prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Utbildning.Utbildningsnivån stiger snabbt, konstaterar utredningen. Således har andelen16-åringar som sökl lill gymnasial utbildning direkt efler den obligatoriskaskolan stigit från ca 40 o/o 1960 lill drygt 90 o/o 1970. Antalet studerandevid universitet och högskolor uppgick /65 liU mindre än 60 000,1969/70 liU drygt 120 000 och beräknas 1974/75 vara omkring 150 000. Dennautveckling lorde leda till att de långlidsulbildade efler hand tränger in pånya arbetsområden, fastslår utredningen. I första hand anser man alt dellaleder till sysselsättningsproblem för främst äldre och korttidsutbildade.Vidare förutses svårigheter all placera de ulbUdade. Utredningen anser attarbetsmarknadens omvandling lalar för alt en ökad vuxenutbildning-omskolningkan vara motiverad. Utredningen pekar på den fara som ligger i allefterfrågan på arbetskraft i så hög utsträckning riklar sig mot yngre personer.Även de handikappades situation på arbetsmarknaden uppmärksammas. Utredningenbetonar här den risk som ligger i all arbetskraften uppdelas i två kategorier,en sysselsatt på den öppna marknaden och en utanför denna. Slutligen tarutredningen upp den ökade frånvaron. Man anser denna delvis vara en effekt av förskjutningari arbetskraftens sammansättning, men atl det väsentligen rör sig omindividuella förändringar. Ellflertal remissinstanser diskuterar den dolda arbetslöshetens omfattning ochmöjligheterna all minska densamma. LO anser sålunda all många personer,möjligen hundratusentals, som önskar arbete men inle kan få del,genom en anpassning av den ekonomiska politiken bör ges ordentiigasysselsättningschanser. Grunden för långtidsutredningens beräkningar avarbetskraftstillgångarna accepteras således inte fullt ut av LO. LO anservidare att vissa kommentarer i långtidsutredningen går i linje med LO:sståndpunkt, men atl man inom planeringssekretariatet tycks resignera angåendemöjligheterna all tillräckligt snabbi få en utveckling i önskad riktning. Enliknande uppfattning omfattas av TCO som anför att ingen hittiUs på etl helttiUfredsställande sätt lyckats klargöra storleken av den latenta arbetslösheten.Atl den inte är obetydlig är dock uppenbart. Det fiims således storaoutnyttjade arbetskraftsresurser som del funnes arUedning alt söka tillvarata,även om man bara anlägger det ekonomiska betraktelsesätt som ärlångtidsutredningens. Lägger man därtill den i vårt samhälle gängsevärderingen av förvärvsarbete som del främsta medlet för den enskildessjälvförverkligande, framstår det som ganska självklart atl man söker elimineraså många som möjligt av hindren för dem som önskar utträda på arbetsmarknaden.KF skriver i sitt yttrande atl del enligt låginkomslutredningens beräkningarskuUe finnas en stor s. k. dold arbetslöshet motsvarande ca 300 000400 000heltidsanstäUda, vilket kan jämföras med den ökning på ca 90 000 fram till 1975man har kalkylerat med i långtidsutredningen. Dessa olika resultat har erhållitsgenom olika beräkningsmetoder. KF anser det därför angeläget all en förnyadanalys görs av dessa frågor för alt man skall erhålla ett säkrare underlag fören bedömning av arbelskraflslillgångens utveckling. EnligtLO skulle, om sysselsättningsökningarna i större utsträckning kunde förskjutasfrån de egentliga storstadsområdena liU tätorter och regioner utanför dessa,sysselsättningschanserna för personer där som saknar arbete öka väsentligt.Arbelskraflslillskollen skulle då i mindre utsträckning behöva läckas genominflyttning och de lokala offentliga investeringsbehoven dämpas i viss mån ävenom lokal lät-orlsinflyllning ändå måste bli omfattande. LO ser en sådanförskjutning av sysselsättningsexpansionen söm önskvärd. En stark ökning avslorstadssysselsättningen bör inle passivt accepteras i etl läge då personerpå andra håll inte får en önskad sysselsällningschans. Ävenarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) är inne på liknande tankegångar ochskriver alt man för alt nå en mer varaktig lösning av arbetskrafts-problemenvid val av förläggningsorl måste låta rekryteringsaspekterna vara avgörande.Det latenta arbelskraflsulbudel ligger främst i men även i områden imellersta och utanför storstadsregionerna. Som utredningen ocksåpåpekar kan kapaciteten i fråga om bosläder och annat samhällskapital bedömasvara mindre hårt utnyttjad här än i storstäderna. TCOkopplar främst ihop den dolda arbetslösheten med den lägre förvärvsfrekvensenbland kvinnor men framför all de regionala variationerna är stora.Enligt arbetskraftsundersökningama var t. ex. de relativa arbetskraftstalen1970 för kvinnor i 52,9 och i det närbelägna med dess annorlimdasysselsättningsstmk-tur hela 62,7. En analys av de kraftigt varierandearbetskraftstalen för kvinnor i olika delar av landet skulle säkert visa alldet latenta arbets-kraflsulbudel på sina håll kan vara ganska stort, anser TCOoch efterlyser regionala arbelskraflsbalanser. När del gäller prognosen för denkvinnliga sysselsättningen kan därför TCO för sin del inle betrakta denförutsedda och i jämförelse med slutet av 60-lalet något blygsamma höjningen avde relativa AK-talen som ett önskvärt mål. Prognosen visar i stället enliglTCO:s mening, alt mer kraftfulla ålgärder behövs för all undanröja hindren förkvinnors förvärvsarbete, t. ex. en snabbare utbyggnad av den offentligabarntillsynen och arbetsmarknadsutbUdningen samt effektivare ålgärder för attbredda kvinnors yrkesval och skapa allsidigare sysselsättningsmöjligheter påorter med ett ensidigt näringsliv. SACOifrågasätter om utredningen inle överskattat den sannolika utvecklingen avarbetskraflstillgången. Del finns t. ex. myckel som lalar för alt bedömningenav möjligheterna att höja förvärvsfrekvensen för de gifta kvinnorna är alllföroptimistisk. Förvärvsfrekvensen bland gifta kvinnor är bl. a. avhängig av ivilken utsträckning barntiUsynsfrågan kan lösas och i vilken utsträckningkvinnorna anser del ekonomiskt lönsamt att förvärvsarbeta. En förulsällning föratt de gifta kvinnorna skall kunna söka sig ut på arbetsmarknaden i ökandeomfattning är att det sker en kraftig utbyggnad av den offentligabarnlillsynsverksamhe-len eller atl del vidtas andra ålgärder som frigörkvinnorna från hemmen. Eftersom samhället inle kan erbjuda individernatiUräckliga och alternativa barntUlsynsallernaliv tvingas kvalificerad ochvälutbildad arbetskraft atl arbeta inom hemmet i stäUel för på en plats därderas speciella yrkeskunskaper skulle tillvaratas på ett mer optimalt sätt. Denökning av förvärvsfrekvensen för gifta kvinnor som utredningen räknar med kanalltså enligt mening endasl åstadkommas om samhället kraftfullt satsarpå en utökad barnservice. Då emellerlid tvivlar på atl man skall lyckas fålill stånd en sådan utbyggnad av den offentiigabarntillsynsverksamheten alt full behovsläckning kan uppnås under de närmasieåren, vUl förorda även andra stimulansåtgärder. Genom t. ex. störreflexibilitet vad gäller arbetstiderna och större tillgång lill deltidsarbeteskulle föräldrar beredas större möjligheter att själva lösa sinabarntillsynsproblem och förvärvsarbeta. delar uppfattning om svårighetema att öka den kvinnligaförvärvsverksamheten, då härför ställs krav på större möjligheter lilldeltidstjänster saml en kraftig ökning av antalet daghemsplalser, vilketerfarenhetsmässigt inte är så lätt att tUlgodose. Lantbrukarnas riksförbundanser också all kalkylen över ulbudsök-ningen av den kvinnliga arbetskraftensynes något osannolik. Det är ett känt faktum att dold arbetslöshet råder blandhemmafruarna i landsorten, men då inga arbetstillfällen finns för dessa är delorealistiskt all räkna denna gmpp som potentiella arbetstagare.Arbetstillfällen måste först skapas på de orter där den kvinnliga arbetskraftenfinns om utredningens beräkningar skall vara realistiska, skriver förbundet. KFbetonar nödvändigheten av att samhället vidtar åtgärder för alt underlätta fördem som så önskar all söka sig lill förvärvslivet. gäller inte endasl förall kunna öka den totala produktionen, ulan också för all ge människor enstörre valfrihet. Arbetsmarknads- och lokaliseringspolitiken utgör härväsentliga metoder. Av låginkomstutredningen framgår all brislen på daghem ochannan barntiUsyn utgör ett hinder för ca 300 000 personer alt förvärvsarbeta iden omfallning de skulle önska. Problemet med barntillsyn utgör därför en mycketviktig fråga som måste lösas. Åtgärder på della område har en social målsättning,men kan lill en del också ses som investeringar för all få en ökning avarbelskraftsvolymen. KF framhåller dessutom nödvändigheten av all i olikaavseenden förbättra arbetsplalsmiljön både när det gäller den fysiska,administrativa och sociala utformningen. Utredningenskalkyl över invandringen har uppmärksammats av remissinstanserna. Sverigeshantverks- och induslriorganisation anför all import av arbetskraft kan varahelt motiverad i vissa konjunkturlägen, men man ifrågasätter huruvidautredningens prognos om en permanent och relativt stark arbelskraflimport ärrealistisk och om en sådan utveckling är önskvärd. LOifrågasätter om inte en viss styrning av lolalvolymen på ärnödvändig. Vidare bör de starka fluktuationerna dämpas. De senare kan så gottsom helt tillskrivas tillfälliga överhettningslägen i storstadsregionernaskonjunktur. All begränsa den fria rörligheten inom kan del dock inle blital om och även i övrigl bör inskränkningar i möjligheterna för enskUdapersoner att la arbete här i landet undvikas. LO anför vidare all det frånstabiliseringssynpunkl är väsentligt atl en viss indirekt styrning avovannämnt slag sker. 3 1970 årslångtidsutredning 9 investeringsbehovenper anställd beräknas till . utgör den totala investeringsökningen istorstadsregionerna vid en invandringsökning om 100 000 personer ca 1,3miljarder kr. Om delta utrymme saknas och först på kan skapasgenom höjd produktion, uppslår ell behov av kapilalimport i invandringsskedel.Alternativet är förstärkt inflation och motsvarande tvångsslyrning av sparandeoch kapitalbildning. Enligt LO:s mening kunde en styrning av invandringsvolymen inom breda marginaler och dämpning av dess variationer lämpligen la sigformen av ett delansvar för finansieringen om kolleklivinvesle-ringarna läggspå förelagen. I princip gäller elt parallellt resonemang för inrikesomflyttning och invandring. De extra kostnaderna är dock något större i detsenare fallet. anför, utan att anlägga någon principiell synpunkt påinvandringen, alt utredningens kalkyl lorde ligga för högt. Förbundet anser atlde senaste årens exceptionellt stora överskott delvis lorde vara enengångsföreteelse betingad av behovet av arbetskraft inom skogsbruket på grundav svåra slormskador. Med hänsyn till detta anser man det mindresannolikt att nettoimmigralionen kan bU så hög som 20000 . Stockholmsuniversitet anser å andra sidan atl anlagandel om invandringens storlekförefaller väl försiktigt. Vadbeträffar övriga synpunkter på arbelsmarknadsproblem anför attutredningens kalkyler över medelarbetsliden bygger på förutsättningen all denlagstadgade arbetstiden skall skäras ned lill 40 limmarper vecka för de gmpper som har 42,5 limmars arbetsvecka. Enligl finns del myckel som lalar för alt utvecklingen i della avseende kommeralt gå ännu snabbare. Man kan t. ex. knappast räkna med atl de grupper, som formellt men ingalunda alltid reellt har kortare arbetstid än denlagstadgade, helt skall avslå från arbetstidsförkortningar under de närmasteåren. Organisationen påpekar vidare all ökningen av antalet pensionärer aktualiserarfrågan om deras inlemmande i arbetskraften. I en situation medarbetskraftsbrist finns det enligt mening alla skäl till att sökautnyttja denna arbetskraftsresurs. Ellflertal remissinstanser påpekar atl förslag väckts om sänkning avpensionsåldern för stora grupper löntagare, vilket kan få stora konsekvenserför arbetskraftsutbudet. LOlar upp den ökade frånvarofrckvensen och påpekar all faktorerna bakom denna ärmycket bristfälligt kartlagda. allt högre uppdrivet arbetstempo saml imånga fall en utveckling mol allt ointressantare arbetsuppgifter utgörsannolikt ell par vikliga förklaringsfaklorer. Enligl LO:s mening kanupplevelsen av dessa arbetsförhållanden snarare tolkas som en reellslandardminskning än en slandardökning. AMSunderstryker riskerna för en ökad klyfta mellan de olika typer avarbetskraft och risken för en uppdelning av arbetskraften i två kategorier, ensysselsatt på öppna marknaden och en utanför denna. Styrelsen erinrar om denverksamhet som från arbetsmarknadsverkels sida inletts för alt prövamöjligheterna till en bättre anpassning av arbetet lUl den enskilde individensfysiska och psykiska förutsättningar. Verksamheten syftar lUl all genomkontakter mellan arbetsförmedlingen och representanter för förelag ochanställda undersöka vUka förbättringar som kan vidtas för atl fler äldre ochhandikappade skall kunna anställas. universitetnoterar all man i utredningen inte gjort några anlaganden ompolitikförändringar med avseende på arbetskraften för prognosperioden. Detla ärrimligt om prognosen används för all belysa möjligheterna all uppnå deuppställda ekonomisk-politiska målen. Ivllen då prognosen används enbart som enrestriktion på produktionstUlväxten, kommer anlaganden om oförändrad politikatl implicera allvarliga arbetsmarknadspolitiska konsekvenser, sägeruniversitetet. Trendfram-skrivningen innebär således en forlsall ökning iulslagningen av äldre män från arbetsmarknaden. Produktivitetenhar under 60-lalel för flertalet sektorer uppvisat en stabil och av konjunktur-och arbelsmarknadsförhållanden relativt oberoende utveckling. Den fortsattaproduktivitetsutvecklingen har utredningen belyst med hjälp av planmalerialoch expertbedömningar och även analyserat genom särskilda beräkningar. Fråganhar främst varit om den snabba slegringstaklen under 60-lalet kan väntas beslåunder 70-lalels första hälft, eller om man kan peka på faktorer som tenderarall förslärka eller dämpa denna utveckling. Resultatet av utredningensbedömningar redovisas i tabell 4. Som framgår av tabellenöverensstämmer i flertalet fall den produktivitetsutveckling som förutses för19701975 inom de olika sektorerna helt med eller ligger myckel nära denIrendmässiga utvecklingen under 60-talel. Utredningen betonar atl omproduktiviteten sektor för sektor skall utvecklas lika snabbi som under60-talel, krävs alt en rad bakomliggande fömtsättningar realiseras. Sålundakrävs en fortsall snabb kapitalbildning som successivt ökar mängden kapital perarbetstimme. Utredningenbetonar att det är svårt att mer exakt ange vad den förutseddaproduktivitetsutvecklingen fordrar i fråga om investeringar. Redan vidnuvarande investeringsnivå sker en relativt snabb ökning av realkapilalslocken,vilken i kombination med det vikande arbelskraflsulbudel leder till en snabbökning av mängden kapital . Arbetsproduktivitetens utveckling inom olikasektorer 19501975 Summa varu- och kraftproduktion Privata tjänster OffentUga tiänster 4,6 -0,4 Anm. 1 »privata tjänster» ingår varuhandel, samfärdsel,fastighetsförvaltning, restaurang och hoteU, bank-, försäkrings- ochuppdragsverksamhet samt övriga privata tjänster. Produktivilelseffeklerna av den ökade kapitalinsatsen ärpå ell komplicerat sätt sammanvävda med införandet av ny teknik och med utnyttjandetav slordriflsfördelar. Utförda analyser har antytt all dessa faktorersbetydelse ökat under 60-lalel. De olika faktorernas relativa betydelse haremellerlid inle kunnat preciseras på elt tiUfredsstäUande sätt. Utredningen hardärför varit hänvisad lUl atl i första hand grunda uppskattningarna av denframlida investeringsutvecklingen på de särskilda sektorsludierna. Av dessaframgår all de totala investeringarna förväntas öka med i genomsnitt 3,5 o/oper år 19701975. Kompletterande analyser, som utförts med hjälp av olikaproduklionsfunklions-ansatser, visar att en inveslermgsökning av dennaomfallning väl ligger inom ramen för de krav som den antagnaproduktivitetsutvecklingen ställer på kapitalinsatsens ökning. En väsentlig betingelse för den snabbaproduktivitetsstegringen under den senare hälften av 60-lalet anser utredningenha varit den ökade taklen i del svenska näringslivels strukturomvandling.Företag har lagts ned i ökad omfallning och fusioner har lett lill omfattandeomorganisationer av produktionen. Denna utveckling har medfört all ökade kravställts på arbetskraftens rörlighet, såväl regionall som mellan branscher ochföretag. Viss del av arbetskraften har hafl svårt all finna nya och fullvärdigasysselsättningar, vilket föranlett en stark utbyggnad av samhällsinsatserna pånärings-, arbetsmarknads- och utbildningspolitikens område. Utredningens kalkylförulsätler en fortsatt snabb strukturomvandling och högproduktivitetstillväxt, vUkel reser krav på en fortsättning av dennautbyggnad. Arbetskraftens, produktivitetens och BNP:sförändringar 19501975 -0,9 -0,8 Konsekvenserna för den totala BNP-kapacilelens utvecklingav de enskUda sektorernas produklivilelstillväxl kan inle preciseras förrän mani stora drag tagit ställning lill hur seklorsammansällningen utvecklar sigunder den aktuella perioden. Detla i sin lur kan inte göras förrän man tagitställning till de centrala avvägningsfrågorna rörande resursernas användning. Den seklorsammansältning som ingår i utredningensgrundkalkyl innebär, tillsammans med gjorda anlaganden om den seklorvisa produktivitetsutvecklingenoch arbetskraflstillgången, atl BNP-kapacilelen stiger med i genomsnitt 3,8o/o per år.i En sammanfattning av de antaganden som gjorts här rörandearbetskraftens, produktivitetens och BNP-kapacilelens förväntade utveckling gesi tabell 5. En fortsatt snabb produkliviletstillväxl under 70-lalelsförsta hälft av samma storlek som ifrågasätts av Handelshögskolani . Man anser att del mol bakgrund av del "relativaslöseriet" som synes ha karakteriserat näringslivels förhållanden under50-lalel (t. ex. ifråga om kontors- och Ijänstemannautgifler) fanns ettbetydande utrymme under 60-lalet för koslnadsnedpressning vid det hårdarekonkurrensklimat som då uppkom. Ur denna synvinkel bör utgångsläget för enforlsall hög effeklivitelshöjningstakl vara sämre vid ingången lUl 70-lalel,när en stor del av tidigare möjligheter till produklivilelsslegringar avbetats.Man kan också på arbetsmarknaden urskilja ell växande motstånd mol forlsallsnabb strukturomvandling och höjning av arbetstempot. a. tagitsig ullryck i krav på månadslön. En intensivare satsning pålokaliseringspolitik med ökat 1 Denna uppskattning av tillväxten avser BNP mätt frånanvändningssidan. Enligt de svenska nationalräkenskaperna ligger emellertidtillväxten i mätt från produklionssldan något högre. De beräkningar somredovisats i detta avsnitt har tagit sin utgångspunkt i beräkningar frånproduktionssidan och har gett som resultat en BNP-tUlväxt på . Dendiskussion om avvägningsfrågor som följer utgår emellertid från uppskattningarav användningssidans utveckling, vilken bedömts ligga procentenheter lägre. stöd ål svagare förelag kan verka i samma riktning,skriver . anför liknande åsikter och påtalar även altden svagare efterfrågan som kan förutses för hemmamarknadsorienterade förelagkan motverka en kapacitetsulbyggnad och produktivitetsökning i dessa förelag. framhåller i sitt gemensamma yttrande atl de störstaproduktivitetsvinsterna under 70-lalel sannolikt kan uppnås inom den s. k.konkurrensskyddade sektorn, vilken vad beträffar resursutnyttjandet innefattarden icke obetydliga offentliga sektorn. Problemet är här all finna former förall utnyttja denna latenta rationaliseringspotential. För all effektivtsysselsätta den tillgängliga arbetskraften krävs även en arbetsmarknad med enrörlighet som fungerar såväl geografiskt som yrkesmässigt. Man framhåller atlralionaliseringstakten och strukturomvandlingen överhuvudlaget står i eltofrånkomligt samband med arbetsmiljön. Försök atl stimulera rekryteringslägetför industrisektorerna bör därför förutom via insättandet av traditionellarörlighetsstimulerande ålgärder inte ensidigt koncentreras kringförhållandet som rör industriföretagens arbetsmUjö utan även sikta moluppnåendet av en intensiv rationaliseringslakl inom konkurrensskyddade delar avvår ekonomi, anser dessa organisationer. TCO intar en från tidigare nämnda remissinstanseravvikande ståndpunkt. Man framhåller atl de undersökningar som gjorts för allbelysa olika faktorers inverkan på produktionsresultatet har alla kommit framlill all UtbUdningen är en viktig faktor. De ulbUdningsreformer som under 60-lalelvidlagils i har följaktligen hafl en produktivitets-höjande effekt.Andra vikliga komponenter är införandel av ny teknik och utnyttjandet avstordriftens fördelar. Strukturomvandlingen har fortskridit snabbt inom svenskindustri och lorde göra detta även i framliden. Statistik över samarbelsavtaloch produktutbyte mellan olika företag lalar härför. Skulle de förhandlingarmed EEC, som pågår, resultera i all blir delaktig i enstörre tullfri marknad torde della innebära ett bättre tillvaralagande avstordrifts-fördelarna. Vissa produktivitetsvinster kan då också länkas uppstågenom en ökad specialisering. Skäl föreligger därför enligt TCO:s uppfattning för framlida produktiviletsulvecklingen blir något snabbare än vad utredningenantagit. Vad gäller utbildningens betydelse förproduktivilelslillväxlen delas TCO;s uppfattning av bl. a.universitetskanslerämbetet som i sitt remisssvar framhåller atl den ökning,som utredningen förutser i fråga om bruttonationalproduktens storlek, förklarasav anlagandel om en ökning av produktivilelen . Dennautveckling, där en ökning av del totala resursutrymmet antas åstadkommen enbartgenom en all- mänproduktivilelshöjning, ställer ofrånkomligt krav på vissaprodukli-viletsfrämjande åtgärder, t. ex. i form av utbUdning samt forsknings-och utvecklingsarbete. Det är enligl UKÄ:s mening kanske något förvånande alllångtidsutredningen själv inle dragit några sådana slutsatser. Ävenskolöverstyrelsen finner del angelägel all framhålla det självklara sambandsom råder mellan den enskildes ulbildningsslandard och levnadsnivå ochnäringslivels starka beroende av tillgång på välutbildad arbetskraft för altframgångsrikt kunna konkurrera med utlandet och därigenom bidra lill denfortsatta välfärdslillväxlen i samhället. Styrelsenför teknisk utveckUng (STU) påpekar all man i utredningen inle skiljer mellanFoU som syftar till förbättring av produktionsmetoder och sådan FoU som syftarlill produktion av helt nya produkter. STU varnar för en ensidig koncentrationav inlresset till den förstnämnda FoU-typen, bara för all denna tenderar all gesnabbare resultat. Man understryker atl en stor del av de större svenska förelagenbaserar sin produktion på primärinnovalioner som ibland gjorts för fleraårtionden sedan. Anspråkpå resurser för konsumtion och investering ställs från stat, kommun, förelagoch enskilda personer. Resurserna framstår alllid som knappa i förhållande lillden samlade efterfrågan och fördelningen av resurserna måste beslämmas av denekonomiska politiken i enlighet med dess mål. Utredningen har angett och söktdiskutera vissa konsekvenser som skulle följa av strävandena all uppnå olikamål. Medhjälp av en ekonomelrisk tolalmodell för den svenska ekonomin har man utförtsiffermässiga alternativa kalkyler. Den viktigaste uppgiften för modellen harvarit att åskådliggöra sambanden mellan efterfrågeutvecklingen i form avprivat och offentlig konsumtion, investeringar och export och de anspråk påinhemsk produktion saml på import som hänger samman med denna efterfrågan. Realiserandetav bytesbalansmålet har bedömts dominera awägningsproblemen varför det fåttstyra valel av illustrerande beräkningsexempel. Utredningen har vall allbegränsa diskussionen till huvudsakligen två alternativa tidpunkter föruppfyllande av bytesbalansmålel, nämligen 1975 och 1973. Endasl det förstnämndaalternativet, i utredningen benämnt grundkalkylen, har utförts i alladetaljer. Genominsamling av planer från förelag, myndigheter etc. och sammanställningar avprognoser för olika delar av ekonomin har resurskraven kartlagts.