prop · FU0320 · 1971-12-31 00:00:00 — Beträffande längdenav den lid under vilken inroparen bör avvakta målels vidare utveckling innanhan får frånträda köpet anser beredningen, alt den bör vara så lång althovrätten kan antas hinna slutligt pröva raålet. Beredningen anser tiden kunnasättas , även om delta från inroparens synpunkt är en ganskalång frist. Efter utgången av den nu angivna fristen kan inroparen göraanmälan hos ÖE alt han frånträder köpet, om hindret alltjämt består. Omhovrätten undanröjer auktionen, innebär det givetvis alt hindret består.Ogillar hovrätten besvären, faller hindret bort. I och med att hindret fallerbort har inroparen rättsligen tillträtt fastigheten och därefter har han intelängre rätt alt frånträda köpet. kan inte heller, oin talanskulle fullföljas dit sedan tillti-äde sålunda skett, meddela interiraislisklförordnande som rubbar detta förhållande. När inroparenär berättigad att frånträda köpet, bör han få tillbaka lämnad handpenning ochvad han har betalt på tillträdesdagen jämte ränta. Departementschefen.Beredningens förslag har lämnats ulan erinran av remissinstanserna. Också jagansluter mig till förslagel. Paragrafenraotsvarar 47 § i lagberedningens förslag. Lagberedningen.Om en av två eller flera gemensamt intecknade fastigheter skall säljas, skall iprincip tilliimpas vad som gäller för försäljning av faslig-hel i allmänhet.Första stycket av denna paragraf hänvisar för sådana fall lill 1346 §§ (jfr1148 §§ i departemenlsförslaget). Del återstår emellertid alt bestämma, medrilkel belopp gemensam inteckning skall tas upp i sakägarförteckningen.Förslaget hänvisar i denna del till 6 kap. 17 och 18 §§ JB 1966' (jfr 6 kap. 10och 11 §§ JB), som anger hur ansvaret för gemensam inteckning är fördelatfastigheterna emellan. Det belopp för rilkel fastigheten så lunda svarar iförhållande lill de andra skall enligt andra stycket första punkten tas upp iförteckningen. Detta innebär, atl fastighetens primäransvar alltid skallanges. Om subsidiärt ansvar är aktualiserat, skall tas upp den belastning somföljer därav. Har t. ex. fastigheterna A, B och C blivit gemensamt intecknadeoch brist uppstått rid tidigare försäljning av A, är B och C ensamma ansvarigaför återstoden och bristen skall fördelas raellan Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 247 demenligt reglerna i 6 kap. 17 § andra stycket JB 1966 (jfr 6 kap. 10 § andrastycket JB). Vänder sig exekutionssökanden i detta läge endast mot B, skall avden gemensamma inteckningen tas upp dels B:s ursprungliga primäransvar delsB:s andel av bristen i A. Vidupprättande av sakägarförteckningen skall eventuellt ägarhypotek beaktas. 1regel torde detta böra fördelas på de primärt ansvariga fastigheterna eftersamma grunder sora primäransvaret. Om emellertid det inlecknade komplexet harskilda ägare och ägaren av viss fastighet betalt primäransvaret för denna, kanifrågasättas, huruvida inte motsvarande belopp bör tas upp som ägarhypotekenbart i hans faslighet. Ärden utmätta fasligheten en avstyckning som endast svarar för vad som inle kanutgå ur stamfasligheten, skall inteckningen tas upp utan angivande av någotbelopp. Säljes avstyckningen, blir den fri från ansvar för den gemensararaainteckningen. Dessutom befrias de fastigheter som i ansvarskedjan står efterden sålda fastighelen. Delenligt sakägarförteckningen på fastigheten belöpande beloppet bör betalaskontant, om inte annat avtalas mellan köparen och den som enligt sakägarförteckningenär betalningsberättigad. Bestämmelse härom har intagils som andra punkt i andrastycket. Överenskommelse om alt fordringen skall kvarstå måste förutsätta, atlinteckningen alltjämt gäller. Av 52 § (jfr 56 § i deparleraentsförslaget)framgår, att det ställs särskilda krav för atl förordnande om sådant fortsattinleckningsansvar skall kunna meddelas. Ävennär två eller flera gemensamt intecknade fastigheter skall säljas blir reglernai 1346 §§ (jfr 1148 §§ i departementsförslaget) om fastighets försäljning iprincip tillämpliga. 1 detta fall är emellertid flera avvikelser nödvändiga.Bestämmelser härom ges i 4851 §§ (jfr 5055 §§ i departementsförslaget), lillvilka Iredje stycket av förevarande paragraf hänvisar. Bestämmelsernai 4851 §§ är inte tillämpliga när inlecknade fastigheter, som är i en ochsamma ägares hand men inte är gemensamt inlecknade, skall säljas vid sammaauktion. F. n. anses, all fastigheterna i första hand skall obligatorisktutropas var för sig men därefter gemensamt utrop kan ske. Beredningenförutsätter, att detta kan tillämpas även , om någon rättsligkomplikation inte inträder. Det torde vara möjligt atl därridlillämpa vissabestämmelser i 4851 §§ analogiskl, om inte någon sakägare därigenom blirsämre ställd än vid särutrop som har ägt rum före det gemensamraa utropet.Della gäller t. ex. reglerna ora köpeskillingens fördelning på de olikafastigheterna. Remissyttrandena.Hovrätten för tar upp frågan om behandlingen av ägarhypotek, närinteckningen avser mer än en fastighet. Hov-rätlen anser all amortering som hargjorts av ägaren till en fastighet bör tas upp som ägarhypotek endast i hansfastighet. Motsatsen skulle innebära alt ägaren av fastighet, geraensamtintecknad med fastighet i annans hand, inle kunde förhindra att ägarhypotek pågrund av hans amortering blev taget i 248 KungL Maj:ts proposition nr 1971 mätför den andres skulder. Lagen kunde enligt hovrätten därför lämpligen kompletterasmed elt uttryckligt stadgande om detta. Departementschefen.I likhet med beredningens förslag upptas i första stycket bestämmelse om altreglerna i 1148 §§ för försäljning av faslighet i princip skall gälla ocksåvid försäljning av någon av två eller flera gemensamt intecknade fastigheter. Andrastyckel av förslaget reglerar frågan lill vilket belopp gemensam inteckningskall tas upp i sakägarförteckningen. Beredningens förslag anknyter tillbestämmelserna om gemensam inteckning i JB. Dessa innebär att var och en avfastigheterna i första hand bara svarar för så stor del av del intecknadebeloppet som motsvarar fastighetens värde och att det solidariska ansvaretinträder först i andra hand. Enligt förslaget skall fastighetens primäransvaralltid tas upp i sakägarförteckningen. Är subsidiärt ansvar aktuellt, skallockså den belastningen las upp. Vad beredningen i denna del föreslagit harlämnats ulan erinran av remissinstanserna. Också jag ansluter mig lillförslaget. remissinstans har berörts frågan om behandlingen av ägarhypotek, närinteckningen avser mer än en faslighet med skilda ägare. Enligt min mening böri sådant fall ägarhypoteket bara tas upp i den fastighet lill vilketägarhypotektet är atl hänföra. Atl i lagen införa en särskild regel härom anserjag inle erforderligt. Paragrafenmotsvarar 48 § i lagberedningens förslag. Systerael med gemensamma inteckningar bygger på alt det solidariskaansvaret kan göras gällande endast subsidiärt. Först sedan det visat sig altdet ur viss fastighet inte kan las ut del belopp för vilket den svarar primärtfår annan fastighet tas i anspråk för brislen. Med hänsyn till detta subsidiärasolidariska ansvar måste inteckningshavaren, när exekutiv auktion på enfastighet är aktuellt, kunna få till stånd samtidig försäljning av alla degemensamt intecknade fastigheterna. I annat fall får han helt eller delvisvidkännas brist, som senare visar sig när annan fastighet säljs på auktion.Delta intresse tillgodoses genom 35 § IF, som rid exekutiv försäljning avsamintecknad fastighet på begäran av annan än innehavaren av gemensaminteckning ger denne rätt all dra in även övriga fastigheter eller någon av demi försäljningen. Yrkandet skall framställas lagsökningsvägen. Bevis om alt såhar skett skall inges till auktionsförrättaren inom bevakningstiden. Iprincip är 35 § IF tilläraplig också när del gemensamma ansvaret uppkommitsora följd av faslighetsdelning. Vid exekutiv försäljning av ensubsi-diäransvarig avstyckning kan således stamfastigheten eller avstyckning,som svarar före exekulionsobjektet, dras in i försäljningen för utrönande av ombrist behöver tas ut ur della. På grund av en särskild regel i 37 § 3 mom. andrastycket IF kan dessutom subsidiäransvarig fastighet dras in vid exekutiv Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 249 försäljningav fastighet, som svarar före den förra fastigheten, trots att i sådant fallinte kommer i fråga att överföra brist till det ursprungliga exekulionsobjektet.En förutsättning för indragning enligt regeln i 37 § 3 mom. IF är, allexekutionssökanden har lika eller bättre förmånsrätt än innehavaren av dengemensamma inteckningen. Indragningsrätten förutsätter att inteckning harbeviljats i den fastighet som skall dras in. Det är sålunda ej möjligt attutöva indragningsrätt med stöd av vilande inteckning. Enligtförsta stycket första punkten i denna paragraf föreligger indragningsrätt förenvar sora har panträtt på grund av gemensam inteckning. Detta innebär formellten viss utvidgning i förhållande till gällande rätt. förutsätts näraligen,att exekutionen har inletts av annan än den som begär indragning. Emellertidkan exekutionssökanden på goda skäl ha begränsat sig till all endast angripaviss fastighet, om denna t. ex. primärt svarar för hela fordringen. Delförefaller inte beredningen påkallat all hindra exekulionssökanden alt därefterbegära indragning av annan fastighet i förfarandet. Enligt beredningensförslag bör även vilande inteckning kunna föranleda indragning, om det är klartatl den andra fastigheten skall svara för fordringen oaktat inteckning ännuinte beriljats. I annat fall spolieras den vilande ansökningen. Av54 § tredje styckel IF följer, atl indragningsrätt tillkommer innehavare avinteckning för avkomsträtt. Enligt JB 1966 får avkomsträtt inle längreintecknas. På grund av bestämmelser i torde emellertid innehavare av inteckningför avkomsträtt som meddelats enligt äldre lag alltjämt få utöva indragningsrätt. Förutsättningför indragning enligt första stycket första punkten är, att den indragnafastighelen helt eller delvis svarar för inlecknade beloppet före detursprungliga exekulionsobjeklet. Detta följer av ändamålet med indragningensom i detta fall är atl utröna huruvida indragen fastighet visar brist somskall överföras till den först utmätta fastigheten. Det är alltid möjligt attdra in gemensamt intecknad fastighet som är primärt ansvarig, frånsettgi-vetris sådana fall då det gemensamma ansvaret har spolierats. Oavsett inteckningensläge svarar ju fastigheten i allt fall för en del av det intecknade beloppetföre det ursprungliga exekulionsobjektet. Likaså kan indragning ske avsubsidiärt ansvarig fastighet som enligt ansvarskedjan skall las i anspråkföre den först utmätta fastigheten. Man kan inte dra in fastighet som t. ex. pågrund av relaxation utan förbehåll blivit befriad från ansvar. Om fleraavstyckningar svarar efter varandra, kan man inte heller hoppa över någon iansvarskedjan. Andrapunkten i första stycket ger i överensstämmelse med 37 § 3 mom. andra stycketIF borgenär möjlighet att dra in subsidiärt ansvarig faslighet iförfarandet, oaktat enligt sakens natur brist inte kan överföras frånsistnämnda fastighet till den först utmätta fastigheten. Däremot måste bristkunna överföras motsatt väg, dvs. till den indragna avstyckningen. 250 KungL Maj:ts proposition nr 1971 kaninteckningen aldrig föranleda försäljning av avstyckningen. Härav följer, attnär flera fastigheter har avstyckats, något avbrott ej får finnas i ansvarskedjanföre avstyckningen. En förutsättning för indragning i dessa fall är vidare, som begär indragning inte har förmånsrätt före exekulionssökanden. Imotsatt fall är nämligen indragningen meningslös ur inteckningshavarenssynpunkt. Slaimfaslighelen kan då inle säljas ulan alt han får full betalning.Grunden till rätten att dra in subsidiärt ansvarig fastighet är, att borgenäreninte kan värja sig mot att en del av det ursprungliga pant-objektet genomavstyckning kommer alt bära elt endast subsidiärt ansvar. Del har med hänsynhärtill ansetts, atl borgenären bör kunna genom indragning åstadkomma samtidigförsäljning av stamfasligheten och avstyckningen. Med indragningsrätlen avsesi dessa fall atl möjliggöra ell bättre pris för pantobjaktat genom samtidigförsäljning av fastigheterna. I desituationer sora avses i andra punkten i första stycket kan underlåtenindragning inte orsaka någon begränsning i borgenärens raöjligheter attfraradeles göra inteckningen gällande. Använder han inle indragningsrätten, kanändå den brist som eventuellt uppstår vid försäljning av stamfasligheten tas utur avstyckningen. Reglerora förfarandet när inteckningsborgenär önskar dra in fastighet ges i andrastycket av paragrafen. Beredningenframhåller att indragningen utgör elt led i det påbörjade exekutivaförfarandet och att del är en omväg alt behöva använda lagsökning för prövningav frågan. Härtill kominer, alt indragningen inle förutsätter alt någon fordranfastställs lill betalning såsom del normala är vid lagsökning. Enligt förslagetskall ÖE i stället pröva frågan om indragning. Yrkande om indragning skallgöras senast vid bevakningssararaanträdet. Det skall delges fastighetens ägare.Härvid tiUärapas 18 kap. 10 § JB. ÖE skall förelägga ägaren alt avge yttrandeinom tid som ÖE besläraraer. Denna tid bör enligt beredningen inle vara längreän sora är nödvändig. ÖE skall därefter ex officio pröva, huruvidaförutsättningar för indragning föreligger. Upplysningar härora får ÖE genora inteckningshandlingarnasaral gravations- och äganderättsbevis. När yrkande om indragning framställtspå ett framskridet stadium av exekutionen, kan det bli nödvändigt att inställabevakningssara-manlräde och auktion för att indragningsyrkandet skall kunnaprövas. Självfallet måste då också utsatt fördelningssararaanlräde inställas.Beredningen påpekar att della överensstämmer med vad sora nu tillämpas. När delexekutiva förfarandet las upp igen kan det tänkas all ny framställning omindragning görs. Rätlen atl framställa indragningsyrkande får emellertid i ochmed första bevakningssammanträdet anses prekluderad för envar som har haftmöjlighet att framställa sådant yrkande vid det sammanträdel. Indragning avviss faslighet kan dock till äventyrs i sin tur föranleda indragning av ytterligarefaslighet, även om raan praktiskt sett inle behöver räkna härraed. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 251 Harbevakningssamraanträde inställts raed anledning av indragningsyrkande,inträder inte någon sådan preklusion som nämnts. Itredje styckel första punkten föreskrivs, att om indragningsyrkande bifalls,skall fastigheten anses utmätt när beslutet meddelas. Enligt 50 § 1 (jfr 53 §andra stycket i deparlementsförslaget), skall dock tillägg enligt 6 kap. 3 §JB-förslaget beräknas med utgångspunkt från utmätningen av del ursprungligaexekutionsobjektet. Enligttredje sl}'cket andra punkten får den indragna fasligheten inle säljas innanbeslutet om indragning har vunnit laga kraft. innebär, alt del undertiden regelmässigt inle skall ridtas åtgärder för försäljning beträffande varesig den först utmätta eller den indragna fastighelen. Beslutom indragning behöver inte leda till alt fasligheten blir såld. Den somframställt indragningsyrkandet är all anse som exekulionssökande beträffandeden indragna fastighelen men är beroende av det redan inledda förfarandet. Omden sora ursprungligen har begärt exekution nedlägger förfarandet ellerutmätningen går åter därför att han har fått betalt, förfaller även frågan omförsäljning av den indragna fasligheten. Remissyttrandena.De närmare bestämmelser om indragningsrätt som beredningen har tagit upp idenna paragraf har godtagits eller lämnats ulan erinran av det övervägandeantalet remissinstanser. Denrätt som i förslaget tilläggs innehavare av panträtt atl dra in subsidiärtansvarig faslighet finner emellertid hovrätten för kunna sättas ifråga. Hovrätten framhåller, alt det sammanlagda värdet av stamfasligheten ochavstyckningen i regel torde vara högre än värdet av stamfasligheten föreavstv'ckningen. Enda beaktansvärda fördel med indragningsrätlen skulle därförvara, all panthavaren snabbare kan få betalt i fall då starafas-tiglieten inteförslår till täckande av hans fordran. Mot detta bör enligt hovrätten vägasövriga med avstyckningen knutna intressen. Eftersom avstyckningen inte fårsäljas annat än om stamfastighelen blir såld och brist sora inte täcks på annatsätt därvid uppstår, kan inte förväntas atl utbudet av av-st}'ckii!ngen lockartill sig spekulanter. Faran att avstyckningen, ora den behöver tas i anspråk,blir såld till underpris kan därför inte läranas åsido. Blir den inte såld, harförfarandet dock vållat besvär och oroat sakägarna. På grund av det anfördafinner hovrätten tveksamt, om ifrågavarande rätt lill indragning bör behållas.I fall då den subsidiärt ansvariga fastighelen har samma ägare som den förstutmätta fastighelen. torde enligt hovrätten olägenheterna dock vara mindre. Bestämmelsernaoni förfarandet vid indragning berörs av hovrätten för ochlänsstyrelsen i län. Hovrätten konstaterar all yrkande ora indragningenligt förslaget skall göras senast vid bevakningssammanträdet. Framställsyrkandet först vid eller kort före bevakningssammanträdet, måste nytt sådantsammanträde hållas och auktion i allmänhet utlj'sas till annan tid, vilketmedför ölägenheter och ökade kostnader för in- 252 KungL Maj:ts proposition nr 1971 tressenlerna.Svårigheterna skulle enligt hovrätten kunna undvikas om man föreskrev atlindragningsyrkande måste framställas , t. ex. , förebevakningssammanträdet. ÖE skulle då hinna inställa bevakningssamraanträde ochauktion samt meddela sakägarna om avbrottet i förfarandet. Ändringen skulle dåinte innebära någon försämring för de indragningsbe-rättigade, eftersom dessaockså enligt nuvarande rätt måste la ställning till indragningsfrågan redanföre bevakningstidens utgång. Hovrätten påpekar, all en erinran om allindragningsyrkande raåste fraraställas inora , ora hovrättens förslaggenomförs, bör tas in i kungörelsen angående auktion. i Kalmarlän framför samraa synpunkter. Enligt skulle det vara en fördelom samma tidsfrist gäller för begäran ora indragning som beredningen harföreslagit i fråga om begäran oin anslutning, dvs. Länsstyrelsensätter därför i fråga ora inte begäran ora indragning bör göras senast tvåveckor före bevakningssararaanträdet. Departementschefen.I paragrafen tas upp bestäramelserna om rält att indra annan gemensamtintecknad fastighet i exekutiv försäljning. Beredningens förslag i denna delöverensstämmer i huvudsak med gällande rätt utom såtillvida att förfarandetinleds hos ÖE och att indragningsrätt tillkommer också ursprungligexekutionssökande sora har panträtt på grund av gemensam inteckning. Vadberedningen har föreslagit har godtagits av remissinstanserna. Också jagansluter mig till förslagen. Som har framhållits under remissbehandlingen kanskälet för alt upprätthålla kravet på indragningsrätt beträffande subsidiärtansvarig fastighet i vissa fall vara mindre starkt grundat. Jag anser detemellertid inte lämpligt att inskränka den föreslagna indragningsrätten. Enligtgällande rätt skall yrkande om indragning framställas senast vidbevakningssammanträdet. Någon större praktisk olägenhet av en sådan ordning harinte framkoinmit. Jag finner därför inte heller anledning föreligga alt frångåberedningens förslag i della avseende. Jagrill erinra om att särsldlda regler om lalan mol beslut ora indragning hartagits upp i 73 § andra stycket. Dennaparagraf motsvarar inledningen av 49 § i lagberedningens förslag. Departementschefen.När gemensamt intecknade fastigheter skall säljas bör på bevakningssammanträdetsärskilt behandlas frågan hur utrop på auktionen skall äga rum. Idepartementsförslaget har föreskriften härom tagits upp i denna paragraf. Paragrafenmotsvarar 49 § (ulora inledningen) i lagberedningens förslag. Gällande rätt.Bestäraraelser om utropsordningen, när två eller flera geraensamt intecknadefastigheiler skall säljas , finns i 121 och 122 §§ Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 253 UL.Utgångspunkten är, atl fastigheterna endast utropas gemensarat, om inle annatföreskrivs. Detta följer indirekt av 121 § UL. Bara en för alla fastigheternagemensam borgenärsförteckning behöver då upprättas. När det finns särintresse inågon av de utmätta fastigheterna, skall emellertid enligt 121 § 1 inoni.första punkten UL särutrop äga rura. Härvid krävs särskild borgenärsförteckningför varje faslighet. När särutrop skall ske, skall det inle följas avgemensarat utrop annat än ora detta behövs av hänsyn till gemensam inteckningeller begärs av ägaren till två eller flera fastigheter. Lagberedningen.I 49 § i beredningens förslag behandlas utropsordningen när gemensamtintecknade fasligheter skall säljas . Under 1 i första stycket angesde fall då fastigheterna skall utropas var för sig. Under 2 regleras närgemensamt utrop skall ske efter särutrop och vissa därmed sammanhängandefrågor. Under 3 föreskrivs, att i återstående fall endast gemensamt utropskall ske, Särutrop skall enligtberedningens förslag förekomma i sex fall, I de fall som anges i punkt 1 undera)d) är särutrop obligatoriskt, I de fall som avses under e) och f)förutsätter särutrop, att yrkande därom framställs av behörig sakägare.Beträffande samtliga dessa fall bör enligt beredningen be-stärainelserna inteanses hindra, att särutrop begränsas till den faslighet till vilken särintressehänför sig eller som avses med yrkande enligt f). En förutsättning är, att delinle härigenom sker en felaktig bristöverföring. Enligta) skall särutrop äga rum, om fastigheterna har olika ägare. Detta överensstämmermed gällande rätt. Särutrop behövs för alt varje ägare skall kunna få möjlighetatt ropa in sin fastighet. Den som har lagfart antas vara ägare, om inte annatrisas. Under b) föreslås iöverensstämmelse med 122 § UL, att särutrop skall ske om fastighet med stöd av48 § (jfr 50 § i deparlementsförslaget) har dragits in i försäljningen. All mandå inle kan nöja sig med gemensamt utrop av alla berörda fastigheter följerredan av indragningens ändamål. Indragen fastighet får sålunda inte säljas, ominle den först utmätta fastighelen blir såld (jfr 55 § första stycket idepartementsförslaget). Om redan den ursprungliga exekutionen har riktal sigmot två eller flera fasligheter, skall frågan om utropsordningen inom dennagrupp behandlas särskilt för atl man skall se, om indragen faslighet fårsäljas. Efter särutrop bör då de ursprungligen angripna fastigheterna utropasgemensamt. Om flera gemensamt intecknade fastigheter har dragits in och ropatsut var för sig, kan gemensamt utrop av dessa fastigheter behövas. Slutligenskall de ursprungligen angripna och de indragna fastigheterna ropas ulgemensamt, om förutsättningarna under 2 är uppfyllda. Särutropskall vidare enligt c) äga rum, om någon av fastigheterna endast i andra handsvarar för gemensam inteckning. Därmed avses t. ex., att en av två faslighetersvarar endasl subsidiärt. Rättsläget kan emellertid vara mera 254 KungL Maj:ts proposition nr 1971 komplicerat,t. ex. så alt fastigheterna A och B:l svarar primärt medan fastigheten B: 2svarar endast subsidiärt efter B: 1. Föreskriftenunder c) syftar på fall då viss fastighet endast svarar subsidiärt. Det gällerhär främst avstyckade fastigheter. Enligt 6 kap. 18 § JB 1966 (jfr 6 kap. 11 §JB) blir avstyckad fastighets ansvar subsidiärt så snart stamfastigheten ochden avstyckade fastighelen är i samme ägares hand. Det subsidiäraansvaret uppstår oavsett om del är stamfasligheten eller avstyckningen sora fårny ägare. Fånget behöver inte lagfaras för att ansvaret skall bli subsidiärt. Avsättet för ansvarets utkrävande följer, alt fastighet sora endasl är subsidiärtansvarig inte får säljas innan del visat sig alt köpeskillingen för denfastighet sora svarar i första hand inle förslår lill borgenärens förnöjande(jfr 55 § andra stycket i departementsförslaget). Härav följer, att när någonav de angripna fastigheterna endasl svarar subsidiärt, särutrop måste tillgripas. Enligtd) skall särutrop ske, om någon av fastigheterna besväras av säi-skildinteckning eller någon faslighels ansvar för gemensam inteckning ej avserinteckningens hela belopp.