt paragrafens andra stycke för attföretaget utförs som en åtgärd vid regleringen eller attfastighetsbildningsmyndigheten efter lämplighetsprövning funnit att sådantutförande inte bör ske. Ettgemensamt arbete som företas inom ramen för fastighetsreglering kan ombesörjasav sakägarna själva eller av en eller flera sysslo-m'än (2 §). Har sysslomanförordnats, beslutar fastighetsbildningsmyndigheten, om det behövs, hurkostnaden för företaget skall fördelas i avvaktan på slutligt avgörande avkostnadsfördelningen. Sakägarna är skyldiga att i enlighet med beslutetförskottera behövliga medel på grundval av debiteringslängd som upprättas avsysslomannen (3 §). Frågan om det framtida underhållet och driften avanläggning som utförts som gemensamt arbete kan enligt bestämmelsema i 9 kap.FBL inte avgöras i samband med regleringen. Om det behövs, skall emellertidfastighetsbildningsmyndigheten enligt 7 § förordna att frågan skall prövasenligt de särskilda föreskrifterna i VL, EVL eller LGA, 2,1,2Torrläggningsföretag enligt VL I 7 kap, VL ges närmare regler omtorrläggningsföretag, Lagen indelar torrläggningsföretagen i tre huvudgrupper,nämligen dikning (1 36 §§), vattenavledning (3748 §§) och invallning (4955§§), Med vattenavledning liksfäUs avdikning av kärr, mosse och annan dylikvat-tendränkt mark, om dikningen märkbart kan inverka på vattenförhållandena ivattendrag, sjö eller annan vattensamling (35 §), Kapitiet innehållerutförliga bestämmelser om dikning. Bestämmelserna är i princip tillämpUga ocksåpå andra torrläggningsföretag men vissa särbestämmelser gäller för dessa. För torrläggningsföretag krävs enligt 7 kap. 36, 45och 49 §§ en av sakägare gjord ansökan, som vid dikning skall inges tUllänsstyrelsen eller lantbruksnämnden och vid vattenavledning och invallningtill eller . Alla frågor om dikning på annansmark och om gemensam dikning skall tas upp vid syneförrättning, såvida ett förframtiden bindande avgörande skall erhållas, och handläggningen är densammaoavsett om ändringar av fastighetsindelningen skall vidtas eller ej.Detsamma gäller beträffande vattenavledning och invallning, men det finns vissbegränsad möjlighet att få företaget prövat av vattendomstol.Syneförrättning handläggs av statens lantbruksingenjör eller annan, som avKungl. Maj:t förklarats behörig. VLbygger på den principen att syneförrättning för torrläggning endast kan sökasav den, som genom företaget vinner torrläggning av mark. Bland deltagarna iföretaget intar sökanden en s'ärställning. Han kan genom återkaUelse av sinansökan enligt 10 kap. 48 § åstadkomma att syneförrättning inte slutförs elleratt meddelat avgörande rörande företaget inte vinner laga kraft. Är sökandena flera,gäller dock vissa restriktioner för rätten till återkaUelse. Det står vidare isökandens fria skön att genomföra eller inte genomföra ett företag, beträffandevilket föreligger lagakraftägande syneutlåtande eller domstolsavgörande. Ärföretaget inte slutfört inom föreskriven tid, är enligt 7 kap. 58 § frågan omföretaget förfallet. A andra sidan har sökanden en oförmånlig ställning ikostnadshänseende. Sålunda är övriga delägares bidragsskyldighet men ejsökandens maximerad till den båtnad de vinner av företaget (7 kap. 27 §).Vidare kan övriga delägare i motsats tiU sökanden i olika faU vinna befrielsefrån att betala bidrag till företaget (7 kap, 28 och 29 §§), Det kanpå grund härav inträffa att sökanden blir skyldig att, åtminstone förskottsvis,erlägga en stor del av kostnaderna för företaget utöver vad som enligt denallmänna fördelningsnormen skulle falla på honom, EnUgt 7 kap, 23 § är delägare idikningssamfällighet skyldig att delta i kostnaden för samfälUghetenstorrläggning i mån av värdet av den båtnad som hans mark därigenom bereds.Denna huvudprincip gäller även beträffande vattenavledning och invallning.Varje fördel som är en följd av torrläggning skall dock inte anses som båtnad.Enligt 7 kap. 22 § första stycket skall i fråga om mark som torrläggs förjordbruksändamål som båtnad anses den höjning av jordens alstringsförmåga somåstadkoms eUer möjliggörs genom markens torrläggning intill visst djup. Medbåtnad vid torrläggning i andra fall förstås enligt andra stycket av samma paragrafmarkens värdeökning i följd av tortlägg-ningen. Enligt tredje stycket skall tUlbåtnad av torrläggning också hän- 4 1971.1 saml. förasförmånen av förbättrade betingelser för marks brukning eller an-v'ändning förannat 'ändamål. Skyldigheten att underhålla dike eller annananläggning, som utförs enligt 7 kap. VL, åvUar enligt 7 kap. 34 § ochhänvisningarna i detta lagrum deltagarna i företaget och fördelas mellan dem efteri huvudsak samma grunder som sj'älva anläggningskostnaden. De som har intresseav att dike eller motsvarande anläggning vidmakthålls skall alltså i principsvara för underhållet därav. Denna grundsats gäller dock inte undantagslöst.Också den, som endast beretts brukningsbåtnad av en torrläggning och för vUkenendast själva genomförandet av företaget är av betydelse, är skyldig att förframtiden delta i underhåUet. Det saknas vidare möjlighet att omfördelaunderhållsskyldighet som en gång fastställts. Frågan om det framtidaunderhållet av anläggning som beslutas vid syneförfättning skall alltid tas uppoch avgöras vid förrättningen och synemännens utlåtande angående företagetskall alltid innehålla besked även i underhållsfrågan. Avgivande av delutlåtandeär alltså inte medgivet (jfr 10 kap. 62 och 67 §§ samt 7 kap. 36 § fjärdestycket). Enligt 3 § EVL omfattar väghållning byggande avväg, vägunderhåll och vintervägbållning. Bestämmelsen ligger till grund för bl.a. skyldigheten att delta i väghållningskostnaderna. Om en väg som någon villbygga för sin fastighet kommer att bli av synnerlig vikt för annan fastighet,är enligt 10 § dennas ägare skyldig att delta i byggandet. Skyldig att delta ivägunderhåll eller vinterväghållning är ägare av fastighet, som har nytta avvägen marken är bar resp. snötäckt. Enligt 11 § fördelasväghållningsbördan mellan flera väghållningsskyldiga med hänsyn till denomfattning i vilken de beräknas komma att begagna vägen. Större andel än somsvarar mot dess nytta av vägen får dock inte läggas på någon fastighet. Frågor om rättigheter och skyldigheter enligt lagenprövas vid förrättning. För att vägförrättning skall komma till stånd fordrasenligt 16 § att initiativ tUl förrättningen tas av någon behörig företrädareför fastighet som berörs av förrättningen. Vägförrättningen kan avse såvälbyggande av väg som vägunderhåll och vinterväghållning eller endast någon avdessa frågor. Ansökan om vägförrättning skall göras skriftligenhos , som därefter förordnar förrättningsman (18 §). Ersättningtill förrättningsmannen samt övriga förrättningskostnader skall enligt 21 §andra stycket förskotteras av sökanden till förrättningen. I 24 § första stycket åfäggs förrättningsmannen attbörja vägförrättningen så skyndsamt som möjligt och att fortsätta och avslutaden utan onödigt dröjsmål. EnUgt tredje stycket av samma paragraf får den somansökt om vägförrättning återkalla sin talan. I så fall skall förrättningeninställas, om inte annan sakägare som har rätt att påkaUa prövning av fråganbegär att förrättningen skall fortsättas. De frågor som skall göras till föremål förutredning och beslut (utlåtande) vid vägförtättning anges i 33 §. Av 33 §jämförd med 35 § framgår att utiåtandet normalt skall innehålla uppgifter bl.a. om vilka fastigheter som skall vara skyldiga att delta i vägens byggandeeller underhåll eller i vinterväghållning. I utlåtandet skall vidare redovisashur stor andel av sådan skyldighet som skall åligga varje fastighet (fastighetensandelstal) och hur förrättningskostnaderna slutiigt skall fördelas mellansakägarna. Inträffar ändrade förhållanden som i synnerlig måninverkar på fråga om rättighet eller skyldighet som avgjorts genom förtättningeller dom, får enligt 65 § varje sakägare begära att frågan skall tas upp tillprövnuig vid ny förrättning. Avsikten med en sådan förrättning kan vara att ökaeller minska de till en vägsamfällighet hörande fastigheternas antal eller attav annat skäl få till stånd omfördelning av väghållningsskyldigheten.Bestämmelser om de särskilda frågor som skall behandlas vid ny förrättning gesi 6669 §§. LGA reglerar frågor om samverkan mellan två ellerflera fastigheter för utförande, underhåll och drift av anläggning som är avstadigvarande betydelse för fastigheterna (1 §). Som exempel på sådan anläggninganges i lagen parkeringsanläggning, förbindelseled, gårdsutrymme, lekplats,anordning till skydd mot grandvatten, ledning, värmeanläggning och tvättstuga.Lagen gäller inte allmän vatten- och avloppsanläggning eller anläggning varsinrättande kan prövas av domstol eller annan myndighet enligt särskildabestämmelser. I en gemensamhetsanläggning deltar enligt 2 § iförsta hand de fastigheter, vilkas ägare är ense därom. I vissa fall kanemellertid fastighet anslutas tUl anläggningen även utan ägarens samtycke.Kostnaderna för gemensamhetsanläggnings utförande, underhåll och drift skallenligt 7 § första stycket fördelas efter anddstal. Dessa skall bestämmas medhänsyn tUl det behov som beräknas bli tiUgodosett för varje fastighet. I frågaom underhålls- och driftskostnader kan det faktiska utnyttjandet i stället läggastiU grand för fördelningen. Föratsättningarna för att inrätta engemensamhetsanläggning prövas vid förrättning. Framställning om förrättningskall göras av ägaren till fastighet, som uppges vara i behov av anläggningen,eller av (10 § första stycket). Sådan framställning, somfordrar skriftlig form, skall inges tUl (11 §). Om hinder inteföreligger mot att ta upp framställningen till prövning, förordnar länsstyrelsenförrättningsman. HärtiU utses person, som äger den kunskap ocherfarenhet som uppdraget kräver och som även i övrigt är lämplig tUI detta (12§). Föreligger föratsättningar för att inrättagemensamhetsanläggning, skall saken avgöras genom anläggningsbeslut (18 §). Ibeslutet bestäms bl. a. varje ansluten fastighets andelstal.