prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Förhela 1970 beräknas produktionsökningen liksom 1969 ha varit mycket hög inomverkstadsindustrin och den kemiska industrin. En något högre tillväxt än 1969 noteras för livsmedelsindustri och massaindustri,medan järn- och metallverk samt pappersbruk visar en mindre ökning änett år tidigare. Järnmalmsbrytningen uppskattas på grund av gruvstrejken ha minskat med ca 4 o/o. Vidare harett orhslag skett i produktionen inom textil- och beklädnadsindustrintill en beräknad minskning med ca 2 o/o. De ovan redovisadeproduktionsförändringarna för industrins olika branscher skulle för industrinsom helhet ge en produktionsökning på ca 4 1/2 o/o 19701971. Dämpningen iökningstakten jämfört med ett är tidigare berör flertalet branscher undantagutgör järnmalmsgruvorna samt järn- och metallverken. Tyngst vägande är denberäknade kraftiga uppbromsningen inom verkstadsindustrin. De konsekvenser denovan redovisade produktionsutvecklingen inom skogsindustrierna beräknas fä förskogsbruket har tillsammans med export-,import- och lagerprognoser för rundvirke sammanställts i en försörjningsbalans(tabell 5). Förbrukningen av massaved beräknas under1970 ha fortsatt öka i samma höga takt somunder 1969 medan sägtimmeråtgången ökat något långsammare. Med enantagen trendmässig minskning av förbrukningen av övrigt randvirke beräknassålunda totala förbrukningen ha ökat med ca 5 o/o 19691970. Skogsawerkningarna har rönt en speciellinverkan av de inträffade stormfällningarna. I första handhar sågtimret tillvaratagits vilket redanunder 1969 men främst resulterat i betydande ökningar avsågtimmerlagren. Den strukturellt betingade nedskärningen av massavedslagren beräknas ha fortsatt . Sägtim-merexportenmer än fördubblades som även mas- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 94 Tabell IV: 5. Försörjningsbalans för rundvirke 19681971 ] 000 kbm, fast mått utan bark (barr- och lövträ) savedsexportenökade mycket kraftigt. De totala avverkningarna beräknas sålunda ha ökat ca 10o/o 19691970. Under 1971kalkyleras med en långsam förbrukningsökning både av massaved och sågtimmer. Totalaförbrukningen skulle således öka ca 1 o/o19701971. Rundvirkesexporten beräknas falla tUlbaka 1971 somlagren både av massaved och sågtimmer beräknas minska. Därmed beräknasavverkningarna 1971 i stort sett bli lika stora som . 3.Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Jordbrukets bidrag tillbruttonationalprodukten beräknas av statens jordbruksnämnd ha varit så gott somoförändrat 19691970, efter att ha minskat kraftigt 19681969 till följd av dentorra sommaren. För 19701971 däremotväntas en ökning av jordbrukets bidrag tUl bruttonationalprodukten om ca 4,5o/o. Det är framför allt vegetabilieproduk-tionen som väntas öka 19701971. Tillväxten torde bli ca 7 o/o under förutsättningav normalskörd mot en ökning för animalieproduktionen på 1 o/o. Under de tvåföregående åren har produktionen av animalier minskat med ca 33,5 o/oårligen, medan vegetabilieproduktio-nen först minskat kraftigt 19681969 ochsedan ökat med 12,5 o/o 19691970. Skogsbrukets förädlingsvärde beräknas haökat med inemot 6,5 o/o 19691970. En i stort sett oförändrad produktionsvolymär att vänta 19701971. Den totala industriproduktionens tUlväxt19691970 beräknas tUl ca 7,5 o/o. För 19701971 väntas tillväxttakten bli ca tre procent- 1 Preliminär nationalbudget 95 Produktionsutvecklingen för olikabranscher beskrivs utförligti avsnitt 1 i detta kapitel. Centraladriftledningens beräkning av elkraftproduktionen 1970 ger en ökning på ca4,5 0/0. Uppgången är helt beroende på ökningen av värmekraftproduktionen.19701971 väntas den totala el-kraftproduktionenöka med drygt 11 o/q. Helaökningen väntas falla pä produktionen av vattenkraft, medanvärmekraftproduktionen väntas minska till nivå. Förbrukningen avelkraft för prima ändamål dvs.förbrukning exklusive tillfälliga leveranser av överskottskraft beräknasha ökat med inemot 6 0/0 19691970 och ökningen 1970 1971 väntasbli ca 8 0/0. I kapitel VIIbeskrivs utvecklingen inom byggnads- och anläggningsverksamheten.Brattoinvesteringarna i byggnader och anläggningar beräknas ha minskat med knappt 2 0/0 ivolym 19691970. 1971 väntas ensvag volymökning pä inemot 0,5 0/0. Inkluderas byggnadsunderhållet beräknasvolymminskningen till 1,5 0/0 19691970 och uppgången tUl drygt 0,5 0/019701971. Med ovan nämnda förändringstal kanproduktionen av varor och kraft beräknas haökat med ca 5,5 0/0 19691970 och för 19701971 väntas tillväxttakten bli 4 0/0. Den något lägre tillväxttakten för1970 1971 beror främst pä uppbromsningen i industriproduktionenstillväxttakt. Den offentliga tjänsteproduktionensökningstakt 19691970 beräknas till inemot 5,5 0/0, medan tillväxttakten19701971 väntas stanna vid 4 0/0. Om manföratsätter en trendmässig utveckling av den privata tjänsteproduktionen med 4,5 0/0 19691970 beräknasproduktionstillväxten för de totalatjänsterna ha blivit drygt 4,5 0/0. En relativt svag ökningstakt förproduktionen av privata tjänster på 3 0/0 19701971 beräknas leda ökning av den totala tjänsteproduktionen på knappt 3,5 0/0. Den privata tjänsteproduktionen består till ungefär 50 0/0 avvaruhandelns produktionsinsats. Den i kapitel VI förutsattasvaga tillväxten i den privata konsumtionen 19701971 torde leda till enuppbromsning i varuhandelnsproduktionstillväxt och därmed även en relativt svag tillväxt för denprivata tjänsteproduktionen. Bruttonationalproduktens tillväxt, mättfrän produktionssidan, skulle med ovan angivna antaganden om den privatatjänsteproduktionens ökningstakt, bli 50/0 19691970, medan tillväxttakten för19701971 väntas bli något långsammare,eller 3,5 0/0. beräkningar av bruttonationalprodukten,mätt från användningssidan, ger en ökning påknappt 4,5 0/0 19691970. För 19701971 visar de prognoser somframlagts i de olika specialkapitlen att ökningen skulle bli drygt tvåprocentenheter lägre. Enligt den slutliga bedömning som gjorts i kapitel Iskulle nedgången dock stanna vid . Differensen mellanberäkningarna frän produktions- respektive användnings- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen sidan skulle därmed bli drygt en halvprocentenhet såväl 19691970 som 19701971. Förändringi produktionsvolym 19691970 19701971 Offentliga tjänster Övriga tjänster 1 Preliminär nationalbudget 97 Den svenskaarbetsmarknaden karakteriserades av högt resursutnyttjande ochuttalad arbetskraftsbrist. Efterfrägan pä arbetskraft, mätt med antaletobesatta platser vid månadens mitt, nådde säsongrensat sin högsta nivå i maj1970 efter att ha stigit snabbt i en i det närmaste obruten takt från hösten1968. Fr. o. m. har dock antalet obesatta platser stadigt minskat.Säsongrensat synes också arbetslösheten ha visat en stigande tendens, främstmot slutet av året. Även om sålunda arbetskraftsefterfrågan minskade underloppet av året var bristen pä arbetskraft vid slutet av året fortfarandebetydande inom delar av ekonomin. Den såväl 1969 som 1970höga arbetskraftsbristen hade till följd att nettoinvandringen blev större äntidigare registrerat. invandrade netto ca 44 000 personer. Under deförsta tio månaderna av uppgick invandringen till drygt 42 000 personernetto, och av dessa hade drygt 26 000 personer finskt medborgarskap. Folkmängden ökade med 0,80/0. Ökningen tiU 1970beräknas bli lika stor, eller ca 40 000 personer. Det har då förutsatts attnettoinvandringen blivit något större än 1969. Av deinvandrande beräkas något mer än hälften vara i åldrarna . Serien över vidarbetsförmedlingarna kvarstående obesatta platser vid månadens mitt kananvändas för att belysa i vUken riktning arbetskraftsefterfrågan utvecklas.Serien redovisas med fördelning pä näringsgrenar och på län. Fr. o. m. april1968 har antalet obesatta platser varit högre än motsvarandemånadstal . Värdena januariaugusti 1970 hardärmed varit de högsta sedan statistikens tillkomst. Skillnaden gentemot 1969blev dock allt mindre och registrerades en nedgång jämfört medsamma månad föregående är. uppgick antalet obesatta platsertill 43 490, en nedgång med 28 0/0 . En nedgång med 4 0/0noterades i jämförelse med . I diagram 1 visas förnågra näringsgrenar säsongrensade kurvor för serien över obesatta platser t.o. Den snabba uppgången till ochnedgången därefter framgår klart av 4 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram V:I Antal lediga platser vid månadens mitt1968nov. Källor: och . ägde enfortsatt nedgång rum.Utvecklingen är främst hänförlig till industrin, och däribland företrädesvis till den tungt vägande metall- ochverkstadsindustrin. Inom textilindustrin m. m. nåddes toppen redan under tredjekvartalet 1969, varefter nedgången varit snabb. Vändpunkten kom vid årsskiftetinom träindustrin, medan den kom något senare inom massaindustrin. Inombyggnadsverksamheten noterades efter en nedgång till åter en uppgång till juni, varefternedgången ånyo satte in. Ser man på varuhandeln låg den icketillgodosedda efterfrägan på en ungefär oförändrad nivå fram tUl . Denhöga nivån inom samfärdseln sänktes något under tredjekvartalet. Efter en markerad stegring framtUl aprU 1970 minskade den icke tillgodosedda efter- Tabell V:l. Denregistrerade arbetslösheten 1969 och 1970 regionalt och branscbvis frågan inom de offentiiga tjänsterna. Frånseptember tUl november noterades dock en viss uppgång, som mellan november ochdecember ånyo avlöstes av en nedgång. Vid arbetsförmedlingarnaregistreras även det totala antalet lediga platser under månaden. Underperioden januarinovember 1970 var an- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 100 taletlediga platser 6 o/o lägre än 1969. Ökningarnoterades främst inom yrkesgruppen skogsarbete, men värdena var högre även förbl. a. vårdarbete och pedagogiskt arbete. I övrigt var värdena lägre änföregående är, med betydande minskningar inom textil- och sömnadsarbete.Totalt sett blev nedgångarna kraftigare mot slutet av perioden och var antalet lediga platser 16 o/olägre än . I höstrapportredogjordes utförligt för utvecklingen av arbetskraftsbristen, såsom denframkommer i barometerunder-sökningarna för industrin och byggnadsverksamheten.Det framgick där att andelen industriföretag som uppgivit brist påyrkesarbetare steg kraftigt från första till , varefterden höga nivån varit ungefär oförändrad till . För de främsthemmamarknads-inriktade industrierna synes dock tendensen ha varit nedåtriktadmot slutet av perioden. En motsvarande utvecklingsbild erhölls också förgrupperna andra arbetare än yrkesarbetare samt tjänstemän. Av preliminäraresultat frän konjunkturbarometern framgår att andelen företagsom uppgivit brist på olika arbetstagarkategorier sjunkit relativt kraftigtfrän . Inom byggnads- och anläggningsverksamheten varbristtalen höga , om än något lägre än . Främstefterfrågades träarbetare och betongarbetare. Även här har bristtalen minskat. Arbetskraftsbristen inom industrin harhaft till följd att rörligheten legat pä en hög nivå. Således har antaletavgångna industriarbetare i procent av antalet anställda arbetare varitdetsamma under större delen av perioden januarioktober 1970 som 1969. Däremothar andelen nyanställda arbetare minskat något. januarinovember 1970berördes totalt 18 790, varav inom industrin 16 600, arbetstagare av varsel ompersonalinskränkningar mot 9 620 1969. Kraftiga ökningarnoterades inom textil- och sömnadsindustrin och antalet berörda arbetstagare 6 690 var därmed även högre än värdet för hela 1966, vilket var det tidigarehögsta värdet . Ökningarna var betydande även inom träindustrin,framför allt under den , och det tidigare högsta värdet överskredsockså här. Inom metall- och verkstadsindustrin uppgick antalet berördaarbetstagare tUl 2 230, vilket var något lägre än 1969. I tabell 1 gesuppgifter om den arbetslöshet som registreras vid arbetsförmedlingarna.Arbetslösheten var i genomsnitt 4 900 lägre än under förstakvartalet . Skillnaden blev sedan mindre mellan andra kvartalen och mellantredje kvartalen registrerades en ökning, som blevbetydande. 1 Preliminär nationalbudget 101 Antal personerberörda av vissa arbetsmarknadsåtgärder 1969 och 1970 Förändring från föregående år Förändring från föregående år Förändring från föregående år 36 200 31 510 23 490 17 500 10 690 -2 270 -7510 -3 800 -5 090 8 050 7 580 4 490 42 200 38 910 31 120 49 960 7 400 7 630 6 270 6 640 3 580 -1550 -1780 1 Omfattar samtligapersoner i beredskapsarbeten exklusive anställda vid s. k. T-arbeten ocharbeten för specialanvisade, dvs. personer vilka som regel ej kan inträda päarbetsmarknaden. fört med 1969 förbättrade arbetsmarknadslägetför skogsarbetare resulterade, som framgår av tabellen, i en minskadarbetslöshet för dessa. Den under första hälften av året lägre arbetslöshetenför industriarbetare kan anses återspegla den uttalade arbetskraftsbristen.Även var bristen pä arbetare stor. Den under dettakvartal registrerade stegringen i arbetslösheten kan väsentligen hänföras tillarbetstagare, som varit anställda för att vara berättigade tillsemesterlön från respektive företag, och som anmält sig som arbetslösa undersemestertiden. För byggnadsarbetare var arbetslösheten i skogslänen under hela1970 något lägre än motsvarande värden , medan i de södra och mellerstadelarna av landet talen var lägre endast . För att något kunnajämföra arbetslöshetsnivåerna 1969 och 1970 kan de relativa arbetslöshetstalenenligt arbetskraftsundersökningarna samt arbetslöshetsprocenten blandkassamedlemmarna enligt statistik användas. Enligtdessa serier skuUe arbetslösheten ha legat klart under värdenaför motsvarande månader 1969. SkiUnaden minskade dock successivt och vid slutetav var arbetslöshetsprocenten ungefär densamma som 1969. Även de säsongrensadekurvorna för den registrerade arbetslösheten kan användas för att Ulustrerautvecklingen. Av dessa framgår att tendensen till stigande arbetslöshet varitmest framträdande i de södra och mellersta delarna av landet utanförstorstadslänen. Arbetslösheten i skogslänen har, enligtarbetskraftsundersökningarna, minskat . 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 102 I tabell 2redovisas antalet personer som berörts av vissa arbetsmarknadsåtgärder. Denrelativa förbättringen av arbetsmarknadsläget i skogslänen har resulterat iminskade geografiska omflyttningar. Antalet bevUjade starthjälpsbidragavseende sådana personer som flyttade från skogslän till andra län svaradeunder 1969 för 44 o/o av det totala antalet beviljade bidrag. Frän 1969 tUl 1970 minskade antaletbeviljade bidrag, och 3/4 av denna nedgång avsåg flyttningar från skogslänen. Sammanfattningsvisframgår av avsnitten ovan om efterfrägan och arbetslöshet att utvecklingen under främst den senare delen avåret medfört en dämpning i det övertryck som rått på arbetsmarknaden. Fråganär dä i vilken omfattning en fortsatt dämpning kan göra sig gällande. Ettstudium av hur de säsongrensade serierna för antalet obesatta platser vid månadens mitt utvecklats under 1965respektive 1970 kan vara av intresse. Allmänt kan konstateras att dettotala antalet obesatta platser frän senare delen av 1968 steg snabbt om än inågot långsammare takt mot slutet av perioden under närmare tvä är fram tillvändpunkten . Denna kom därigenomatt ligga på en betydligt högre nivå än motsvarande månadstal för 1965.Nedgången därefter har emellertid gått relativt snabbt och lågvärdet något under det för . , år som bådautmärktes av högt efterfrågetryck på arbetsmarknaden, steg antaletobesatta platser i lägre takt , varefter kurvan planade utoch vände nedåt . Nedgången fortgick sedan i jämn takt tillbottenläget . Vändpunkten kom alltså tidigare 1970 än1965 och nedgången var kraftigare. Skulle man därför dra ut kurvan meddess nuvarande lutning kommer man i slutetav ner på en nivå som inte obetydligt understiger . Medanvändpunkterna för de olika näringsgrenarna kom ungefär under hösten1965, inträffade omslaget för textilindustrin m. m. samt för träindustrintidigare än för genomsnittet 1970 och vidare ligger nivån för varuhandeln ochtextilindustrin under motsvarande . Mot en UtveckUng i linje med dennaskisserade skulle främst kunna tala altantalet obesatta platser inom den sysselsättningsmässigt betydelsefullametall- och verkstadsindustrin ligger betydligt över motsvarande nivåför 1965. Det relativt gynnsamma läget för denna bransch jämfört med synes även bestyrkas avresultat frän konjunk-turbarometrarna. Utgångspunkt för beräkningarna avsysselsättningsförändringarna 19691970 är de av statistiska centralbyrånsnationalräkenskapsenhet angivna värdena. Definitionerna av olikavariabler såsom antal sysselsatta m. m. ansluter sig till dem som tillämpas iarbetskraftsunder- 1 Preliminär nationalbudget 103 sökningarna(se Statistiska meddelanden N 1970: 44, SCB). För att belysa utvecklingen har delvisanvänts det på kvartalsbas uppbyggda nationalräkenskapsmaterialet översysselsättningen. Analyserna försvåras dock bl. a. av attarbetskraftsundersökningarna, vUka tillbetydande del utgör källan till dessa beräkningar, lagts om frän 1969till 1970. Antalet sysselsatta inom jordbruketminskade med knappt 5o/o. Mellan de tre första kvartalen 1969 och 1970 beräknas nedgångentill 4 o/o. Inom skogsbruket ökade enligt statistiskacentralbyrån antalet sysselsatta inom storskogsbruket med 4,6 o/o mellan detre första kvartalen 1969 och 1970, vilketär första gängen en ökning registrerats. Antalet dagsverken i det enskilda skogsbruketökade med över 20 o/o. Antalet sysselsatta mellan de tre första kvartalen 1969och 1970 anges i nationalräkenskapsmaterialet ha ökat med 8 o/o. MeUanhelåren torde dock ökningen bli lägre. Inom industrin ökade enligt statistiskacentralbyråns urvalsundersökning avindustristatistiken antalet anställda arbetare med 1, 8 o/o ochden anstäUda förvaltningspersonalen med 2,5 o/o . Mellan de tre förstakvartalen och ökade antalet anställda tjänstemän med drygt 4 o/o enligt statistiska centralbyrånskvartalsstatistik. Under periodenjanuarioktober ökade enligt månadsstatistiken antalet anställda industriarbetare med totalt 3,5 o/o,varav män med 2,8 o/o och kvinnor med6,2 o/o. I nedanstående tablå visas de kvartalsvisa förändringstalen19691970 totalt och för vissa branscher. -0,4 -0,7 Livsmedels-, samt dryckesvaru- och tobaksindustri -4,8 -6,4 -9,8 Som framgår avtablån har ökningstakten avtagit under loppet av året. De höga ökningstaleninom verkstadsindustrin synes ha bibehållits . Inom textil- ochsömnadsindustrin har minskningarna blivit allt kraftigare. Genom en svagökning av frånvaron kom antalet i arbete varande arbetare att öka med 3,2 o/o,och för dessa arbetare bidrog bl. a. en något minskad övertidsandel till attuppgången i ökningen antalet utförda arbetstimmar under periodenjanuariseptember från stannade vid 2,3 o/o. Inombyggnadsverksamheten ökade antalet sysselsatta med drygt en 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 104 halv procent tUl 1969. Enligt statistiskacentralbyråns kvartalsvisa lönesumme- och sysselsättningsstatistik minskadeantalet utförda arbetstimmarmed ca 5 o/o mellan de tre första kvartalen 1969 och 1970 och antaletsysselsatta kan då beräknas ha minskat i ungefär samma takt. Inomtjänstesektorerna ökade antalet sysselsatta med drygt 3 o/o från 1968 till 1969. Ökningen var kraftigast inom deoffentiiga tjänsterna och beräknas ha uppgått till drygt 7 o/o, något lägre än mellan föregående år. Antalet kommunalt sysselsatta ökade snabbare än statligt sysselsatta. Inom varuhandeln anges antalet sysselsatta ha ökat med en dryg pro centenhet, medan ökningen uppgick till ca 1o/o inom de privata tjänster na. Inom samfärdseln skulle antalet sysselsatta totalt ha varit ungefär oförändrat, med ökningar inom post- och . Utvecklingen19691970 är svårbedömbar, då de inte helt jämförbara arbetskraftsundersökningarna fått liggatill grund för analyserna. Enligt nationalräkenskapsmaterialet ökade dockantalet sysselsatta inom tjänstesektorerna totalt med drygt 2 o/o mellan detre första kvartalen 1969 och 1970. Endast inom samfärdseln anges antaletsysselsatta ha ökat snabbare 1970 an 1969. I övrigt blev ökningstalen lägreeller inträffade minskningar (privata tjänster). Betydligt lägre ökning änmellan 1968 och 1969 uppges för de statiigtsysselsatta, medan stegringen av sysselsättningen inom kommunerna synesha fortgått i det närmaste oförändrad. Sammantaget skulleenligt nationalräkenskapsmaterialet antalet sysselsatta ha ökat med knappt 2 o/o mellan detre första kvartalen 1969 och Antaletutförda arbetstimmar skuUe ha stigit i ungefär samma takt. Om dessa värden skulle gälla för utvecklingen mellan hel bUr ökningen av antalet sysselsatta densamma som 1969 och därmedden högsta , medan ökningen i antalet arbetade timmar väsentiigt överstiger det tidigare högsta talet. Vid bedömningen avläget pä arbetsmarknaden görs i det följande en genomgång av sysselsättningsutvecklingeninom olika näringsgrenar.Allmänt sett gäller härvid att den dämpning i efterfrägan på arbetskraft somsatte in antagits fortsätta Dennautveckling har förutsatts följas av en viss steg ring av produktivitetstillväxten inom näringslivet. Kalkylerna härvidlag är dock, med hänsyn tUl oklarheten ibedömningen av utvecklingen 1970, osäkra. För vissa näringsgrenar, främst inom tjänstesektorerna, har därför sysselsättningsutvecklingenantagits ske i det närmaste trend mässigt. Denäringsgrensvisa kalkylerna kompletteras sedan med beräkningar 1 Preliminär nationalbudget 105 avarbetskraftsutbud, produktivitetsutveckling och arbetskraftsefterfrågan inomhela ekonomin. Den första etappen i förkortningen av veckoarbetstiden frän42,5 inleds , men då omfattningen av denna ännu ärokänd har vissa överslagskalkyler gjorts främst på totalnivå.Sysselsättningsförändringarna inom de olika näringsgrenarna avser i förstahand arbetstidsvolymens utveckling. Sysselsättningsnedgångeninom jordbruket har antagits bli av åtminstone samma storleksordning 1971 som1970. Som framgår av kapitel IV beräknasproduktionen inom skogsbruket vara ungefär oförändrad från 1970 till 1971. Med ettantagande om en högre produktivitetstUlväxt 1971 än 1970 skullesysselsättningen minska med i runt tal 5 o/o. I kapitel IV anges produktionstillväxten inomindustrin till 4,5 o/o 1970 1971,en neddragning av ökningstakten frän föregående år.Antagandena om sysselsättningsutvecklingen inom industrin baseras förutom påproduktionsprognoserna även på en bedömning av produktivitetstillväxten. Dådenna brakar ligga under trenden i deinledande skedena av en konjunkturdämpning blir läget i konjunkturförloppet avbetydelse för bedömningen av utvecklingen . Frän1965 till 1966 avtog produktivitetstiUväxten, här mätt som produktion perarbetstimme utförd av industriarbetare, frånnästan 8,5 o/o till knappt 6 o/o för att stiga tUl drygt 9,5 o/o 1966 1967.Mellan 1968 och 1969 beräknas den ha uppgått till 8 o/o, men synes 1970 havarit väsentiigt lägre än de närmast föregående åren och ha legat omkring 5 o/o. Med hänsyn till det måttav likhet som förelegat i utvecklingen avefterfrågan på arbetskraft skulle man kunna vänta sig en lägre tillväxt 1971än 1970. Ä andra sidan började efterfrägan avta tidigare 1970 än 1965.Produktivitetstillväxten har därför antagits bli högre 1971 än 1970. BidragandehärtiU är bl. a. att stockningsproblemen iproduktionsprocessen inte bedöms komma att göra sig gällande i sammaomfattning 1971 som 1970, och vidare torde en minskad nyanställning av arbetareverka höjande på produktivitetstillväxten. En stegring i samma takt som denfrän tUl 1967 har dock ansetts mindre sannolik. Omproduktivitetstillväxten 1971 sätts tUl 6,5o/o, motsvarande den nivå som uppnåddes 1962, skulle sysselsättningsvolymenför industriarbetare minska med 2 o/o 19701971. Antalet sysselsatta skuUesamtidigt minska i det närmaste lika mycket. För effekterna avarbetstidsförkortningen kan endast illustrerade kalkyler göras. Om det antasatt de mellan olika förbundsparter träffade överenskommelserna omarbetstidsförkortningens genomförande utsträcks till att gälla samtligaindustriarbetare samt att det alternativ väljs där genomförandet satts tillbörjan av skulle detta taget isolerat kunna beräknas medföraett extra arbetskraftsbehov om 1,5 o/oräknat på helår.