prop · FU0352 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1971 Prop. KungLMai:ts proposition angående utbildning av bibliotekspersonal m. m.; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av slalsrådsprolokolletöver ulbildningsärenden, föreslå all bifalla de förslag, om vars avlålandelill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen läggs förslag fram om principerna för en reform av utbildningenav bibliotekarier och annan bibliotekspersonal. Vissa riktlinjer anges ocksåför den fortsatta behandlingen av frågorna om utbildning av arkivpersonal ochpersonal med informations- och dokumenla-tionsuppgifler. Förbibliotekarier bör utbildningen innefatta dels egentlig yrkesutbildning, delsde varierande teoretiska studier och den praktik som är erforderlig med hänsyntill de krav på arbetsinsatser som ställs i olika befattningar påbiblioteksområdet. Denegentliga yrkesutbildningen för bibliotekarier för verksamhet inomfolkbibliotek, forskningsbibliotek och skolbibliotek föreslås bli tvåårig.Utbildningens innehåU bör ges en relativt stor bredd och utformas med hänsyn lillbehovet att främja de utbildades möjligheter till rörlighet på arbetsområdetoch förmåga all klara av nya arbetsuppgifter. Förtillträde till bibliotekarieulbildningen bör t. v. gälla samma formellabehörighetskrav som för tillträde till universiteten. Antagningssystemet bördock utformas på sådani sätt alt de sökande får tillgodoräkna sig ävenytterligare meritering i form av yrkesverksamhet, teoretiska studier ellerbådadera. Bibliotekarieutbildningenbör bedrivas i nära samverkan med universiteten. Genomgången utbildning börkunna tillgodoräknas som 80 poäng Bibliotekarieulbildningen avses bli anordnad inom ensärskild utbildningsenhet, , som bör inrättas den 1 juli1972 och förläggas lill . Högskolan bör t. v. dimensioneras för en årligintagning av 360 studerande. Dennuvarande ettåriga utbildningen av folkbibliolekarier inom skolöverstyrelsensbiblioteksskola bör upphöra . Den ettåriga utbildningenberäknas dock fortsätta övergångsvis under etl år vid . Detföreslås att utbildningen av annan bibliotekspersonal än bibliotekarierutformas med hänsynstagande till bibliotekens vidgade arbetsuppgifter ochbehovet av bredd i utbildningen. Denna utbildning bör utformas som enspecialkurs i gymnasieskolan. Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hålletinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholnis slott . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågan omutbildning av bibliotekspersonal m. m. och anför. tillkallades tio sakkunniga för allutreda frågan om utbildning av bibliotekarier m. m.; direktiv se riksdagsberätlelses. De sakkunniga har avlämnat betänkandet (SOU1969:37) Utbildning för bibliotek, arkiv och informalik. Yttranden över betänkandet har avgivils avöverbefälhavaren, statskontoret, , ,, kungl. , universitetskanslersämbetet, som överlämnatyttranden från universiteten och vissa högskolor, efterhörande av länsskolnämnderna i , , , ,och , forskningsbiblioteksrådet, ,patent- och registreringsverket, statens råd för vetenskaplig information ochdokumentation, yrkesutbildningsberedningen, kompetensutredningen,läromedelsutredningen, ulbildningsulredning, litteralurutredning,i , som överlämnat yttranden frånGöteborgs stad, landsantikvarien i och länsskolnämnden i Göteborgsoch län, i , som bifogat yttranden från Växjöstad, länsskolnämnden i och stifts- och landsbibliolekel i , ' generaldirektören , ordförande,numera förste bibliotekarien , överbibliotekarien , krigsarkivarienBertil Broomé, numera informationschefen , f. d. avdelningsdirektörenBengt , stadsbibliotekarien , numera rektorn , numera avdelningsdirektören och numerasektionschefen . länsstyrelseni , som överlämnat yttrande från , iStockholms län, som bifogat yttrande från , iVärmlands län, som överlämnat yttrande från stad, iVästerbottens län, som bifogat yttrande från stad. iSverige (LO) saml i gemensamt yttrande ochSveriges industriförbund. (), Sverigesakademikers centralorganisation (), (),, studentkår, allmänna biblioleksförening.Svenska bibliolekariesamfundet, vetenskapliga specialbiblioteksförening. Folkrörelsernas arkivförbund.Näringslivels arkivråd. Föreningen i samhälle. som överlämnat yttrande från , Nordiska rådetssvenska delegation och . Idet följande lämnas en redogörelse för betänkandet samt avgivna yttranden. Förhistoriska uppgifter och en mer detaljerad nulägesbeskrivning Uksom förutredningens förslag liU studieplaner och bestämmelser om utbildningen samlkostnadsberäkningar hänvisas lill betänkandet. Ifråga om många av förslagen erfordras inle beslut av . Föröverblickens och sammanhangels skull lämnas dock en kortfattad redovisning ävenför vissa sådana förslag. UtbUdningav bibliotekarier och biblioteksassistenter vid folkbibliotek bedrivs f. n. vidskolöverstyrelsens biblioteksskola i och vid stadsbibliotek.Före utbildningen vid biblioteksskolan som omfattar skall destuderande fullgöra sex månaders praktisk elev-tjänstgöring vid särskUda elevutbildningsbibliolek.Samtidigt med elev-tjänstgöringen skall de gå igenom en korrespondenskurs,utarbetad av Folkbibliotekens korrespondensinslilul (ETCI). För behörighet altantas till utbildningen fordras examen vid universitet. Utbildningenvid är en varvad teoretisk och praktisk utbUdning somtar omkring i anspråk. Inträdeskraven är gymnasiekompetens ellermotsvarande saml förberedande elevljänsl-göring om en termin. I utbUdningeningår bl. a. minst 12 månaders praktisk tjänstgöring samt en terminsuniversitetsstudier i litteraturvetenskap. Fördeltidsanställda folkbibliotekarier finns längre eller kortare ul- 1971: 52 5 Utbildningen för deltidsanställda bibliotekscheferoch filialföreslåndare omfattar en korrespondenskurs, en tre veckors sommarkursoch en praklikperiod vid läns-eUer landsbibliotek. Den kortareutbildningsgången beslår av nyssnämnda korrespondenskurs och en veckas praktikvid läns- eller landsbibliotek. För deltidsanställda bibliotekarier vidmilitära förband anordnar försvarsstaben särskUd utbildning i form av dels enkorrespondenskurs, dels en påbyggnadskurs i inlernatform om sex lill . Vidfolkbiblioteken finns specialutbildad kontorspersonal (K 1-perso-nal).Utbildning för denna grupp har anordnats av bl. Svenska kommunförbundet.Sådan utbUdning kan t. ex. .bestå av en inledande korrespondenskurs som följsav inlernalulbildning under två veckokurser med mellanliggande hemarbetsperiod. Skolbibliotekariernahar i stor utsträckning lärarbehörighel. Utöver den biblioleksulbUdning somingår i lärarutbildningen sker utbildning vid särskilda sommarkurser om ca 10dagar som anordnas av . Föranställning som amanuens eller bibliotekarie vid vetenskapliga allmänbibliolekoch vissa specialbibliotek fordras i allmänhet licentiatexamen samt vissaspråkkunskaper på gymnasienivå jämte viss lids provljänslgöring. Den egendiga biblioteksulbildningensker på arbetsplatsen. En viss lilleraturkurs skall sålunda vanligen inhämtasunder provljänstgöringen. Därutöver förekommer inskolning i yrket genomrotation mellan olUca avdelningar o. d. Tjänsternasom biblioteksassistent vid de vetenskapliga biblioteken är med hänsyn tillkraven på förutbildning differentierade i två kategorier. För tjänst sombiblioteksassistent och som förste biblioteksassistent i lägre grad fordrasgymnasieutbildning medan det för tjänst som förste biblioteksassistent av högregrad krävs examen vid universitet. Teoretisk och praktisk biblioteksutbildningför biblioteksassistenter bedrivs vid universitetsbiblioteken och vid kungl.biblioteket (den s. k. KB-kursen). Vid universitetsbiblioteken omfattarutbildningen och innehåller både teoretiska och praktiska moment. KB-kurseninleds med en två månaders praklikperiod vid kungl. Om prakliktjänstgö-ringengodkänns fortsätter utbildningen inom den egentliga kursen, som är tre månaderlång. Förbiblioteksbilräden, expeditionsbilräden och expeditionsassislenler vidvetenskapliga bibliotek har den teoretiska och praktiska biblioteksutbildningenformen av intemulbildning. TekniskalilteralursäUskapel bedriver en omfattande vidareutbildning för personal vid företagsbibliolek.Utbildningen har i allmänhet formen av kortare intematkurser. FörUtbUdning i dokumentation har elt antal kurser anordnats, bl. a. av Institutetför vidareutbUdning av akademiker. organisationenför teknisk-naturvetenskaplig forskning, statens råd för vetenskapliginformation och dokumentation och kungl. tekniska högskolans bibliotek. Vissakurser har varit koncentrerade intematkurser, medan andra varit utsträckta överen . Förbehörighet till tjänst som arkivarie vid , landsarkiven ochkrigsarkivet fordras akademisk examen med minst två betyg i historia samtfilosofie licentiatexamen i ämne av betydelse för arkivväsendet ellermotsvarande kunskaper. Sin yrkesmässiga utbildning har arkivpersonalen ihuvudsak erhållit genom praktisk tjänstgöring. Vissa organiserade kurser hardock förekommit. har håUit ell antal ungefär månadslånga kurserför arkivarier sanit några kortare kurser för utbildning av arkivassistenter.För företagsarkivens personal har kurser anordnats av Näringslivets arkivråd.Arbetarrörelsens arkiv och har på motsvarandesätt bedrivit kursverksamhet för folkrörelsearkivens anstäUda. Tillgrund för utredningens bedömning av utbildningsbehovet ligger en prognos, somutförts inom prognosinslilul. Prognosen baseras påundersökningar av personalbehovet inom olika sektorer. Inomde statliga och privata sektorerna har personalbehovet undersökts med hjälp aven postenkät. Inom den privata sektorn ställdes enkäten till etl urval av 3375 arbetsgivare, medan på den statliga sidan samtUga stadiga myndigheter ochförvaltningar, ca 1 000 stycken, tUl-frågades. Även när det gällde atl samla inmaterial om personalbehovet inom den kommunala förvaltningen utomfolkbiblioteken användes en postenkät. Denna sändes till de 41 största avlandels då ca 900 primärkommuner. Landstingskommunerna ingick inle iundersökningen. enkät som sändes till företrädare för de statliga, primärkommunala ochprivata sektorerna frågades efter befintlig personal inom litleralurtjänsl- ocharkivområdena, efler personalens fördelning på utbildnings- och arbetsområden samlefler nyrekryleringsbehovet (19671972). Iprognosen har till del uppgivna rekryteringsbehovet lagts elt beräknat behovatt ersätta av-gängen personal. För den kvalificerade personalen har man räknaimed ett årligt ersätlningsbehov av , medan man för bilrädespersonal har använttre olika ersätlningsalternativ, 5, 10 och . Enkäten gav följanderesultat. Mindre kvalificerad personal med ersättnings-behov Förden kommunala sektorn utanför folkbiblioteken och skolväsendel betecknas72 personer som litteraturtjänstpersonal. Av dem är 24 all anse somkvalificerade och 48 som mindre kvalificerade. Arkivpersonalen uppgår till 293personer, varav 33 kvalificerade och 260 mindre kvalificerade. Del uppgivna nyrekryleringsbehovetunder femårsperioden 19671972 är i fråga om kvalificerad litteraturtjänstpersonal4 och beträffande mindre kvalificerad lilleralurljänslpersonal 15 personer.För kvalificerad och mindre kvalificerad arkivpersonal uppges nyrekryleringsbehovetunder lill 14 resp. 54 personer. Ingen beräkning har gjorts avbehovet alt ersätta avgången personal. Beräkningenav personalbehovet inom folkbiblioteken grundas på tillgängligbiblioteksstatistik saml uppgifter ur biblioteksskolas elevkartolek.Prognosen bygger på anlagandel all foUcbiblio-leksväsendel, som en följd bl. a.av kommunindelningsreformen, skall byggas ul till god standard i samtiigalandels kommunblock fram . Som standardmått används i dellasammanhang antalet lån per invånare. Behovet av bibliotekarier och övrigpersonal antas vidare stå i en viss relation till utiåningsvolymen. Kvotenmellan bibliotekarier och övrig personal antas vara 1:1,6. Resultatet avprognosen redovisas i form av värden för personalbehovet vid olUca alternativför antalet lån per invånare och antalet lån per anställd. I prognosen förordasinga särskilda sådana alternativ, men i etl exempel anges all man, omutlånings-frekvenserna 9 lån per invånare och 13 000 lån per anställd skall uppnåsår 1980, skulle ha ell årligt nyrekryteringsbehov av 130 bibliotekarier och231 övrig personal. Förekomstenav bibliotekspersonal inom del icke obligatoriska skolväsendet kardades genomen postenkät. Enkäten gav till resultat all av 1 257 tillfrågade skolor 235hade minst en skolbibliotekarie med biblioteksutbildning, 435 hade minst en skolbibUotekarie,men ingen med biblioteksutbildning medan 597 saknade skolbibliotekarie. Vid beräkningav rekryteringsbehovet har anlagils dels alt antalet skolenheter blirpraktiskt taget oförändrat fram lill omkring , dels att aUa skolor somnu inte har skolbibliotekarie med biblioleksulbUdning skaU ha minst en sådan.Om ersätlningsbehovet för avgången personal schablonmässigt uppskattats till och om bristen skall täckas blirnyrekryteringsbehovet 215 personer . Förgrundskolans del utnyttjades uppgifter från skolbibliotekarieföreningen.Enligt föreningens medlemsförleckning fanns ca 2 500 skolbibliotekarier, somtill övervägande del hade folk- eller småskoUärarutbildning. n. är uppbyggt anger utredningen alt dessa 2 500 tjänster räcker för alltäcka behovet. En ändring av antalet blir aktueUt först om en omorganisationav systemet företas. Någon beräkning av ersätlningsbehovet har inle gjorts. 3.2.1Utvecklingstendenser, arbetsuppgifter och yrkeskrav inom biblioteksområdet UtredningenframhåUer all del föreligger en tydlig tendens till närmande i olika avseendenmellan bibliotek av skilda kategorier. Denna utveckling betingas av vissafaktorer som är gemensamma för alla bibliotek. Tillgången på information harsålunda ökat myckel snabbi. ökade antalet titiari Svensk bokförteckning med , från 5 729 till 8 007. Inom denvetenskapliga litteraturens område har ökningen varit ännu snabbare. Därtillkommer den ökande produktionen av annat informationsmaterial än tryckta pubUkationer. Eltannat gemensamt drag är det allt intensivare utnyttjandet av bibliotekenstjänster. Bakom denna förändring ligger den högre allmänna utbildningsnivån,det ökade antalet studerande på olika nivåer, den rikligare fritiden och bibliotekensförbättrade servicemöjligheter. Biblioteken har också bedrivit ett aktivtarbete för att öka antalet ulnyltjare, t. ex. genom reklam och uppsökandeverksamhet, utställningar och visningar m. m. Av naturliga skäl har en sådanaktiv kontaktverksamhet framför allt bedrivits av de större folkbiblioteken,men även de vetenskapliga biblioteken har tagit initiativ med syfte allintroducera nya bib-lioleksulnylljare i biblioteken. Genom den ökadesamhälleliga satsningen på vuxenutbildningen och genom allkommunsammanslagningarna ger underlag för bärkraftiga folkbibliotek som kanbedriva en aktiv kontaktverksamhet kan antalet bibUoleksulnyttjare väntas ökaytterligare under den närmaste framtiden. Denav utredningen konstaterade utvecklingen mot elt närmande meUan olika bibUolekslypcrhindrar inte eiUigt utredningen att vissa viktiga skillnader finns kvar mellanforskningsbibliotek och folkbiblio- tek.Det är erdigt utredningen självklart att forskningsbiblioteken i första handriktar sig tUl de specieUa grupper för vilkas behov de är avsedda, medanfolkbiblioteken i sitt arbete strävar efler all nå en så stor publik sommöjligt. Dessa strävanden tar sig bl. a. ullryck i att foUcbibUoleken vidgarsitt verksamhetsområde till all omfatta annat än biblioleksupp-gifler i traditioneUmening. Denna s. k. allmänkultureUa verksamhet innebär all på sillprogram lar upp kulturaktiviteter av skiftande slag, som utställningar,debatter, konserter, teaterföreställningar m. m. Utredningenframhåller atl UtveckUngen för skolbibliotekens del f. n. är svårbedömbar. Denframlida organisationen är beroende av bl. a. resultatet av flera aktuella utredningsprojektpå läromedelsområdet. Utredningen anser, all utvecklingen harinneburit alt skolbibliotekens roU som låneinrätlningar minskat i betydelse liUförmån för den mer utpräglat pedagogiska funktionen. Särskilt markant anges en sådaninriktning vara för grundskolebibUotekens del. Även gymnasiebiblioteken harpåverkats av denna utveckling, men inte i Uka hög grad. Enligt utredningensuppfattning har gymnasiebiblioteken i fråga om arbetsformer mera gemensamt medfolkbiblioteken än med grundskolebiblioteken. Sammanfattningsvisanser utredningen atl UtveckUngen går mot allt större överensstämmelse meUanolika bibUotekstyper i fråga om de allmänna arbetsuppgifternas utformning ävenom arbetsuppgifterna kan variera i fråga om omfattning och tyngd. En rad specialuppgifler,särskUl inom forskningsbiblioteken, är enligt utredningen sådana, att de måstelösas av särskilt anlitade experter med speciella fack- eller språkkunskaper.Utredningen anser emellertid alt utbildning för sådana specialuppgifler inlekan meddelas inom den ordinarie biblioleksutbild-ningen. Denökande malerialmängden och de stegrade servicekraven från bib-lioleksulny ttj arnahar tvingat fram ralionaliseringsålgärder vid olika bibUotekstyper, med hjälpav moderna kontors- och transporttekniska hjälpmedel samt ADB. För bibliotekensinre arbete ger ADB-tekniken möjUgheter tUl långtgående förenkUngar. Genomdatorteknikens utveckling skapas också möjUgheter för biblioteken atl erbjudanya tjänster, exempelvis långtgående selekliv sökning av information medsamtidig spridning till många mottagare. Det är forskningsbiblioteken som har kommitlängst när del gäller atl utveckla ADB-metoder inom biblioteken, men ävenfolkbiblioteken arbetar för all finna metoder alt dra nytta av datortekniken. Iutbildningen av bibliotekarier och informatiker får därför tUlämpningen av ADBstor betydelse. Ävenreproduktionstekniken utvecklas snabbi till elt aUt viktigare hjälpmedel inomolika biblioteksformer, såväl i fråga om tekniken för förvärv av media ochservice till institutioner och enskilda som beträf- fanderationalisering av interna rutiner. Insikter i reproduktionsteknikens möjligheterär därför vikliga inom allt biblioteksarbete. Utredningendelar in de arbetsuppgifter som förekommer inom biblioteken på följande sätt1) urval, anskaffning och vård av media, 2) systematisering av mediabeslåndel,3) informationsverksamhet, 4) låneverksamhel, 5) allmänkullurell verksamhet,6) administration. I det följande ges en kort sammanfattning avarbetsuppgifternas innebörd och av de krav uppgifterna enligt utredningenställer på kunskaper och färdigheter hos personalen. Urval,anskaffning och vård av media (inklusive utrangering av ej gångbart material)innefattar såväl bedömningsmoment som moment av mer teknisk karaktär. För urvaloch utrangering krävs litteraturorientering, förtrogenhet med de krav sombibliotekens avnämargrupper ställer saml kännedom om beståndet i andrabibliotek och deras förvärvs-politik. Anskaffningen av media fömtsätterkunskaper om bok- och mediamarknadens organ och arbetsmetoder och denperiodiska litteraturen samt vissa bibliografiska kunskaper. Systematiseringav mediabeslåndel innebär klassificering och ämnes-indexering samlkatalogisering. Klassificering och ämnesindexering kräver ämneskunskaper samlspråkkunskaper. Den i utgivna litteraturen klassificeras f. n.centralt, dels genom bibliografiska inslilulel vid kungl. Härigenom sker en avlastning av biblioteken. Deökade inköpen av utiändsk litteratur medför emellertid ett fortsalt behov vidbiblioteken av personal med kunskaper om klassificering. Vissa kalalogiseringsuppgiflerär av rulinbetonad karaktär, medan andra har en betydande svårighetsgrad ochförutsätter såväl ämnes- som språkkunskaper. Medinformationsverksamhet avses handledning och information åt bibliotekens nylljare.I arbetet ingår bibliografiska kontroller av lånebe-ställningar ochanskaffningsförslag, referensarbete och litteratursökning, spridning avinformation saml referatljänst. Inom i första hand förelags- och specialbibliotekingår även medverkan vid ulformiung av forskningsrapporter, artiklar m. m. Förinformationsverksamheten fordras bibliografiska kunskaper, språkorienleringoch orientering i olika uppslagsverk, referaltidskrifler o. d. För spridning avinformation fordras i vissa faU mycket betydande fackkunskaper. I den måninformationssökning eller -spridning sker med hjälp av datorbaserade informationssystemfordras kännedom om de aktueUa systemen. För biträde med utformning avforskningsrapporter krävs kunskaper i redigeringsteknik saml om trycksaksframsläUning. Låneverksamhelbedrivs i huvudsak inom ramen för enkla rutiner och kräver av personalen främstkunskap om dessa rutiner. Den inlerurbana verksamheten kräver dock ytterligarebibliografiska kunskaper och kunskaper i främmande språk. Inom den utlåningsverksamhelsom bedrivs iform av uppsökande verksamhet och riktar sig tiU personer som inte själva kanuppsöka fordras omfattande litteraturkännedom och bibliografiskakunskaper. Den allmänkulturellaverksamheten bedrivs ofta i samarbete med specialister av olika slag. Inleminst på mindre eller medelstora orter kommer dock viktiga arbetsuppgifter allvila på bibliotekspersonalen. Av denna fordras då förtrogenhet med olika typerav audipvisueU apparatur, kännedom om utslällningsleknik saml allmän kultur-och samhällsorientering. Administrativaarbetsuppgifter möter inom hela biblioteksområdet, men varierar i omfattningoch karaktär efler typ och storlek. Uppgifterna fömtsätter bl. a.samhällsorientering, insikter i förelagsekonomi och marknadsföring, kännedomom arbetsledning och arbetspsykologi saml kunskaper om och statligförvaltning. De nämndakunskapskraven avser mer eller mindre direkt biblioleksinriklade kunskaper ochfärdigheter. Utredningen anser alt del utöver dessa yrkesinsikter behövs en gmndläggande,aUmän ämnesutbUdning. Som motivering anges bl. a. den s. k. överspridningseffeklen,dvs. all insikter i ell områdes speciella forskningsmetoder och forskningsvillkormedför ökad förståelse för motsvarande problem inom besläktade ämnen. Såvälkraven på förbättrad service som bibliotekens intresse av atl få personal medkännedom om en större del av kunskapsfältet medför vidare behov avkvalificerad allmänutbUdning hos bibliotekariepersonalen. 3.2.2Utbildningens allmänna uppläggning, behörighet och antagningsförfarande Utredningenföreslår alt utbUdningen av bibliotekarier för folkbibliotek, gymnasiebibliolekoch forskningsbibliotek samt av bibliotekarier skall vara indeladi två stadier. Det första stadiet skall utgöras av allmän ämnesulbildningmedan under del andra stadiet den egentliga, yrkesinriktade biblioteksulbildningenskall äga rum. Som närmare kommer alt framgå av avsnittet om utbildningensorganisation och dimensionering föreslår utredningen all yrkesinriktad biblioteksutbildningför utöver de inledningsvis nämnda yrkesgmpperna biblioteksassistenter vidforskningsbibliotek och deltidsanställda bibliotekarier vid folk- ochförbandsbibliotek skaU anordnas vid en central utbildningsanstall,. Utformningen av utbildningens första stadium skaU enligtutredningen uttryckas i form av behörig-helskrav vid tillträde liUbibliotekshögskolan. Avsin diskussion om yrkeskraven för bibliotekarier inom olika bibUotekstyperdrar utredningen slutsatsen atl del är möjUgl all anordna en i storutsträckning gemensam utbildning för bibliotekarier vid folk-,forsknings- och gymnasiebibliotek. Till dessa räknar utredningen även dennuvarande kategorien förste biblioteksassistent av högre grad vidforskningsbibliotek, av vilka f. n. fordras bl. a. examen vid universitet.Enligt utredningsförslaget skall den egentiiga biblioleksulbUdningen för dessakategorier om-falla två läsår, föregångna av eftergymnasialastudier. Underdet första läsåret skall utbUdningen vara gemensam för alla studerande.