prop · FU0381 · 1971-12-31 00:00:00 — diskuterar olika handläggningsmöjlig-heter men förordar atlstatens invandrarverk ansvarar för prövningen av huravida sökandenuppfyller fastställda kriterier för att få rätlen lUl studiesocialt slödprövad. Genom en sådan handläggning får raan, raenar näranden, en centraliseradprövning sora frågans invandringspoliliska karaktär skjulils iförgranden. Etl raycketstort antal reraissorgan har reagerat på samma sätt som centrala sludiehjälpsnärandenoch framhållit att klara riktlinjer måste utfärdas så alt oenhetiiga tolkningarav invandrarbegreppet undviks. Beträffande handläggningen av studiesocialt slödtiU invandrarstuderande förekommer varierande förslag. De flesta anser alt encentralisering bör ske och att studiesociala organ inte bör avgöra frågor avinvandringskaraktär. Isakfrågan har universitetskanslersämbetet föreslagit att inleraman-debegreppetknyts till bosätlningsbegreppet och alt person, som således fält bosättningstiUslåndi landet, vilket norraalt sker , i studiesocialt hänseende jämsläUsmed svensk medborgare. förordar också alt inlemmandebegreppetutvidgas tUl att gälla även raake och bam tUl person, sora är att betrakta som inlemraad.Kanslersämbetet förutsätter också i lUdiel med TCO alt person som är gift medsvensk medborgare jämställs med den sora stadigvarande sara-raanbor raed svenskmedborgare. Remissinstansernainstämmer i koraraitténs förslag alt vissa personer, t. ex. politiskaflyktingar räknas som invandrare, om omständigheterna kring inresan antyderatt det är fråga ora personer som avser stanna i landet. En generös attityd genteraotdenna kategori studerande betonas i vissa reraissvar. Koramitténsförslag ora de nordiska studerandena har beraötls negativt av en enhäUigremissopinion. Nästan saratUga reraissinstanser motsätter sig alt de nordiskastudenterna skaU få sämre vUlkor än andra utländska studenter. Flera reraissorganhänvisar tiU den fria nordiska arbetsmarknaden och menar alt utvecklingen nugår raot en större integration raellan de nordiska ländema. I elt sådani lägebör raan inte göra det svårare för en nordisk medborgare att invandra i ettannat 1971: 81 23 Flertalet remissorgan har pekat på nödvändigheten av saranordiskaöverläggningar för att åstadkomma enhetUga regler för beviljande avstudiesociala förmåner i de nordiska ländema för studier i annat nordiskt land.I avvaktan på en samnordisk lösning förordas i allmänhet att viUkoren inle börvara sämre för nordiska studerande än för utländska studenter generellt. anför i detta sammanhang alt flera skäl talar för att man tUlämparlängre karenstid än elt år, när det gäller medborgare från annat nordiskt land.Skälet härför är enligt nämnden att rörligheten inom ökat och attarbetsperioder om ett eUer i annat nordiskt land ter sig naturligtulan alt anknytningen tUl det egna landet i princip förändras. karenslidenär för kort, är det lätt att stimulera invandring till , särskilt somdet svenska sludiesociala systerael är relativt fördelaktigt i järaförelse medde andra nordiska länderna. Trotsdenna uppfattning viU centrala studiehjälpsnämnden ej tUlstyrka någon ändringav nu gäUande karenstider ulan avvaktar de nordiska förhandlingama. Kommitténsförslag om ett generellt förkunskapskrav i svenska har bemötts positivt avremissorganen. Många pekar på den betydelse som kunskapema i svenska har inte baraför att kunna förstå studiematerialet ulan också för anpassningen lUl Sverigeoch de svenska förhållandena i allraänhel. Förslaget har därför fått ellpositivt bemötande av flertalet remissorgan. Bland dera som motsätter sig ett genereUtbehörighetskrav i svenska för utlänning märks SFS sora stödjer reservantensuppfattning också i denna fråga. SFS föreslår atl kunskap i svenska blir ett specieUtförkunskapskrav som specificerats enskUl för varje ämne. Statens invandrarverkoch invandrarutredningen ansluter sig tUl uppfattningen att grundkunskaper isvenska bör vara obligatoriska. Däremot bör de preciserade kraven påsvenskkunskaper knytas till resp. utbildntngslLnje eUer ämne. Blanddera som menar att ett generellt behörighetskrav bör uppsläUas har raeningarnavarit något delade ora vUka kategorier som skall omfattas av ett obligatorium. Soraligaanser all såväl invandrar-sludenter som gäststuderande bör lära sig svenskamedan några förordar atl de gäslsluderande bör undantas från detlaobligatorium. Förslagetom alt studiemedel skaU ulgå sora svensktm-dervisningen pågår harmött reraissinslansernas giUande. Frågan ora huvudmannaskapet för svenskundervisningenberörs av ett fåtal reraissinstanser. uttalar dock sora sinmening all kanslers-ämbetet bör vara den instans som svarar försvenskundervisningen, eftersom den är att betrakta som preparandulbUdning. SådanUtbUdning bör ske inom ram. frarahåUer att omverksamheten bedrivs under överinseende av kanslersärabetet kanutforraningen av undervisningen lättare anpassas till de speciella behoven. Ettflertal remissinstanser har beklagat atl koraraittén inte lagt frara förslagvad gäller den kuraliva sidan, särskUl sora de problem som uppslår för utiändskastuderande ofta bottnar i brist på studierådgivning och yrkesorientering.Frågan ora kurativa insatser bör få en snar lösning framhåUs i flera reraissyltranden.Några instanser, bl. a. invandrarutredningen och statens invandrarverk,förordar i avvaktan på förslag all punktinsatser görs för atl förbättra Inforraation,studierådgivning och det kuraliva orahänderlagandel. Koraraitténsförslag om en .begränsning i rätten för svensk medborgare all behålla studieraedelvid studier uloralands har bemötts negativt från elt flertal reraissorgan. MotivethärtiU är alt sludieraedelsulredning i sin översyn av studieraedelssysleraellar upp frågan ora svensk studerandes rätt till studiemedel vid studierutomlands. Då utredning således pågår i denna fråga borde kommillén avståttifrån alt komraa med förslag på ifrågavarande område. Etlfåtal reraissorgan har yttrat sig över kommitténs förslag angående inleraraad utländskmedborgares rätt alt erhålla svenska studiemedel för studier utomlands. UniversitetskanslersämbetetframhåUer all del ligger närmast till hands alt utländska studerande sora i studiesocialthänseende i övrigl är järaslällda raed svenska studerande skall ha sarama rällsom dessa all utnyttja slödel för studier i annat land ora inle studierna raedlika stor fördel kan bedrivas i . Flerareraissorgan har tagit tillfället i akt all i sina reraissytlranden ta upp problemsora tangerar något av koraraitténs förslag. Således frarahåUer etl flertal reraissinstanser,bl. studiemedelsutredning, , SAF och centralastudiehjälpsnämnden, att inforraalionen i utlandet ora svenska studier börförstärkas. Följden blir annars all raånga studenter komraer tiU Sverigevilseledda och raed en alltför oplmiistisk bUd av de studiesocialaförutsättningarna för studier i . Etlflertal konsistorier och utbildningsnämnder har i saraband med kravet orasvenskkunskaper framhåUit det stora behovet av undervisning i engelska. Underde har slröraraen av flyktingar från specielltTjeckoslovakien ökat. Studenterna från östländerna har ofta bristfälUgakunskaper i engelska, varför behovet av en sådan undervisning är stort. Eltannat problem som uppmärksammats av konsistorier och ulbUdningsnämnder ärbehovet av en internationell nomenklatur för exaraina. De olika exaraina iskilda länder har varierande värde framhåUs det och stora svårigheter uppslårdå en examen från ett land skaU översättas tUl etl annat lands förhåUanden. Undersenare tid har omfattande befolkningsomflyttningar ägt ram i de västeuropeiska ländema.Inora har den geraensararaa arbelsraarknaden raedfört en.ökad rörlighetav arbetskraften. Statsraakterna fattade beslut om riktlinjer för vårinvandringspolitik (prop. 1968:142, SU 1968:196, rskr 1968: 405). Riktlinjernainnebär bl.a. fortsatt reglering av invandringen. Utiänning som önskar koraraa tUlSverige för all förvärvsarbeta raåste i enlighet härmed ha arbelslUlslånd föreankomslen. Uppehållstillstånd raeddelas i sådant faU endast underförutsättning att sökanden kan få arbetstillstånd. Över frågan ora orafatlningenav invandringen av arbetstagare och tUl vUka branscher den sker har de fackligaorganisationema ell stort inflytande. Denreglerade invandringen grandas på principen att de som invandrar till landetskall få en standard sora är järaförlig med den inhemska befolkningens.Invandringen måste därför anpassas till sysselsättningsläget på den svenska arbelsraarknadenoch det svenska sarahällets möjligheter alt bereda invandrarna och derasfamiljer lillfredsslällande förhållanden när det gäller bostad, sjukvård,utbildning ra. Ävende utiändska studerandenas antal har ökat i . En grapp utgörs av barnen tiUinvandrare. En annan grupp är de personer sora sökt sig tUl i mer ellerraindre uttalad avsikt att stanna kvar i landet. Ytterligare en grupp består avdera sora korarait lill raed den uttalade avsikten atl här genoragå utbUdningraen sedan återvända till heralandel. Medan antalet nyinskrivna utiändskastuderande vid våra högre läroanstalter /65 uppgick lill 712,var /69 antalet 1 954 och har därefter fortsatt all öka. Orsakernatill den nu pågående utvecklingen är flera. Undervisning och exarainationanordnas nuraera på fräraraande språk i några äranen. sludiesocialareform har gett många utländska studerande en möjlighet till studiefinansieringsom inte står öppen för dem i deras hemländer. Den generösa tiUämpning sorafram till 1968 rådde för tilldelning av studiemedel tiU utländska studerande lordei praktiken ha lockat utländska studerande all utbilda sig i . Vidarehar den stipendiegivning sora bl. SIDA deltar i inneburit all ell relativtstort antal utländska studerande kunnat koraraa liU som gäslsluderande. Enligt3 § sludiehjälpsreglementel och 5 § sludieraedelsförordningen är utländskstuderande sora är bosall i järaslälld raed svensk studerande i frågaom rätt till studiestöd. Om syftet med vistelsen i huvudsakligen är allhär vinna utbildning utgår dock inte studiestöd. För alt utiänning skall erhållasvenskt studiestöd krävs f. n. i praxis all han har vistats och arbetat i . dennahuvudregel görs vissa undanlag. Sålunda har bl. a. flyktingar och de sora genomgiftermål fått farailjeanknylning lill svensk raedborgare kunnat erhållasvenskt studiestöd ulan att ha vistats här . Förutsättningenför tUlträde till svensk högre läroanstalt är att den utiändske studeranden haren grundexamen sora ger kompelens för tiUträde lill motsvarande läroanstalt ihans hemland. Kunskaper i svenska språket är däremot inte något krav. Härredovisade förhållanden har i olika avseenden skapat problem. Dethar visat sig att bristande kunskaper i svenska språket inte sällan raedför sludiemisslyckanden.Många utländska studerande söker sig tiU utan atl ha tUlgång tillstudiestöd från heralandel eller från annan källa. Jag vill här erinra om attsvensk studerande efter prövning kan ta raed sig sina studiesociala förraånervid studier uloralands. Motsvarande förraåner står raer sällan andra ländersstuderande tUl buds. Ettannat problera har saraband raed handläggningen av ansökningar om studiestöd.Denna sker inom sludiehjälpssyslemet vid skolstyrelser och rektorsexpedilioneroch inom studieraedelssyslerael vid studiemedelsnäranderna. Den lokala handläggrungenhar lett till olikartad bedöraning. Även den kuraliva servicen har av de utländskastuderandena upplevts som oliUfredsslällande. Förslagora en reforraering av regelsysterael för behandling i studiesocialt hänseendeav utländska studerande föreligger nu från koraraittén för utländska studerandei belänkandet (Ds U 1969: 9) Studiesocialt slöd tiU utländska studerande. Kommitténsutgångspunkt har varit alt en reformering av regelsystemet i aUt väsentligt skaUknyta an till de principer sora enligt beslut av slalsraaklema skallligga tUl grund för den svenska utlänningspolitiken. Komraittén anser atlskillnad även i fortsättningen bör göras raellan invandrare och gäslsluderande.En utländsk studerande sora betraktas sora invandrare bör få sararaa sludiesocialaförmåner som svenska studerande. Kommittén räknar raed tre kategorier av invandrarstuderande.Den första kategorin avser studerande som enligt utredningen bör ha möjlighetatt invandra tUl för att först utbilda sig och därefter inträda på densvenska arbetsmarknaden. Denna möjlighet skuUe göras beroende av ell särskilt lillslåndalt studera. Frågan ora sådant lillslånd bör enligt koraraittén avgöras raedhänsyn lill sysselsättningsläget på arbetsmarknaden och det svenska samhällets möjligheteralt bereda invandrarna och deras familjer tillfredsställande förhållanden närdel gäller bostad, sjukvård, utbildning m. ra. Till den andra kategorin börenligt utredningen räknas dels den som har bosätt-ningstUlstånd eller beviljatsuppehålls- och arbetstillstånd samt varit sysselsatt i landet,dels i landet boende raake och barn till sådan person. Vidare bör hil räknasutlänning sora är gift raed svensk medborgare.Med den Iredje kategorin avser utredningen slalslösa personer, politiskaflyktingar samt personer sora fått inresa för atl förena sig raed familjemedlemeller nära anhörig sora redan tidigare är alt betrakta som invandrare ilandet. I en reservation har en avutredningens ledaraöler föreslagit en reglering av såväl de gäststuderandessom de invandrarstuderandes antal. Denna reglering bör enligt reservanten ske raedutgångspunkt i tiUgängUga undervisningsresurser, bosläder, social service m.ra. Kommilléns redovisningliksom reraissinslansernas synpunkter har övertygat raig ora att det ärangeläget all i bosatta utiänningar i studiesocialt avseende behandlaspå etl enhetligt sätt. Del bör såvitt möjligt klargöras under vilkaförutsättningar utlänning skall få svenskt studiestöd. De utländskastuderandenas ofta otrygga ekonomiska situation kan därigenora lindras. Det ärangelägel alt underlätta även den studieraässiga och sociala anpassningen tillutbildningen. Liksora koramiltén behandlar jag gäslsluderande och invandradestuderande sora två separata grupper. Antaletinvandrare är som jag frarahåUit i del föregående relativt stort. Möjlighetemalill utbildning i bör givetvis slå öppna för dera. I många fall kansärskilda insatser behöva göras t. ex. för att bibringa de studerande kunskaperi svenska språket. Det sludiesociala systemet bör i fortsättningen liksomhittills bygga på bl. a. förutsättningen att utlännings räll till svensktstudiestöd skaU vara beroende av hans anknytning lill . Huvudprincipenbör allljäral vara all endasl den sora är inleraraad i del svenska sarahälletbör ha räll till svenskt studiestöd. Den utlänning sora bosall sig här ilandet huvudsakligen i syfte atl skaffa sig utbildning bör däremot inle ha rälllill studiestöd. En lill-lärapning av del sagda innebär all utlänning sommottagits under sådana omständigheter att det klart kan förutsättas att hankommer att stanna i bör kunna få studiestöd. Till denna kategori börhänföras flyktingar, slalslösa personer eller utländska raedborgare sora ulan atlvara flyktingar av huraanilära skäl får i saral icke asylsökandeflyktingar som uttas eller överförs hit av svenska myndigheter i sararåd raedinternationella flyktingorgan. Här avses sålunda grupper sora bortsett frånstudie- och studiefinansieringsfrågan har fått tillstånd atl vistas i Sverige.I övriga fall bör sora villkor för rält liU studiestöd gälla all personen raedvederbörliga tiUstånd vistats och förvärvsarbetat i under ensammanhängande period av , ora ej särskilda omständigheter föreligger,t. ex. en nära farailjeanknylning. Givelvis bör studerande sora är under 20 åroch är barn lill invandrare sora fått arbetstillstånd liksora oraedelbartfå rätt lill studiestöd. Mina ställningstaganden innebär att jag inle kanansluta raig till utredningens förslag att även andra invandrare än t. ex.flyktingar skall få studiestöd oraedelbart. Vad jag här anfört föranleder enviss järakning av gällande bestäraraelseri 3 § studiehjälpsreglementet och 5 § studiemedelsförordningen. Detär enligt min raening angeläget att studerande från andra länder får raöjUghetatt sora gäststuderande vistas i . Man bör enUgt rain raening räkna medatt dessa studerande själva kan svara för sitt uppehälle, i första hand genomatt föra med sig hemlandets studiesociala förmåner. Sora jag antytt i detföregående tillärapar eraeUertid inte alla länder principen alt studiestödetkan föras raed vid studier i annat land. Enligt rain raening bör raan därför väsentiigtutöka antalet gäststipendier i för utländska studerande. förfogar f. n. över ca 65 stipendier vilka i huvudsak används förbilateralt utbyte. Institutets gäslstipendier utgår raed . i raånadenjämte visst dyrorlsliUägg. För /73 bör 100 gäststipendier av nytyp inrättas. I vilken takt eventueUa ökningar skaU ske får bedömas lillår. Denna förra av gäslstipendier bör kunna innehas i högst och bör utgåraed årsbelopp raotsvarande studiemedlen, dvs. Stipendierna bör administreras av . Jag viUframhålla angelägenheten av all urvalet av stipendiater blir allsidigt. Somjag framhållit i del föregående har kritik riklats raot nuvarande ordning för handläggningav ärenden ora studiestöd ål utlänning. För atl nå en större enhetiighet vidhandläggningen av dessa ärenden förordar jag alt raan lill centrala sludiehjälpsnärandenflyttar över prövningen av principfrågan ora utlänning har rätt till studiestödenligt något av de två studiesociala systeraen. Har näranden en gäng funnit detlavara faUet bör närandens beslut i denna del gäUa även när utlänningen senareånyo ansöker ora studiestöd under förutsättning naturligtvis atl sökanden dåfortfarande är bosall i . Sistnämnda fråga i senare ansökningsärende fårsom prövas av den beviljande myndigheten. Defrågor sora enligt vad jag förordat skall avgöras av centrala sludiehjälpsnärandenkan inryraraa svåra avgöranden sora kräver tillgång lill särskild expertis. Jagföreslår därför all del inora centrala sludiehjälpsnäranden skapas en särskilddelegation för behandling av frågor ora studiestöd tiU utländska studerande. Idelegationen bör ingå företrädare för bl. a. utbildnings- och invandrarrayndighelersaral studerande-organisationer. I övrigt behöver handläggningsordningen endasländras på det sättet alt utlänning skaU inge ansökan ora studiebidrag och förhöjtstudiebidrag enligt studiehjälpsreglemenlel. I ärende ora studiestöd till utiänningbör övriga organ sora handhar frågor om studiestöd lämna centrala studiehjälpsnämndenerforderligt biträde. Vad jag här förordat ora handläggningsordningen kräver enändring av 31 och 32 §§ studiehjälpsreglemenlet saral av 34 § studiemedelsförordningen. Viddel nordiska undervisningsrainislerraötel antogs en re- 1971: 81 29 solutionsom innebar atl nordiska studerande skulle kunna föra med sig studiestödet fråndet egna landet vid studier i annat nordiskt land. En särskild nordiskkommitté undersöker f. n. tUlärapningen av nuvarande regler. I avvaktan påresultaten av della arbete bör för nordiska studerande gäUa i huvudsak sararaaregler sora för utländska studerande i övrigt. Utredningen har pekat påönskvärdheten av alt de utländska studerandena behärskar svenska så all de kantiUgodogöra sig undervisningen. Det ankoramer f. n. i första hand påkonsistorierna vid universiteten (motsvarande) att pröva om utomnordiskmedborgare skaU kunna vinna tiUträde tiU högre utbildning. Frågan huruvidadokumenterade kunskaper i svenska skåU krävas är bl. a. beroende av den nivå utbildningenavser. Några genereUa krav härom bör f. n. ej stäUas upp. Jag utgår dock frånalt utbildningsmyndigheterna vid sin prövning även beaktar behovet av kunskaperi svenska för att de studerande tiUfredsstäUande skall kunna tillgodogöra sigundervisningen. I de faU sådana förkunskaper anses erforderUga bör den soragått igenom kursema 13 i svenska inom raraen för vissa kurser för utländskastuderande anses ha dessa förkunskaper. Frågan ora huvudraannaskapel försvenskundervisningen bör tas upp i saraband raed prövningen av förslag från korape-tensutredningenoch invandraralredningen. TUl utlänning sora inte är gäststuderande och sombehöver genoragå någon av nämnda kurser i svenska bör studiemedel kunnautgå. JagviU vidare framhåUa alt det enligt min bedömning finns motiv för vidgadestudierådgivande och kurativa insatser för utländska studerande. Det ankommerpå utbUdningsmyndigheterna att aktualisera förslag härora för koraraandebudgetår. Denya principema för behandUng av ansökningar ora studiestöd för utländska raedborgarebör träda i kraft . Underåberopande av det anförda hemstäUer jag att Kungl. Maj;t föreslår att 1) antagainom utbUdningsdeparteraentet upprättat förslag tUl a) lag om ändring i studiehjälpsreglementet(1964:402), b) lag om ändring i studiemedelsförordningen (1964:401), 2) godkännade riktlinjer för gäslstipendier liU utländska studerande sora jag har förordat. Medbifall till vad föredraganden sålunda raed insläraraande av statsrådets övrigaledamöter herastäUl förordnar Hans Maj:t Konungen att tiU skaUavlåtas proposilion av den lydelse bUaga till detta protokoU ulvisar. 2 Gällande bestäraraelser ora studiestöd 6 2.1 Allraänna besläramelser 6 2.2 Studiestöd för utländska studerande 7 2.3 Utländsk studerandes tillträde till ulbUdningsanstaltra. 3.2 Principiella överväganden 11 3.3 Icke-svenska medborgare som påbörjar sin vistelse ilandet 3.4 Icke-svenska medborgare som kan anses inlemmade idet svenska samhället 12 3.5 Icke-svenska medborgare sora förutsätts bli inleraraadei det svenska samhället 13 3.6 Nordiska studerande 13 3.7 Kunskaper i svenska för tillträde lill högrestudier m. m. 3.9 synpunkter och förslagangående förkunskaper i svenska för antagning sora studerande vid läroanstalti 15