prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — 1970 främst till följd av den låga aktiviteten inombyggnadsverksam heten och inom de av byggnadsverksamheten avhängiga branscherna snickeriindustri och Irähusfabriker. Produktionstillväxten inom sågverken harsamtidigt varit stark och Irävarulagren har stigit relativt kraftigt från denneddragna nivån /1970. Preliminära uppgifter urlagerslallstiken visar en lagerökning i producent-, förbrukar- och handelsledetsammantaget på ca 380 tusen kbm där huvuddelen av lagerökningen skett vidsågverken. Den ur balansen salderade produktionsökningen 19691970 blir meddenna leverans- och lagemtveckling ca 7 o/o. Korltidsslalisliken visaremellerlid en ännu starkare produktionsökning nämligen ca 9 o/o, vUkel dockförefaller osannolikt mycket med hänsyn till den ovan återgivna leverans- ochlagerutvecklingen. Som framgår av avsnittet om utrikeshandeln beräknasexportleveranserna 1971 öka något jämfört med . ökningenkan förutses bli svagare än 1970 som förbrukarlagren lorde komma allskäras ned. Vidare har kalkylerats med en viss ökning av lagren iproducentledet. Med denna utveckling pekar balansen på en produktionsökning19701971 på ca 1 o/o. Inomgruppen träindustri exklusive sågverk 'år produktionsutvecklingen efler 1968mycket bristfälligt belyst. månadsindex som förhuvuddelen av denna grupp baseras på syssel-sältningsdata visar enproduktionstillväxt 19681969 på endasl ca 3 o/o och för 19691970 en så starkökning som 7 o/o. Av tillgängliga informationer atl döma syneskorltidsstalisliken ha underskattat produktionsutvecklingen 19681969 medanför 19691970 en överskallning synes ha skell. Produktionen lorde,enligt de beräkningar som gjorts inom , ha ökat relativtkraftigt. Produktionsökningen kan i första hand tillskrivas en genombyggnadsverksam-helens omfallning och inriktning stegrad efterfrågan påbyggnadssnickerier och trähus. beräknas den snabba tillväxten avmöbelkonsumtionen resulterat i fortsatta produktionsökningar inommöbelindustrin. har produktionstillväxten dämpats. Den lågaaklivilelen inom byggnadsverksamheten har lett till sjunkande orderingång tillbyggnadssnickerierna som dragit ner produktionen under andra halvåret.Samtidigt har den låga möbelkonsumtionen medfört stigande lager vidmöbelfabrikerna och dämpad produktionstillväxt. I den beräkning av förbrukningenav trävaror som ingår i försörjningsbalansen för sågade och hyvlade trävarorhar räknai med en produktionsökning för gruppenträindustri exklusive sågverk på omkring 6 o/o 19681969 och omkring 4 o/o19691970. Medhänsyn till den prognoserade svaga utvecklingen av byggnadsverksamheten ochkonsumtionen beräknas produktionen inom gruppen träindustriexklusive sågverk minska med ca 2 o/o 1970 1971. Ensummering av de ovan redovisade utvecklingstendenserna Inom träindustrins olikadelbranscher skulle för den totala träindustrin innebära en produktionsökning19691970 på ca 5 o/o och en produktionsminskning 19701971 på ca 1 o/o. Produktionstillväxteninom massaindustrin var stark och hela produktionskapaciteten kundeutnyttjas fullt. Produktionen av kemisk avsalumassa uppgick lill 3,9 miljonerlon, vilket innebar en volymtillväxt på 6 o/o. Då produktionen av mekaniskmassa var oförändrad kom dock tillväxten i totala avsaluproduktionen 19691970all stanna vid knappt 6 o/o. Dettidigare mycket starka efterfrågeläget försvagades emellerlid underhöstens lopp och en viss uppbromsning i hemlagningen av leveranserna kundemärkas . Bil.1 Reviderad nationalbudget för 73 åretsom helhet all något undersliga produktionen och producenllagren steg sålundasvagt från den kraftigt neddragna nivån /1970. Massainduslrinsproduktionsvolym har forlsall atl öka relativt kraftigt under de förstamånaderna som leveranserna sjunkit, varför lagernivån stigitbetydligt. Som framgår av avsnittet om utrikeshandeln beräknas massaexportensleveranstakl bli låg till följd av att pappersindustrini drar ner sina kraftigt uppbyggda massalager.Denna lagerawecklings-process väntas vara avslutad vid millen av årel varefteren stegring i leveranslaklen beräknas ske. som helhet förväntassålunda massaexporlen kunna öka ca 1 1/2 0/0 i volym. Hemmaleveranserna förväntassamtidigt öka i långsam takt. Av barometerdata atl döma synes produktionensäsongrensat sett komma all dras ned medan lagernivånytterligare påräknas sliga något. Produktionen planerasenligl konjunkturbarometem komma atl bli något lägre än under första halvåretvarför de prognoserade förbättrade avsättningsmöjligheterna beräknas leda llll en kraftig reducering av lagren. Produktionen förårel som helhet beräknas med denna utveckling komma all öka drygt 2 0/0 jämförtmed 1970 som lagernivån påräknas bli något högre /1972 än etl år tidigare. Den kraftiga stegring iefterfrågan på papper och papp som satte in 1968 efter den stagnerandeutvecklingen synes ha bromsats upp . Enligtkonjunklurbaromelrarna var pappersindustrins orderingång från hemma- ochexportmarknaden sammantaget oförändrad under andra och Iredje kvartalet ochsjönk därefter . En dämpning i leveranslaklen kunde märkasi början av 1970 och leveranserna var lägre än undermotsvarande kvartal 1969. Produklionstakten fortfor emellertid all vara högunder större delen av årel och drogs ned först . Produktionen komdärmed alt överstiga leveranserna med en icke obetydlig lagerappbyggnad hosproducenterna som följd. som helhetuppgick produktionen llll knappt papper, vilket innebar enkvanliletsmässig ökning på ca 6 0/0 1969 1970. De kraftigasteproduktionsökningarna skedde inom bulkvarupro-duktionen. Sålunda stegtillverkningen av tidningspapper ca 10 0/0 1969 1970 medan ökningen försäckpapper liksom för kraftliner var ca 110/0. Pappersexporlens ökningstakt komatt stanna vid 4 1/2 0/0. Den svenska pappersindustrins avsättning påhemmamarknaden steg endasl obetydligt som pappersimporlen fortsattealt sliga kraftigt. Den uppgick till 120 lusen lon och utgjorde ca 8 0/0av totala tillförseln. Som framgår av avsnilletom utrikeshandeln beräknas ett omslag i leveransutvecklingen inompapperslnduslrUi komma all ske under lop- 3t 1971.1 saml. pelav 1971 varigenom exportieveranserna beräknas kunna sliga ca 4 o/o i volym19701971, med tyngdpunkten förlagd . Avsättningen på densvenska marknaden förutses komma all öka i en svag men dock något starkare taktän 19691970. Under dessa föratsättningar och med hänsyn till de storaproducenllagren torde produktionstakten komma att bli dämpad under förstadelen av 1971. Detta antyds också i konjunkturbarometem, som säsongrensat settpekar på sänkt produktionsnivå följt av enproduklions-upplrappning . Här har kalkylerats med enproduktionsökning för jämfört med av storleksordningen 1 o/ovilket vid den prognoserade leveransulvecklingen skulle möjliggöra en vissreducering av producentlagren. Produktionsvolymeninom livsmedelsindustrin inklusive dryckesvaru-och tobaksinduslrin ökade19691970 med 4 o/o. Tillväxten inom den egentliga livsmedelsindustrin var 41/2 o/o medan den för dryckesvaru-och tobaksindustrin stannade vid 2 1/2 o/o.Samtidigt med denna för livsmedelsindustrin relativt starka produktionsuppgångökade livsmedels-konsumtionen ganska svagt, vUkel ledde till enkraftig ansvällning av färdigvarulagren. Mot bakgrund av en prognoseradungefär oförändrad ökningstakt för livsmedelskonsumtionen 1971 jämte en beräknadlägre lagerinvestering än 1970 beräknas produktionen för hela sektorn öka medendasl 1 o/o 19701971. Produktioneninom textil-, beklädnads- och sömnadsindustrin sjönk med drygt 3 o/o från 1969till 1970 enligt produktionsindex. Starkast vartillbakagången inom beklädnadsseklorn (exkl. trikå) där produktionen beräknasha minskat med ungefär 4 o/o, medan minskningen för textilindustrin (inkl.trikå) beräknats lill drygt 2 o/o. Efterfrågan på beklädnadsvaror var svag under1970 totalt sett (inkl. lagerförändringar) beräknas den realiseradeefterfrågan ha varit ca 1 1/2 o/o lägre än 1969. Utvecklingen avhemmaefterfrågan ledde lill en förhållandevis måttlig Imporlökning avbeklädnadsvaror volymmässigt ökade importen med 7 o/o. Exportexpansionentilltog i volym var ökningen 21 o/o. Värdemässigt inbringadebekläd-nadsexporlen (inkl. trikåvaror och skor) drygt 80 milj. kr. mer än 1969,vilket är den största ökning som hittiUs uppmätts, och är nu uppe i nästan enhalv mUjard kronor. Den ökade avsättningen utomlands bidrog till all begränsaproduklionsnedgången som förulan denna ökning skulle ha blivit drygt 2procentenheter större. Förinnevarande år beräknas textil, beklädnads- och sömnadsindustrins produktionminska med drygt 4 o/o. Bedömningen baseras i första hand på enförsörjningsbalans för beklädnadsvaror (inkl. trikåvaror) som slutar på enproduktionsminskning på knappt 4 o/o. I balansen har kalkylerats med en inhemskefterfrågeökning på ca 1 1/2 o/o och en exportökning på 15 o/o. På basis avden kalkylerade inhemska efterfråge- 1 Reviderad nationalbudget för 75 Tabell IV: 4.Industriproduktionens utveckling 19691971 Järn- och andra metallverk > Inkl. wallboard. -Inkl. dryckesvaru- ochtobaksindustri. Anm. Såsom framgår av texten har konjunkturinstitutetkalkylerat produktionsökningen inom varven till omkiing och inomträindustrin tiU 19691970. Ökningen för totala industrin blir meddenna utveckling knappt 1/lägre än enligt statistiska centralbyrånsberäkning, dvs. knappt 7 1/i stället för centralbyråns drygt 7 1/2%19691970. Källor: 19691970 preliminäraproduktionsindex, 19701971 . ökningen kan imporlvolymökningen uppskattas tUl ca 12 0/0.För textilindustrin (exkl. trikåvaror) och sömnadsinduslrin beräknasproduklionsnedgången bli större än 1970 nämligen 45 0/0. De berörda branscherna svarar för närmare 80 0/0av den totala industriproduktionen. För återstående industrisektorer, som itabell 4 ingår under benämningen övriga branscher, är produktionsutvecklingenefter till övervägande delen tills vidare myckel bristfälligt belyst. tabellen angivna utvecklingen 19691971 syftar huvudsakligen till all ge enungefärlig uppskattning av produklionsförändringarna inom dessa branschersammantagna. Jord- och sleninduslri, kemisk-teknisk samt grafisk industriutgör de förädlingsvärdemässigl tyngst vägande branscherna inom gruppen, somockså innefattar läder-, pappersvaru-och gummivaruindustri. Den låga aktiviteten inom byggnadsverksamheten under 1970återspeglas klart i jord- och stenindustrins vikande orderulveckling. Produktionendrogs ned successivt som färdigvaralagren sväUde. För åretsom helhet beräknas produktionen enligl preliminäraberäkningar ha minskal ca 2 0/0 jämfört med . Främst har produktionenminskat inom tegelbruken saml inom cemenlvara- och belongvarufabrikerna medanen svag ökning redovisas Inom glasinduslrln och cemenlfabrikerna. Denförutsedda fortsatta svaga aktiviteten inom byggnadsbranschen beräknas medföraall produktionen fortsätter alt minska med ca 4 0/0 19701971. Produktioneninom den kemiska industrin, som ökat starkt under hela 60-lalet, steg medmellan 14 och 15 o/o 19691970 enligl de preliminära beräkningama. Öknmgen varkraftigast och en dämpning i tillväxten inträffade underandra halvåret, vilken bl. a. hänför sig lill kapacitelsutvecklingen inompelroleumraffinaderierna. En låg ökningslakt för dessa jämte en förutseddbetydligt lägre lillväxl än 1969 och 1970 för övriga delar av branschen medföratt produktionsökningen 19701971 kalkyleras stanna vid 9 o/o för branschen somhelhet. En påtaglig dämpning iproduktionens lillväxl inträffade jäinfört med 1969 förpappersvaruindustrin, medan ökningstakten var ungefär densamma de båda åren förden grafiska industrin och gummivaruindustrin. prognoserasgummivaruindustrins produktion stiga snabbare än 1970, medan en stagnation iproduktionen förutses för pappersvaruindustrin och en minskning med etl parprocent beräknas ske för den grafiska industrin. För läderindustrin skedde enomsvängning i produktionen från en relativt kraftig ökning 19681969 till enminskning med några procent 19691970 och även lorde man få räkna meden produktionsminskning på elt par . Totalt för gruppen övrigabranscher ger den ovan redovisade produktionsutvecklingen för delbranschernaen tillväxt på drygt 8 o/o 1969 1970 att jämföra med drygt 10 o/o närmastföregående år och en ökning på knappt 4 o/o 19701971. Genomgångenav de olika industribranschernas utveckling ger till resultat totala industriproduktionen beräknas ha ökat med ca 7 1/2 o/o 19691970,dvs. något litet mindre än , då ökningen enligt de preliminäraberäkningarna var drygt 8 o/o. Tillväxten tycks ha varit ungefär lika starkunder loppet av 1969 och , medan en uppbromsning skeddeunder . För hela 1970 var produktionsökningen liksom 1969myckel hög inom verkstadsindustrin och den kemiska industrin. En något högretillväxt än 1969 noteras för livsmedels- och massainduslri, medan järn-ochmetallverk samt pappersbruk uppvisar en betydligt lägre ökning än elt årtidigare. Järnmalmsbrytningen minskade på grund av gruvstrejken och ell omslagtill produktionsminskning inträffade också för textil- och beklädnadsindustrin. För1971 skulle de ovan redovisade produklionsprognoserna för industrins olikabranscher för industrin som helhet ge en produktionsökning på ca 3 1/2 o/ojämfört med . Dämpningen i ökningstakten berör nästan samtliga branscher undantag utgör järnmalmsgravor samt järn- och metallverken. Tyngst vägande ärden beräknade kraftiga uppbromsningen inom verkstadsindustrin. 1 Reviderad nationalbudget för 77 Skogsavverkningarna ökade kraftigt 19691970, främst somen följd av en stark ökning av förbrukningen av rundvirke inom sågverken ochmassa- och pappersindustrin. HärtiU kommer emellerlid också effekterna avstormfällningarna . Av del slormfällda virket tillvaratogs iförsta hand sågtimret, vilket ledde till en betydande ökningav sågtimmerlagren. har sågtimmerlagren fortsatt all stiga, om än ibetydligt mindre omfattning, som exporten av sågtimmer mer änfördubblats. Parallellt härmed ökade massavedsexporten kraftigt. Nedskärningenav massavedslagren vid förädlingsverken fortsatte medan däremotlagren i skogen steg varför totala lagerhållningen av massaved sjönk endaslobetydUgt. Avverkningarna beräknas ha stigit ca 12 0/0 19691970. kalkyleras med en långsam ökning avförbruknmgen både av massaved och sågtimmer. Totala förbrukningen skuUe såledesendasl öka ca 1 0/0 19701971. Rundvirkesexporten beräknas falla tiUbaka 1971samtidigt som lagren både av sågtimmer och massaved beräknas minska. Därmedberäknas avverkningarna komma atl minska ca 2 0/0 19701971. Tabell R':5. Försörjningsbalans för rundvirke 19681971 1 000 kbm fast mätt utan bark (barr- och lövträ) Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Statistiska cenlralbyån har gjorl preliminäraberäkningar av bruttonationalprodukten mätt från produklionssldan. I följandetablå ges en sammanställning av förändringstalen för de olika näringsgre- narnasproduktionsvolym 19691970 samt de skattningar som kan görasför 19701971. Jordbrukssektornsproduktionsvolym beräknas ha ökat med ca 1,5 o/o 19691970. Ökningen var helthänförlig lill vegelabilieproduktionen, medan animalieproduktionen minskadenågot. beräknar alt jordbrakets bidrag llllbruttonationalprodukten ökar med 3,5 o/o llll 1971. Härvid väntasvegelabUieproduklionen under förutsättning av normalskörd öka med 9o/o medan animalieproduktionen minskar svagt. Skogsbrukelsförädlingsvärde beräknas ha ökat med 8 "/o 19691970. ger ettantagande om avverkningarna, tillsammans med variationer i skogsuttag m. m. ennedgång i produktionsvolymen med ca 0,5 o/o. Somframgår av avsnitt 1 i detta kapitel ökade produktionsvolymen inom industrinmed knappt 7,5 o/o . har skattatförädlingsvärdets ökning inom den totala industrin lill 7 o/o. lill1971 väntas produktionsvolymen inom industrin öka med ca 3,5 o/o. Lägretillväxt än väntas Inom nästan samtliga branscher med undanlag förjärnmalmsgruvor saml järn- och stålverk. Inom elsektorn ökadeförädlingsvärdet med 3 o/o 19691970. Enligl centrala driftledningen beräknaselkraflproduklionen öka med 11 o/o 19701971. Hela ökningen väntas falla påproduktionen av vallenkraft. Förbrukningen av elkraft för prima ändamål dvs.förbrukning exklusive tillfälliga leveranser av överskoltskrafl som 19691970ökade med drygt 4,5 o/o väntas 19701971 öka med 8 o/o. Statistiskacentralbyrån beräknar atl förädlingsvärdet inom byggnadsverksamheten varitoförändrat . Som framgår av kapitel VII beräknas bruttoinvesteringarnai byggnader och anläggningar öka med ca 0,5 o/o 19701971. Inkluderasbyggnadsunderhållet uppgår ökningen lill knappt 1 o/o. Med ovan givnaförändririgsläl kan produktionen av varor och krafl beräknas ha ökat med inlefullt 5,5 o/o 19691970 medan tillväxttakten 19701971 skulle uppgå till drygt3 o/o. Inomden offentliga sektorn beräknas produktionen ha ökat med drygt 70/0 19691970,.medan tUlväxttakten 19701971 väntas stanna strax under 5 0/0. Enliglstatistiska centralbyråns beräkningar ökade produktionsvolymen inom de övrigatjänstesektorerna med ca 5 0/0 1969 1970. Med hänsyn bl. a. lill denförutsatta begränsade tUlväxten av den privata konsumtionen lordeden privata tjänsteproduktionen öka relativt måttligt. Tentativt sätts enökning om 3 0/0 in, vilket ungefärligen motsvarar den tidigare under 60-talellägsta uppgången. Med dessa förutsättningar kan den totala tjänsteproduktionen 3,5 -0,5 Summa varu- och kraftproduktion Offentlig sektor Övriga tiänster beräknasöka med 3,5 o/o 19701971. Differensen jämfört med föregående års ökningstaktskulle därmed uppgå tUl . För1971 visar de i de olika specialkapillen framlagda prognosema altbruttonationalprodukten mätt från användningssidan skulle öka med 2 o/o. Enligtden slutliga bedömningen som gjorts i kapitel I skulle dock motsvarandetillväxt bli 2,5 o/o. skulle, enligt kalkylerna ovan, bruttonationalproduktenstillväxt mätt från produktionssidan uppgå tUl ca 3,5 o/o. Differensen mellandessa skattningar av nationalprodukten, som uppgår till drygt 0,5 o/o,skulle därmed sliga lill 1 o/o eller något däröver 1971. 1.Läget på arbetsmarknaden och början av 1971 Somvisades i den preliminära nationalbudgeten präglades läget på densvenska arbetsmarknaden av högt resursutnyttjande och uttaladarbetskraftsbrist. Den höga efterfrågan på arbetskraft hade lUl följd altinvandringen , liksom , blev betydande. Totalt invandradeunder loppet av 1969 netto 44 000 personer och nästan 49 000personer del högsta tal som noterats. Av nettotillskottet hade under 1970knappt 31 000 personer finländskt medborgarskap, medan della tal varnågra tusen högre. I stället ökade antalet personer med jugoslavisktmedborgarskap från nästan 3 000 1969 till 8 000 1970. Aldersfördelal var (1969)60 o/o av de invandrande i åldrarna . lill ökade dentotala folkmängden i dessa åldrar med 0,8 o/o eller 39 000 personer. MeUan 1969och 1970 beräknas ökningen ha varit 0,9 o/o eller 44 000 personer (53 000personer om åldersintervallet betraktas). Densnabba befolkningstillväxten i samband med etl ökat utnyttjande avarbetskraften möjliggjorde en betydande sysselsättningsökning. Antaletsysselsatta ökade enligl med 1,7 o/o liU1969 och ökningen beräknas ha blivit lika stor (1,8 o/o) mellan 19.69 och 1970.Arbetslösheten minskade båda åren. Beräknat på material frånarbetskraftsundersökningama minskade denna med inle fullt en halv procentenhetlill 1,5 o/o 1970. Antalet totalt utförda arbetstimmar anges av statistiskacentralbyrån ha ökat med 0,6 o/o till 1969 medan ökningen tUl 1970 uppskattasha uppgått llll 2 o/o. Beräkningarna är dock vad avser 1970 ännu preliminäraoch kan komma all ändras. Gentemot tidigare skulle utvecklingen 19691970 ha utmärktsav att arbetstiden per syssesatl stigit. Detta orsakades, enligt beräkningarna,av en ökad arbetsinsats från företagare samt från sysselsatta inom deoffentliga tjänsterna, medan arbetstiden förkortades för sysselsatta inomnäringslivet. Arbetstiden per person i faktiskt arbete har, lill skUlnad frånarbetstiden per sysselsatt, minskat . Utvecklingen med under60-talel ökande frånvaro har nämligen slagit om till en minskning . Ävenom sålunda läget på arbetsmarknaden som helhet karakteriserades avhögt efterfrågetryck ägde en försvagning rum under loppet av året. Tidigastkom vändningen lUl synes I antalet lediga platser som säsongrensat minskadefrån början av årel. Inom industrin hade antalet anställda industriarbetareökat fram lill sensommaren men minskade därefter. Säsongrensat synesarbetslösheten ha visat en stigande tendens, främst mot slutet av årel. Deförsta månaderna av 1971 1 Revideradnationalbudget för 81 harpräglats av fortsatt nedgång i efterfrågan på arbetskraft saml ökadarbetslöshet. Även i den utrikes omflyttningen har arbetsmarknadslägetsutveckling kommit till uttryck. Säsongrensat steg såledesutvandringen under loppet av årel, medan invandringen låg på en hög nivå t. o.m. tredje kvartalet men därefter har avtagit. Enserie som, såvitt del kan bedömas, väl samvarieral med konjunkturerna ärantalet vid arbetsförmedlingarna lediga platser vid månadens mitt. Vid millenav var fortfarande antalet lediga platser större än motsvarandemånadslal etl år tidigare men har därefter varit lägre. uppgickantalet till 43 010 och var därmed 40 o/o lägre än värdet för . Lägreaprilvärde än registreras samt 1967 och 1968. I diagram 1 återgessäsongrensade kurvor för antalet lediga platser inom några näringsgrenar. Somframgår av diagrammet låg den på detta sätt mätta efterfrågan på arbetskraft påsin högsta nivå varefter den minskal. Nedgången ärfrämst hänförlig lill industrin, inom vilken metaU- och verkstadsindustrinväger tyngst. Även i övrigl har den icke tillgodosedda efterfrågan påarbetskraft minskal. Den märkbart mindre konjunktureUa variationen inom de offentligatjänsterna jämfört med övriga näringsgrenar framgår klart av diagrammet. Inomvaruhandeln liksom inom byggnadsverksamheten låg arbelskraflsefterfrågan frånslutet av 1969 lill mitten av 1970 på en i stort sett oförändrad nivå varefterden minskal. Inom samfärdseln låg dock den icke tiUgodosedda efterfrågan kvarpå en hög och oförändrad nivå innan den minskade. Vidarbetsförmedlingarna registrerades även totala antalet under månadenlediganmälda platser. var delta anlal 7 o/o lägre än , medde största nedgångarna under senare hälften av årel. varantalet lediga platser 6 o/o lägre än . Ovanslåendeutvecklingsbild kan kompletteras med resultat från konjunkturinstitutetsbarometerundersökningar. Enligl dessa har antalet arbetare kvartalsvis ökatfrån t. o. m. sista kvartalet 1970. Under förstakvartalet minskade däremot antalet arbetare jämfört med en svag ökningsom emotselts elt kvartal tidigare. En liknande utveckling erhölls även förtjänstemän. De enda branscher inom vilka arbetarantalet angetts öka underförsta kvartalet var kemisk industri och gummivaruindustri saml delar avverkstadsindustrin. För såväl arbetare som tjänstemän väntar sig en något störreandel av förelagen minskning än ökning av antalet anställda ,medan från andra lill Iredje kvartalet antalet skulle bli ungefär oförändrat.Andelen företag som uppgivit brist på yrkesarbetare var DiagramV: 1. Antal lediga platser vid månadens mitt 1969mars 1971 70 000 60 000 50 000 40 000 30 000 10 000 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4000 Textil-, sömnads-, läder-, hår- och gummiindustri ------- 1 1969 1970 1971 1969 ändafrån 66 o/o eller något däröver men minskade lill52 o/o . En forlsall nedgång lill 46 o/o registrerades i mars1971. Högsla brislen , med tal av storleksordningen 70 o/o, noteradesinom gummivamindustrin, järn- och stålverken saml delar av verkstadsindustrin.Även bristen på andra arbetare än yrkesarbetare har gått ned, från 38 o/o iseptember lUl 22 o/o och ytterligare till 13 o/o i mars 1971.Motsvarande tal återfinns för . Bristen på tekniska tjänstemän harsuccessivt minskat något , och brist av någon störreomfallning förekommer endast inom verkstadsindustrin samt den kemiskaindustrin. Bristen på övriga kategorier av tjänstemän är helt obetydlig inomsamtliga branscher. Ännu ansågs brislen på arbetskraft ut- 1 Revideradnationalbudget för 83 göradel främsta hindret för produktionshöjningar. framträdde däremotefterfrågeläget som del främsta hindret.