prop · FU0365 · 1971-12-31 00:00:00 — Denriktiga ut-v'ägen synes därför vara att utforma körkortet så att det även kantjäna som en godtagbar legitimationshandUng. Utredningens förslag bygger påförutsättningen atl körkorl också i fortsättningen skall tjäna sora legiliraalionshandlingsaml all kraven på körkortets utformning skall fastställas med hänsyn även lUldenna funktion. I direktiven uttalades också att utredningen borde söka nå enlösning som så långt raöjligt hindrar förfalskning. F.n. förekomraer två huvudtyper av identitetshandlingar, nämligen dels sådana somutgörs av identitetshandling med personuppgifter och elt på handlingen fästfoto, dels sådana sora helt består av en fotografisk kopia av både foto ochblankett med personuppgifter. Alla slagen av kort kan förses raed larainering,dvs. beslrykas med eller fästas vid ell eUer flera plaslskikl. Devanligaste metoderna för förfalskning av körkort är att fotot byts ul eller atlvissa uppgifter i körkortet tas bort och ersätts med andra. 1971: 65 30 Statensprovningsanstalt har konstaterat, atl den typ av kort sora helt består av enfotografisk handling är säkrast från förfalskningssynpunkt under förutsättningalt folopapperel är av specielll slag och inle tillgängligt i allmännahandeln. , vari staten äger del genom AB Ceaverken, AB Atomenergi ochpostverket, har träffat avtal raed postverket. , och jordbrukskasseförbundom produktion av ell legilimationskort som i allt väsentligt är tillverkatenligt en metod, sora innebär att handlingen i sin helhet utgörs av enfotografisk kopia av foto och originaltext. Kopian fraraslälls på papper soraär försett med speciell vallenslärapel. På båda sidor av kopian trycks ettsedelraönster i tre färger, varefter kortet lackas på frarasidan och anbringaspå en plastfolie. I kortet skall läggas in fluorescerande pigraent sora lyservid bestrålning raed ultraviolett ljus. En ytterligare raöjlighet till säkringfinns genora införandet av en radioakliv isotop i kortet. Statensprovningsanstall har undersökt provkort av den typ sora bolaget framställer ochdel papper sora används för korlen. Anstalten har uttalat atl raaterialel raedvissa sraärre justeringar synes väl svara raot de krav som förordals. Iövrigl har såvitt utredningen kunnat utröna några metoder för förfalskningsskyddinte utvecklats av betydelse för körkortet. AB ID-korts melod ger etl gottförfalskningsskydd, som har accepterats för tillverkning av legitiraalionskorlinora viktiga oraråden. Någon raelod sora är järabördig raed den finns f. n.inle. Vissanackdelar från körkorlssynpunkt följer emellertid raed AB ID-korts metod. Deninnebär all körkortet inte kan färdigställas av den länsstyrelse som prövaransökningen. Det måste näraligen sändas till en särskild anläggning förtillverkning, vilket beräknas raedföra atl den lidpunkt då körkortssökanden fårsill körkort förskjuts raed tre eUer . Metoden innebär vidareatl körkortet blir endasl en fotografisk kopia av en originalhandling. Kopiankan eraeUertid göras till originalhandling genom atl den förses med påskrifteller stämpel av utfärdande myndighet. Anteckning kan inle ske på körkortet.Vid ändring av behörigheten liksora vid vissa ändringar beträffande särskUdavUlkor raåste därför utbyte ske. Körkortsbyte av sådana skäl uppskattas i delnya systerael lill ca 20 000 . Också när körkorlsinnehavare ändrar naranraåste körkortet bytas ul. Dessa fall beräknas lill drygt 40 000 ora året. Denkostnad för körkortels tillverkning som uppslår genora den föreslagnaskyddsmetoden och som i princip bör betalas av körkortssökanden uppgår i1970 års prisläge lill något . inklusive den mervärdeskatt sora gällerfr. Härtill koramer kostnader för administration ochkontroll. Vid byle av körkort får körkorlsinnehavaren dämlöver kostnader förnytt foto. Detdröjsraål med körkortets utfärdande som förfalskningsskyddel 1971: 65 31 medför,nödvändigheten alt i vissa fall byta ut körkortet samt en viss kostnadsökning idelta samraanhang för den enskilde torde inle vara av sådan betydelse alt delangivna förfalskningsskyddet inle bör införas. Del nya körkortet bör därförtiUverkas enligt AB ID-korls metod. Någon isotopmärkning anses f. n. inleerforderlig. Finner raan atl isotopraärkning bör införas kan deltasnabbi ske beträffande alla körkort som tillverkas därefter. Denföreslagna tillverkningsmetoden för körkortet kräver en central anläggning.Enligt förslaget skall körkorten i samband med tillverkningen förses med denutfärdande rayndighelens stärapel. Del är opraktiskt atl för detla ändaraålåtersända körkorten till länsstyrelserna. I stället bör en rayndighel svara för- eller ha lUlsyn över körkortstillverkning och utfärda körkorten genoraalt sälla sin stämpel på dem. Formellt kan della få den formen att länsstyrelsenhar atl avgöra om körkort skall ulfärdas eller ej, raedan den andra myndighetenhar atl utfärda körkorlen i överenssläramelse med beslut ochdärvid förse dera raed sin stärapel. Den centrala rayndighel som ligger närmastlill hands för delta är . Utredningen föreslårdärför all Irafiksäkerhetsverkel svarar för körkorlens utfärdande. Utredningenföreslår vidare att avtal träffas med AB ID-korl ora tillverkning av körkorlenoch att får i uppdrag att övervaka tillverkningen. Verketmåste för della ändamål ha en organisatorisk enhet på lUlverkningsställel. Meddenna lösning saknas anledning atl närraare utreda kostnaderna förtillverkning av körkorten i statlig regi. Medden föreslagna organisationen är del inte nödvändigt alt länsstyrelsenhandlägger ärenden ora utfärdande av körkort efler naranbyle eller i sambandraed periodisk förnyelse. Någon raaleriell prövning förekommer inte i dessafall, varför sådana ärenden kan läggas direkt på Irafiksäkerhetsverkel. Utredningensförslag kräver omfattande ändringar av förfarandet vid handläggning avkörkorlsärenden. Utredningen har presenterat etl principförslag för detlaförfarande i det nya systemet. Mera ingående systembeskrivningar ra. koraraeratt redovisas i ell slutbetänkande. Enallmän målsättning är all raed bibehåUande av nuvarande raalerieUa regler igörlig utsträckning utnyttja de möjligheter lill effektivisering,kostnadsbesparing och ökad snabbhet, som datatekniken erbjuder. Förenklingar idet nuvarande förfarandet eftersträvas. Väsentligt är vidare alt fullgodagarantier för säkerhet skapas i del nya systemet. Stor hänsyn raåste även tasliU allraänhetens intressen. Förfarandet bör därför utforraas så altallraänhetens besvär, kostnader och tidsspillan blir så sraå sora möjligt. Utredningensprincipförslag i fråga om förfarandet presenteras in- 1971: 65 32 gåenderaed huvudvikten lagd på följande spörsraål, näraligen rekvisition avansökningsblanketter ra. ra., lärapUghelsulredning, fotots kvalitet,läkarundersökning, förarprov och länsstyrelses prövning, körkortetstillverkning och utfärdande, utlämning och avgiflsuppbörd, idenlilels-prövningra. Fråganora utfärdandet av körkorl kan i det nya systerael väckas på olika sätt. Iallraänhel måste den enskilde la initiativet. Så är fallet när sökanden intetidigare haft körkort eller hans körkorl återkallats liksom närkörkortsinnehavare önskar körkorl för högre behörighet. Även när vederbörandeskörkorl förstörts, skadats eller förkorarail raåste initiativet utgå frånhonora. Delta gäUer däreraot inte när särskilt vUlkor sora bestämls vidutfärdande av körkorl skall ändras eller upphävas. Givelvis kan också behovuppslå av atl införa nytt villkor eller skärpa elt befintligt. I dessa falllas initiativet i regel av körkortsrayndighelen. Vissageraensamma regler för förfarandena föreslås. Sökanden måste skriva sill namnpå körkorlsunderlaget, vilket lämpligen kan ske vid ifyllande av ansökan. Fotomåste också anskaffas och fogas vid körkortsansökan. Något slag av ansökan böralltså alllid förekoraraa. Förfarandet i övrigt skiljer sig dock i flerahänseenden beträffande olika slag av ärenden. Utredningen har läranal eningående redovisning på denna punkt. För all den enskilde skall veta hur hanskall förfara bör ansökningsblanketterna innehålla lämpliga anvisningar. Deolika krav som ställs kan bäst tillgodoses genora atl texten till de handUngarsora skall användas i förfarandet fraraslälls så fullständigt som raöjligt avdataraaskinen redan i samband raed alt förfarandet inleds, varefterblanketterna sänds till sökanden. På detta sätt blir persondata korrektifyllda, varjärale förenkling ernås för inlygsgivare och länsstyrelser, sorainle behöver skriva ul sökandens naran ra. på intyg eller körkortsunderlag.Del nuvarande personbeviset blir också onödigt. Likaså slipper man skaffa inutredning rörande mantalsskrivningen. Slutligen motverkar systemet risken förförfalskningar. Föralt körkortet skall kunna fylla sin uppgift sora behörighets- ochlegitiraalionshandling raåste innehavarens identitet snabbt och säkert kunnafastställas raed hjälp av körkortet. Härför krävs bl. a. all körkortetinnehåller elt välliknande foto av innehavaren. De nuvarande körkorten, som kaninnehålla inemot garala foton, uppfyller inte detta krav. Ävennaranteckningen undergår förändringar . Om man införnamnteckning på körkortet vilket utredningen föreslår bör man därför se liUall den inle blir för gammal. Skall foto och namnteckning på körkortet tjänasill syfte raåste de bytas ut raed vissa mellanrum. Någon annan praktisktgenomförbar metod för delta än att byta ul körkortet, dvs. föreskriva periodiskförnyelse, föreligger inte enligt utredningens raening. Ävenandra orasländigheier talar för en periodisk förnyelse av kör- Prop.1971: 65 33 Omloppstiden för obehörigen åtkomna duplettkörkortnedbringas. Skadade körkort blir utbytta. För körkortsinnehavarna innebär deläven en fördel att alltid ha en aktuell legitiraalionshandling. Redan önskemålet att körkortet skall utgöra en fullgodlegilimations-och behörighelshandling saml de anförda omständigheterna synes utgöratillräckliga skäl för att införa periodisk förnyelse av körkortet. Härtillkommer emellertid atl en förnyelse skapar ökade möjligheter alt införa någonform av periodisk förarkontroU. Utredningen föreslår således atl körkorten förnyasperiodiskt. När det gäller atl beslärama den tid inom vilken körkortetskall förnyas spelar flera faktorer in. Om förnyelsen skall ske huvudsakligenför att möjliggöra en effektiv identitetskontroll bör körkortet bytas medjämna, inte alllför långa.,raellanrum. Inte minst med hänsyn lill kostnaderoch besvär för den enskilde och lill den administrativa arbetsbelastningenanser utredningen vara en lämplig lidryrad. Förnyelse av körkort ulan reeU prövning kostar högst 15kronor, som bör tas ut av den enskilde i förra av en avgift. Utöver de tidigare beskrivna körkorten skall finnas ettsärskilt körkort för traktor. Traktorkörkort närans inle konventionoch kan därför utformas utan hänsyn lill denna. Utredningen föreslår ell enkeltutförande och raenar bl. a. alt kortet inte behöver vara försett raed foto.Samma förfarande som för det vanliga körkortet bör i tilllämpliga delaranvändas även vid utfärdande av traktorkörkort. Vissa förenklingar kan dock skemed hänsyn till del enklare utförandet. Utredningens förslag till åtgärder för all uppnå en höggrad av skydd mot förfalskning sett från såväl legitimations- somtrafiksäkerhets-synpunkter har fått ett i stort sett positivt mottagande.Klart positiva ställer sig riksåklagaren, postverket som anför att praktiskaerfarenheter nu finns frän liknande handlingar och att ingenting hittillskommit frara som rubbar tilltron lill ifrågavarande framslällningstek-nik statskontoret, statens provningsanstalt, länsstyrelserna i ,, och , AB ID-korl, ochSvenska sparbanksföreningen saral . ABID-korl påpekar dock atl framställnings-tekniken förorsakar att sex arbetsdagargår åt från beslut om erhållande av körkorl och tills sökanden kan hämta sittkörkort. Andra remissinstanser anför mera allmänt atl förslaget omförfalskningsskydd tillstyrks eller att någon erinran inte föreligger. Vissa instanser redovisar kommentarer eller avvikandeförslag i särskilda delar. ansluter sig i stortlill förslagen om körkortets utformning men påpekar, att en viss alternativ melodför förfalskningsskydd hos ett annat förelag bör studeras närmare Prop.1971: 65 34 innan beslut fattas ora skyddsraelod för körkorlen.Länsstyrelserna i och uttrycker tillfredsslällelsemed förfalskningsskyddel raen anför, alt anteckning på körkortet ora annatlands vägran atl godkänna detsararaa inte kan ulföras i och med den föreslagnaplastinbakningen. anför, atl de stränga kraven påsäkerhet raot förfalskning lill stor del grundas på alt körkortet används soralegitiraalionshandling och på alt della förhållande antas beslå. Delta ledertill en koraplicerad fraraställningsprocedur, och koraraittén ifrågasätter orainte kraven är för högt ställda. Del föreslagna kortet blir inte heller läsbarti maskin och tillgodoser därmed inle de krav sora etl i raånga andrasamraanhang planerat maskinellt kontrollsystem ställer. Riksrevisionsverketanför, att körkortsulformningen raotiveras av främst säkerhetsskäl. Kortetmåste skyddas mot förfalskning i sin egenskap av dels behörighetshandling, delsidentitetshandling. Vid bedömning av utformningen bör skiljas på dessa tvåfunktioner, och det är motiverat att ulföra en kostnads-nytlokalkyl för atlkunna påvisa för- och nackdelar med olika utformningar av körkortet. Fråntrafiksäkerhelssynpunkt synes riraligt att ett visst förfalskningsskyddåstadkorames, raen verket är inte övertygat om all körkortet kommeratl vara en lämplig allraän legitiraalionshandling. Verket vill därför inteoreserverat ansluta sig till tanken all även legilimationsaspeklen raåstepåverka körkortets utforraning utan föreslår, atl även andra lösningar i identitetsfråganövervägs. Särskilda synpunkter har anraälts på att utredningen inleföreslagit skydd för iraklorkörkorlel. Sålunda anför motorredskapsutredningenatt krav på körkorl för traktor kan koraraa all föreslås för stora grupper avraotorredskap och alt traktorer och molorredskap raed eller utan släpfordonblir allt vanligare Irafikelemenl på vägar med allmän trafik. iÖstergötlands län och anför liknande tankegångar. När del gäller utredningens förslag till förfarandet i storlhar några remissinstanser utan egentliga erinringar anfört mera allmänna synpunkter.Andra tar i sina yttranden upp konkreta problem. I den raån det rör sig omdetaljer synes det inle finnas behov atl lärana någon redovisning. finner all förslagen i fleraavseenden innebär förenklingar och mer rationella tillvägagångssätt, varförverket i stort sett ansluter sig till desararaa. ifrågasätts dock ominte ytterligare förenklingar kan genomföras lill fördel för främst de körkortssökande.Det föreslagna förfarandet raedför all liden raellan godkänt prov ochutiäranande av körkorl förlängs. För sökande sora är beroende av körkorl raedutökad behörighet innebär denna väntetid olägenheter. Bland sökande somtidigare inte hafl körkorl kan liksom 1971: 65 35 nufall av otillåten körning förekoraraa . Ytterligare nackdelar ärall förfarandet kräver personlig inställelse vid skilda rayndigheter. Eltförfarande bör tiUärapas så all den körkorlssökande får sitt körkort i direktanslutning lill provet. Detla innebär all på det underlagutredningen föreslår, men med undanlag av kompetens-beviset, fattar beslutinnebärande antingen att körkorl skall ulfärdas under förutsättning avgodkänt körkortsprov eller avslag på ansökan. Med endasl smärre förändringari utredningens förslag skulle stora fördelar för den enskilde kunna vinnas. Andraraera översiktliga synpunkter har anraälts från i län ochtrafikmålskommittén, sora likaså anser systemet komplicerat och antaletagerande rayndigheter aUtför stort. Fråganom periodisk förnyelse av körkorten har beröring raed förfalskningsskyddel ochhar också uppfattats så av flertalet reraissinstanser. Från denna synpunkt harförslagel om förnyelse inle mött något raotslånd. De flesta remissinstansernaär positiva till förslaget också av andra skäl. I sararaanhangel anmälsemellertid en hel del olika synpunkter och önskemål. Klarttillstyrkande ställer sig bl. a. postverket, i ochSvenska bankföreningen. Önskvärdheten av någon form av förarkontroU vad avsertrafikkunskaper i saraband raed den periodiska förnyelsen av körkortenfrarahålls från raånga håll däribland , ,motorredskapsutredningen. Motororganisationernas samarbetsdelegation ochNäringslivets trafikdelegation. är inte ense med utredningen om fördelarna med enperiodisk förnyelse av körkorten. Sålunda anför trafikmålskommittén altförnyelsen otvivelaktigt kan innebära vissa fördelar men atl kostnadernahärför är så höga alt del från prioriterings-synpunkt finns andraIrafiksäkerhelsoraråden sora är raera angelägna. Kommittén anser isararaanhangel böra övervägas ora det inle är raöjligl all rainska behovet avallraän körkorlsförnyelse genora regler sora i stället ger rayndigheternastörre möjligheter all i det enskilda fallet kräva förnyelse. Statskontoretanmäler en annan uppfattning än utredningen om raotiven för periodiskkörkorlsförnyelse. Körkortet är i första hand en behörighelshandling ochförnyelsekraven bör därför pri-raärl betingas av förändringar ibehörighetsförhållanden och idenlilels-uppgifler. En periodisk förnyelse börsåledes vara förenad raed någon form av prövning av hälsa, trafikkunskapereller körskicklighel. 1971: 65 36 Körkortensutformning och internationella giltighet Nuvarandekörkort avviker väsentligt från bestäraraelserna i 1949 årsvägtrafikkonvention. Eflersora reglerna ora körkortets utformning i 1949 och1968 års konventioner stäraraer nära överens, koraraer en anpassning tillkraven i den nya konventionen all innebära en bättre anpassning lillkraven i den äldre. Utredningen utgår från principen all det svenska körkortetbör utforraas enligt bestäraraelserna konvention raen föreslår ivissa avseenden avvikelser därifrån. Demotiv som föranlett möjlighet lill dubbelt eller tredubbell körkorl föreliggerinle i ora utredningens melod godtas, varför enkelkörkort bör väljas.Enligt konventionen skall körkortet skrivas på slående format. For all fåstörre ulryrarae kan raan i stället skriva körkortet på liggande forraal.Liggande forraal bör kunna användas ulan risk för att del nya körkortet inlegodtas i andra länder. Avsiktenmed konventionens föreskrift om radnurarering är all man med en internationelllgällande uppställning lätt skall kunna utiäsa körkortels innehåll även iländer där man inle förslår del språk som körkortet är utfärdat på. Uppgiftom födelseort skall enligt konventionen finnas raed. Uppgiften avser allunderlätta identifiering av körkorlsinnehavare. Eflersora del svenska körkortetföreslås innehålla personnuraraer behövs dock födelseorten inte för identifieringen.All utelämna födelseorten lorde vara en så obetydlig avvikelse frånkonventionen all den inte kan antas föranleda att körkortet underkänns i andraländer. Födelseorten bör således utelämnas. Körkortsinnehavarensadress behövs inte i det nuvarande svenska körkortet. Något behov av alt haadressen i körkortet koraraer inte heller all finnas i det nya systerael.Enligt konventionen skall emellertid adressen anges på körkortet. För altuppgiflen skall fylla sill ändamål bör varje adressändring antecknas påkörkortet. Med det föreslagna förfalskningsskyddet måste körkortet då bytas ul,vilket skulle bli alltför kostsaral. Utredningen föreslår därför all adresseninte anges på körkortet. Denutfärdande rayndighelens namn och den ort där körkorten utfärdas bör anges påkörkortet. Den tid då förnyelse senast skall ha skett bör också fraragå genoraalt därför anges. Förangivande av behörigheten skall, ora elt enkelt kort väljs, det nya körkortetförses med en rad, där behörigheten ulraärks genom bokslav eller bokstäver förden eller de fordonskalegorier del orafattar. Behörighet alt föra personbil ochlätt laslbU i yrkesraässig trafik kan anges genora tillägg av ordet"TAXI" på samraa rad. Del kunde i och Prop.1971: 65 37 för sig vara lärapligt atl på körkortets baksida ta in enförklaring av vUken behörighet som orafattas av resp. bokstav. Med hänsyn tillatt indelningen kan ändras synes detla dock inle tillrådligt. På körkortet anges f. n. att behörigheten i fråga oramotorcykel för den sora inte fyllt gäller endast lätt raotorcykel ochtraktor. Med den förordade fraraslällningsraeloden skulle denna begränsning avbehörigheten komma atl anges på saratliga körkort, vilket inte är lärapligt.På grund härav bör uppgift ora behörighelsbegränsningen för innehavare avraotorcykelkörkort sora inle fyllt ulgå. Förekoraslen av särskilda villkor bör anges på körkortetsfrarasida. Villkor sora inle är sådana all de kan kontrolleras direkt avpolisen, t. ex. skyldighet all vid vissa lidpunkter inge nytt läkarintyg ellernytt korapelensbevis, behöver däreraot inle anges på körkortet. De kontrollerasenbart av . Genora att inte la med dera på körkortet undvikerraan att körkort raåste bytas ul vid ändring av sådana vUlkor. Om villkoretinnebär skyldighet all bära glasögon bör del räcka all ordet"glasögon" anges på körkortet. I övrigl fall bör en hänvisningläranas till den skrivelse vari villkoret finns inlaget. En förklaring tillangivelsens innebörd bör finnas på körkortels baksida. Körkortet bör förses raed den utfärdande rayndighelensstämpel. Denna kan anbringas på körkortets undre del i anslutning till tUlverkningen.Enligt konventionen behöver datum för utfärdande av körkortet inle anges.Datum kan emellertid lätt- tas in i stämpel, ochutredningen anser lärapligt all så sker. Hur körkortets nuraraer skall vara beskaffat anges inte ikonventionen. Personnuraraer sora i saraband raed övergång lill ADB-teknikkoraraer atl användas sora idenlifieringsbegrepp i olika register av betydelsei körkortssaramanhang och även i bilregistret koraraer atl användas försarama ändaraål i körkorlsregislret. Del bör därför liksora f.n. anges ikörkortet. Körkorlsnumraer skall enligt konventionen anges närraast under denurarerade raderna, och den i konventionen angivna placeringen bör väljas. Alla instanser sora uttalar sig om körkortens utforraningoch internationella gUtighet är i princip positiva. TiUslyrkande utan särskUdakommentarer redovisas av bl. a. riksåklagaren, postverket, transporlnämnden,, länsstyrelserna i , och Västerbottenslän samt , Näringslivets trafikdelegation, Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen och . Från många håll däribland trafikmålskommittén,motorredskapsutredningen, Molororganisationernas samarbetsdelegation konstateras, all förslå- gen inle helt överensstämmer raedkonvenlionsbesläramelserna, vilket föranleder önskemål ora ytterligareöverväganden. Klargörande text på körkortels baksida ifrågasätts.Statens trafiksäkerhetsverk, sora i övrigl ansluter sig till förslagen, anserall del av körkortet bör fraragå vad behörigheten orafattar och all enöversättning av bokstavsbeteckningarna bör upptas på kortets baksida. Likasåbör på körkort A anges atl behörigheten för den sora inte fyllt orafattarendast lätt motorcykel och traktor. anför enahandasynpunkter på körkorl A, och i anser allbehörighetsinskränkningar av alla slag bör antecknas i klartext direkt påkörkortets baksida. V. Indelning i olika körkortsklasser Av en jämförelse mellan riksdagsbeslutet och 1968 årskonvention framgår alt vissa olikheter föreligger. Sålunda är bl. a. de lättasläpfordonen annorlunda definierade i konventionen. Dessa olikheter bör inteföranleda avvikelser från riksdagsbeslutet. Olikheter föreligger vidarebeträffande klass C och D, där körkorten för tung lastbil och buss enligtriksdagsbeslutet skall innefatta även behörighet all föra fordon medtillkopplal släpfordon sora är tyngre än vad som ingår i klass B. Enligtkonventionen däremot omfattar klass C och D endasl lätta släpfordon. I dessaavseenden kan överenssläraraelse uppnås genora atl körkorl klass C och D iSverige alltid utfärdas raed angivande av atl behörigheten också orafattar E,sora enligt konventionen skall användas för tilläggsbehörighel för tyngresläpfordon.