prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Antalet i genomsnitt över året sysselsatta industriarbetareskulle i detta fall minska med uppemot en halv pro- 4f 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 106 cent.Det kan möjligen ifrågasättas om ett genomförande av arbetstidsförkortningen iden omfattning som antagits här är möjligt att realisera. Inombyggnadsverksamheten bedöms sysselsättningen ha minskat med ca 5 o/o mellan 1969och 1970. I kapitel IV anges investeringarna i byggnader och anläggningar inklusivereparationer och underhåll ha minskat med 1,5 o/o 19691970, medan en ökningmed 1 o/o väntas frän 1970 till 1971. Med ett antagande om en ungefäroförändrad eller något högre produktivitetstillväxt 1971 jämfört med1970 skulle en fortsatt sysselsättningsnedgång vara att emotse 1971. Med hänsyn bl. a. till den prognoseradelägre tillväxten av den privatakonsumtionen har sysselsättningen inom varuhandeln bedömts minska mednågon procent . En nedgång av ungefär samma storlek haransetts rimlig även inom samfärdseln och denna nedgång skulle delvis ske i form av en antagen minskning av företagarnas arbetsinsats. Inom hotell- ochrestaurangverksamhet samt övriga privata tjänster har främsttrendresonemang använts, innebärande en sysselsättningsnedgång med en ellerett par procent inom hotell- och restaurang men en svag ökning inom övrigatjänster. Inom de offentligatjänsterna har sysselsättningsuppgängen 1971 beräknats bli lägre än mellan närmast föregående år. Den lägreökningstakten skulle avse såväl staten som kommunerna, men liksom tidigare väntas den kommunala sysselsättningen ökasnabbast. Sammantaget visarde näringsgrensvisa kalkylerna att arbetskraftsefterfrågan, uttryckt i antal arbetstimmar,skulle minska med drygt en halv procent tUl 1971. Antalsmässigt kandetta beräknas innebära en svagt ökad sysselsättning. Det har då antagits attför samtliga berörda inom ekonomin första etappen av arbetstidsförkortningeninleds samt att den motsvarar ett arbetskraftsbehov om1 o/o. Om man i stället förutsätter att förkortningen kommer att kunna inledasendast för hälften av aUa berörda kan effekten härav skattas tiU 0,5 o/o. Övervägandena om utvecklingen av utbudetpå arbetskraft baseras bl. a. pä enbefolkningsprognos. kan medelfolkmängden i åldrarna 2064år beräknas öka med 0,5 o/o, eller med drygt 20 000 personer. Det har däantagits att den totala nettoimmigrationen uppgår till 20 000personer. Uttryckt i antal sysselsatta pekarkalkylerna över utbudet på en ökning med 0,5 o/o eller något däröver, medanden ianspråktagna arbetsvolymens ökningstakt skulle bli en procentenhetlägre. Den ovan antagna efterfrågeutvecklingen skulle då bli obetydligt svagareän utbudet. Om det lägre alternativet för arbetstidsförkortningens genomförande används stiger differensen till drygten halv procent. Med hänsyn bl. a. till den relativtförsiktiga uppdragning av produktivitetstillväxten som gjorts inom de olikanäringsgrenarna kan efterfrå- 1 Preliminär nationalbudget 107 geutvecklingen tänkas bli mer negativ än vad som angivitsovan. Ä andra sidan är detmöjligt att utbudet av arbetskraft något överskattats. Avslutningsvis skall utvecklingen avsysselsättning och produktion inom hela ekonomin beröras. ökadenationalprodukten med 5,7 o/o i volym ochdå antalet utförda arbetstimmar ökade med 0,6 o/o kom produktivi-tetstUlväxtenatt uppgå till 5,1 o/o, att jämföra med knappt 6 o/o mellan 1967 och1968. Nationalproduktenberäknas nu ha ökat med närmare 4,5 o/o 1969 1970. Produktivitetstillväxten synessamtidigt ha dämpats väsentUgt, till någotunder 3 o/o. Det har dä förutsatts att den av statistiska centralbyrånsnationalräkenskapsenhet beräknade ökningen i antalet utförda arbetstimmar mellan de tre första kvartalen 1969och 1970 om 2 o/o blir något lägre mellan helåren räknat. anges, som framgår avförsörjningsbalansen i det sammanfattandekapitlet, nationalproduktens tillväxt tiU strax under 3 o/o. Om samtidigtden utförda arbetsvolymen minskar med drygt en halv procent skulleproduktivitetstillväxten 1971 bli högre än 1970 och uppgå till närmare 3,5 «/o. Deproduktionsprognoser som framlagts i de olika specialkapitlen och som sammanfattas i kapitel IV indikerar att tillväxten av nationalprodukten, i detta fall mätt frän produktionssidan,uppgår till drygt 3,5 o/o . Med den utveckling avarbetsvolymen som antagits ovan, ennedgång med drygt en halv procent, skuUe då produktivitetstillväxten uppgå till drygt 4 o/o jämfört medde ungefär 3,5 o/o som erhålls vid en motsvarande beräkning . Det kan vara av intresse att närmarestudera produktivitetsutvecklingen inom "näringslivet". Dettadefinieras här för enkelhetens skull som den totala ekonomin exklusiveoffentliga tjänster. kan produktivitetens tillväxt inomdenna sektor beräknas ha uppgått tiU 4,5 å 5 o/o, medan motsvarande värde för1971 skulle ligga en halv procentenhet högre. Sammanfattningsvisframgår av ovanstående att utbudet pä arbetskraft till 1971 kan beräknas öka något iförhällande till efterfrågan. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 108 Enligt beräkningar baserade påtaxeringsstatistiken ökade den totala lönesummanmellan 1968 och 1969 med 8,4 o/o. utgjordes avavtalsmässiga löneökningar, vari ingår den ökning av timlönerna som svarar motarbetstidsförkortningen. Löneglidningen beräknas tUl 2,3 o/o ochsysselsättningskomponenten till 1,6 o/o. Industriarbetarnastimförtjänster ökade enligt helårsstalistik med 8,7 o/o . Av löneökningen utgjordes4,av avtalsmässiga löneförhöjningar och 4,0 procentenheterav löneglidning. Industriföretagens arbetskraftskostnader för arbetare ökade totalt med 10,1 o/o. I dettatal ingår vid sidan av kon-tantlönehöjningarna effekten av den /1969 införda aUmännaarbetsgivaravgiften samt av höjda ATP- och AF A-avgifter. Mellan1969 och 1970 beräknas den totala lönesumman ha ökat med 11,5 o/o. Härav svararden avtalsmässiga ökningen för . Löneglidningen är känd endast för vissa sektorer, men det är uppenbartatt den för ekonomin som helhet varit betydande. Här har kalkylerats med en löneglidning pä 4 o/o.Sysselsättningsökningen har av nu tillgänglig statistikatt döma varit ännu större än som tidigare antagits.Sysselsättningskomponenten, som påverkas i positiv riktning av viss övergångfrån lägre till högre betalda arbeten, har därför korrigerats upp och beräknasnu tUl 2 o/o. Enligt statistiska centralbyrånsmånadsvisa förtjänststatistik för arbetare inom industrin stegindustriarbetarnas timförtjänster med omkring 12o/o meUan genomsnitten för de tre första kvartalen 1969 och motsvarandeperiod 1970. Detta om man korrigerar för retroaktiva löneutbetalningar i 1969års uppgifter. Mellan helårsgenomsnitten 1969 och 1970 har timlöneökningen uppskattningsvis blivit 11,6 o/o, varav den avtalsmässigaökningen beräknas ha utgjort . Löneglidningen mellankalenderåren 1969 och 1970 skulle alltså ha stannat vid drygt 70/0. Timkostnaderna för industriarbetare stegförutom på grund av ökningen i den direkt utbetalda timlönen även medanledning av höjda ATP- ochsjukförsäkringsavgifter samt de frän höjda AFA-avgifterna.Totalt skuUe timkostnadsökningen uppgå tiU 12,3 0/0. 1 Preliminär nationalbudget 109 har dentotala lönesummeökningen satts tUl 10 o/o. En utgångspunkt för beräkningen har varit att sysselsättningenstidsvolym kan antas falla svagt, samt att löneglidningen blir påtagligt lägre1971 än 1970. Avståndet mellan parternas utgängsbud i avtalsförhandlingarna ärmycket stort, och det är ännu omöjligt att ha någon bestämd uppfattning omutfallet av den kommande avtalsuppgörelsen. Här har räknats med attkontantlönerna till följd av avtal och löneglidning ökar med mellan 10 och 11o/o mellan kalenderåren 1970 och 1971. Det förefaller troligt attavtalsförhandlingarna kommer att bli utdragna, varför de utbetalade lönernaunder beräknas öka relativt måttligt. Arbetskraftskostnadernavid sidan av de direkt utbetalade lönerna kommeratt stiga jämförelsevis mycket . Den allmänna arbetsgivaravgiften höjs från 1 o/o till 2o/o av lönesumman. ATP-ochsjukförsäkringsavgLfterna ökar också. Sammantaget beräknas dessa redanbeslutade avgiftshöjningar medföra en ökning av timkostnaderna förindustriarbetare med 1,2 o/o. Faktorinkomstens ökning 19691970 haruppreviderats med knappt en halvprocentenhet tUl 11 o/o jämfört med beräkningarna till konjunkturinstitutetshöstrapport. De enskilda företagarnas inkomster beräknas nu ha ökat med 9 o/oatt jämföra med en tidigare antagen ökning pä endast 1 1/2 o/o. Revideringenberör i första hand jordbrukarnas inkomster. I jordbruksnämndens senasteberäkningar har inkomster sänkts och höjts. Kapitalinkomsterna, dvs. nettot av hushällensränteinkomster och ränteutgifter(inkl. räntor på liv- och sjukförsäkringsfonder) samt utdelningar på värdepapper, har 19691970 ökat mednärmare 11 o/o. De egentliga inkomstöverföringarna (barnbidrag,studiebidrag, bostadstillägg m. som främst på grund av det nyafamiljebostadsbidraget tillbarnfamiljer ökade starkt 19681969, beräknas ha stigitmed 10 3/4 o/o. Utbetalningarnafrån socialförsäkringssektorn (inkl. folkpensionerna) beräknas ha stigit 14,6 o/o meUan 1969 och 1970. Detta innebär en någotsnabbare ökningstakt än 19681969 (11,5 o/o), vUket förklaras av dels störrebasbeloppshöjningar för folkpensioner och ATP 1970 än 1969, dels av den nyasjukreformen . Direktaskatter och avgifter m. m. beräknas ha ökat 19691970 med 16,2 o/o. Det är halvannan procentenhet lägre änsom förutsägs i höstrapporten. a. underskattades då utbetalningarnaav överskjutande skatt. Hushällens inbetalningar av preliminär A-skatt ökadeförsta med 19,3 o/o under detatt lönesumman inklusive direkt utbetalade pensioner steg med13,3 o/o. Det innebär att den makro- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen TabeU VI:1 De enskUdakonsumenternas inkomster och utgifter 19691971 kr., löpande priser Kapitalinkomster (netto)' därav: Folkpensioner' Direkta skatter, avgifter m.m. tiU det offentliga (3-2) Disponibla inkomster (1 4-1-5 6) Sparkvot (9: 7) 1 ArbetsgivaravgiftertUI socialförsäkring samt tillräknade pensionsavgifter för kommunala och statliga myndigheter är ej medtagna som löneförmåner i denna post. Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring uppgick till 7 460 milj. kr. och beräknas uppgå till 8 124 milj. kr. 1970 och till 9 065 milj. kr. Pensionsavgifterna uppgick till 2 617 milj. kr. och beräknas uppgå till 2 907 milj. kr. 1970 samt till 3 244 milj. kr. 2 Förutomlönesumman ingår även direkt utbetalda pensioner frän offent liga affärsverk samt inom industri och handel. 3 Häri ingår räntor på privata försäkringsfonder(exkl. skadeförsäkring). ' Häri har medtagitstransfereringar frän utlandet samt direkt utbetalda pensioner frän stat ochkommun. B Inkl. kommunala bostadstillägg. " Inkl. privatförsäkringssparande. Detta uppgick till 2 408 milj. kr. och beräknas uppgåtill 2 927 milj. kr. 1970 och till 3 106 milj. kr. Källor: ochkonjunkturinstitutet. ekonomiska marginella skattekvoten uppgick till45,3 o/o sedan effekterna av höjd utdebitering ochsjukförsäkringsavgift frän-räknats. Under förutsättning att lönesummans ökningandra halvåret varit sammansatt av samma andelar sysselsättningsökning ochförtjänstökning som kan denna marginalskattekvot antasha gällt även för . De preliminära A-skatterna skulle därmedha ökat med 16,4 o/o 19691970. En större andel sysselsättningsökning skulleerfarenhetsmässigt pressa ned skattekvoten. Nettot av hushållens inbetalningarav fyllnads-, kvar- och överskjutande skatt stannade vid drygt 500 milj. kr.1970 på grund av en kraftig ökning av den överskjutande skatten. Övriga skatteroch avgifter har uppreviderats frän föregående beräkningstillfälle tUl enökning på 19,4 o/o. 1 Preliminär nationalbudget 111 ringenhänför sig framför allt till höjningar av kommunala avgifter och taxor. Faktorinkomstenföratses öka med 8, 8 o/o meUan 1970 och 1971, dvs. en lägre ökningstakt än meUan 1969 och1970 (11 o/o) beroende pä en lägre prognos för såväl löner som enskildaföretagares inkomster. Under förutsättning av normalskörd beräknasjordbrukarnas inkomster från jordbruk med binäringar stiga med 0,7 o/o19701971. Detta innebär en nedrevideringav prognosen jämfört med höstrapporten (4,3 o/o). Övriga företagaresinkomster har kalkylerats ligga pä samma nivå 1971 som 1970. Kapitalinkomsternaväntas öka betydligt långsammare 19701971 än under de närmast föregående åren, eller med 5 o/o. beräknas deegentiiga inkomstöverföringarna åter ökakraftigt (16 o/o) beroende främst på barn- och studiebidragshöjningenden . Utbetalningarnafrän socialförsäkringssektorn beräknas öka i en något lugnare takt19701971, 12,2 o/o, än närmast föregående år. I denna ökning ligger fortsatta höjningar avbasbeloppet , bl. a. till följd avmervärdeskattens höjning /1971. Skattereformen /1971 berör inbetalningarna av preliminär A- och B-skatt. Dentotala effekten av reformen beräknasenligt och innebära en skattelättnadpä 3 600 milj. kr. jämfört med om det gamla systemet varit i kraft.Utformningen av preliminärskattetabellerna fr. o. m. 1971 innebär dock ettrelativt större uttag i förhållande till den slutliga skatten . Dettotala underuttaget beräknas minska med ca 400 milj. kr. Vid prognosen för denpreliminära A-skatten 1971 har valt att resonera på följande sätt. Om skattesystem ochkommunalskattesatser hade gällt även skulle den makroekonomiska marginalskattekvoten sannolikt ha stigittUl drygt 49 o/o. Inklusive höjningen av den genomsnittliga kommunalautdebiteringen frän . till 22,60 kr.per skattekrona skulle den makroekonomiska marginalskattekvoten ha stigit till drygt 59 o/o. Applicerasdenna kvot på lönesummeökningen 19701971 erhålls den preliminäraA-skatten 1971 förutsatt det gamla skattesystemet. Från detta skattebelopp hardragits den beräknade nettoeffekten av skattereformen med reducering för detminskade underuttaget. Ökningen för preliminär A-skatt 19701971 beräknasdärmed uppgå tiU 7,7 o/o. Den preliminära B-skatten beräknas öka lika mycket. Av den debiterade kvarskatten vid1970 års taxering har en oförändrad andel jämfört med föregående årantagits flyta in 1971. Ökningen av kvarskatten 19701971 blir därmed någotlägre än 1969 1970 främst beroende pä deosedvanligt stora inbetalningarna av fyllnadsskatt 1970. Inbetalningen avfyllnads- och kvarskatt minus överskjutande skatt beräknas stiga tiU760 milj. kr. 1971 (se tabell 2). 1971:1 Bilagal Finansplanen 112 TabeU VI: 2. HushåUens direkta skatter och avgifter 19671971 kr., löpande priser 5. överskjutande skatt Netto (3-1-4-5) 7. övriga skatter och avgifter Summa direkta skatter och avgifter (1+1 + 6 + T) Källor: ,och . riga skatter och avgifter förutsätts ökakraftigt även 19701971 främst på grand av höjningar av kommunala taxor ochavgifter. Hushållens disponiblainkomster ökar enligt ovan redovisade beräkningar i ungefär samma takt19701971 som 19691970, dvs. med ca 9,5 o/o. Den antagna lägre ökningstakten19701971 för såväl lönesumman som för övriga faktorinkomster motverkas vadgäller inverkan på disponibelinkomsten av skattereformen. I neddraganderiktning verkar däremot att den kommunala utdebiteringen per skattekrona sannoliktkommer att siga med i genomsnitt . mot 0,76 kr.19691970. Vid övergängen frän det gamla till det nya skattesystemet kommervidare hushällens inbetalningar av skatt att i någon mån påskyndas som följdav uppbördsreglernas utformning. Under kommer nämligenskatteinbetalningar enligt det gamla systemet i form av fyllnads- ochkvarskatter ännu att verkställas. kommer som nämnts ovan,preliminärskatteuttaget att bli större i förhållande till den slutliga skatteni det nya jämfört med det gamla systemet. Räknat i reala termer,med hjälp av den prisprognos som redovisas i prisavsnittet nedan, föratsesinkomstökningen bli betydligt lägre 1970 1971 än meUan 1969 och 1970,nämligen 1,1 o/o mot 3,2 o/o. tUlnovember 1970 steg konsumentprisindex med 6,5 o/o. Inberäknat den idecember återkommande justeringen av bostadsposten fär en prisuppgång på 7,0o/o anses trolig för perioden tUl . Med hänsyn tUldet aUmänna prisstoppet, vilket trädde i kraft , har det räknatsmed obetydlig indexhöjning , bortsett från bostadsposten. Bil.1 Preliminär nationalbudget 113 Frän harkonsumentpriserna stigit med 7,2 o/o. Mellan genomsnittslägena för kalenderåren1969 och 1970 kan prisnivåns uppgång beräknas tUl 6,3 o/o.i Vid s. k.implicitberäk-ning, då även förändringar i konsumtionens sammansättningbeaktas, erhålles en genomsnittlig prisökning med 6,0 o/o. Prisstegringstakten under1970 har varit högre än (7,0 o/o enligt bedömningen ovan mot 4,6o/o). Det kan vidare noteras att prisstegringen i sin tur var högreän (4,6 o/o mot 2,2 o/o) och att prisuppgången var denlägsta . SkUlnaden torde kvarstå ävenom man tar hänsyn till effekterna av förändringar i den indirektabeskattningen. Nettoprisindex, som mäter prisförändringar exklusive skatteroch med tUlägg för subventioner har sålunda, räknat tillnovember 1970, stigit med 5,5 o/o mot 3,4 o/o 1969. Detsynes troligt att denna index kommer att stiga med drygt 6 o/o under loppetav 1970 mot 5,3 o/o . Prishöjningarnasfördelning mellan olika delar av konsumtionen belyses av sammanställningennedan. Genomsnittligaprisförändringar december 1969november 1970 Prisuppgången har varitstörst för posten bränsle och drivmedel, vilket hänger samman med den kraftigaprisstegringen på eldningsolja . Denna prisuppgäng är i huvudsakinternationellt bestämd. Vidare har även den höjda skatten pä drivmedelinverkat. Prishöjningen pä alkohol- och tobaksvaror beror främst päskattehöjningar . Prisuppgången har varit markant högreför samtliga grupper i förhällande till motsvarande period 1969med undantag för tjänster samt bostäder, vilkas kraftiga uppgång under 1969berodde på de två enprocentiga diskontohöjningarna under . I tabell 3 angesprognoser för konsumentprisstegringarna . Jämfört medprognosen i den reviderade nalional- 1Härvid har korrigerats för det betydande periodiseringsfel i månadsindextalen för1969, varom den kraftiga uppjusteringen från korttids-till långtidsindex för december1969 bär vittne. Utan denna korrigering som i huvudsak avser delposten egna hem visarkonsumentprisindex en uppgång från november 1969 till novemberrespektive mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1969 och 1970. 1971:1 Bilagal Finansplanen 114 Tabell VI: 3. Konsumentprisnivånsprocentuella uppgång, totalt därav hänförs tUl: ändring av indirekta skatterändring av internationellt bestämda priser ändring av jordbrukspriser ändringav bostadsprissättning ändring av diverse taxor trendavvikelser i prisema påvissa färskvaror restfaktor budgeten är den nu redovisade betydligt högre(2,). Detta har sin huvudsakliga förklaring i en ändradbedömning grundad pä erfarenheterna från de tre första kvartalen av deninternationella prisutvecklingens direkta genomslag i den inhemska prisnivån.Höjningen av konsumentpriserna tUl följd av denna faktor beräknas nu till 1,7o/o mot 0,9 o/o i den reviderade nationalbudgeten . Vidare har dettidigare lagda ikraftträdandet av mervärdeskattens höjning för vissa varor iförening med vin- och sprit- samt drivmedelsskatternas höjning den 1 novembermedfört att prisstegringskomponenten för de indirekta skatterna höjts från 0,6o/o till 1,4 o/o. Till delta kommer en av den kända utvecklingenmotiverad höjning av restfaktom från 1, 8 o/o, som var prognosvärde i denreviderade nationalbudgeten, till 2,7 o/o. Det förefaller som om genomslaget ide från internationell konkurrens skyddade näringarna blivit något högre under1970 än vad man av tidigare erfarenheter att döma haft anledning vänta sig medhänsyn till lönekostnadsstegringens storlek. Detta synes inte minst gällautvecklingen inom livsmedelsproduktion och förädling. Däremot harjordbrukspriserna legat väsentiigt lägre än vad som tidigareberäknades. Det har inträffat en betydande nedgång av priset på matpotatis,som priserna pä nötkö,tt fallit under internationell påverkan.Slutiigen har prisstoppet medfört att vissa eljest möjliga prisökningar intekunnat uttas. Vid bedömningen av prisutsikternaför har liksom vid tidigare motsvarande tillfällen följande faktorerbeaktats (se tabeU 3): Lönekostnadsstegringarnassannolika genomslag inom de frän internationell konkurrens skyddadenäringsomrädena (restfaktor och diverse taxor i tabellen). Speciellaprisförändringar som sker i anslutning till särskilda regler och beslut (avserbl. a. bostäder och jordbraksprodukter). 1 Preliminär nationalbudget US Direkta återverkningar av deninternationella prisutvecklingen. TillfäUighetsbetonade prisförändringar(posten trendavvikelse för vissa färskvaror i tabellen). Föreslagna förändringar i den indirektabeskattningen. (1) Med utgångspunkt frånavsnittet om lönerna har arbetsgivarnas kostnader i genomsnitt församtliga anställda antagits stiga med 12o/o. Olika antaganden om prispolitiken kan läggas till grundför beräkningen av lönekostnadernas genomslag inom de skyddade områdena. Somen första ansats har räknats med ett för den väntade lönestegringstaktennormalt genomslag. Återverkan pä totalindex harsålunda upptagits till 2,7 o/o varav 0,3 o/o faller på ändring i diverse taxor.En allmän förutsättning för denna beräkning skulle då vara att sedvanliga konsekvensprisstegringar inte inämnvärd grad hejdas genom prisreglering, i varje fall inte under åretssenare delar. Vid en hårdare uppläggning avprispolitiken som även kan tänkas avse importprisernas direkta inverkan på deninhemska prisnivån skulle däremot ett lägre prisstegringsalternativ blimotiverat. (2) Bostadsprisernaberäknas stiga i något lägre takt än med trolig inverkan på totalindex om 0,5 o/o. Kalkylen utgår från oförändradräntenivå. En eventuell ränteförändring får genom de nya och högrevägningstalen för egnahemsposten kraftigare inverkan än tidigare ca 0,3 o/o på totalindex för varjeprocentenhets ränteförändring mot tidigare ca 0,15 o/o. Jordbruksprisernas inverkan pä totalindex har tentativtsatts till 0,3 o/o. (3) Defaktiska importpriserna och därmed de internationellt bestämda priserna pä importkonkurrerande varorantas fortsätta att stiga men ilägre takt än . Den internationella prisutvecklingens direktainverkan på konsumentprisnivån skattas sålunda till 0,9 o/o mot 1,7o/o . (4) TillfäUighetsbetonadeprisförändringar på vissa färskvaror (grönsaker, färsk fisk) är svåra att förutse. Som en tänkbar effekträknas med en höjning av konsumentprisnivänom 0,1 o/o till följd av sådana prisrörelser. (5) Mervärdeskattenhöjs från 10 o/o till 15 o/o på flertalet av de varor och tjänster, förvilka denna högre skatteprocent inte redan blivit uttagen. Den beräknadeeffekten härav uppskattas till 3,2 o/o på totalindex. Sammanfattas de olika priseffekternaunder punkterna 15 ovan er-hälls som resultat att konsumentpriserna underloppet av 1971 väntas stiga med 7,7 o/o.Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1970 och 1971 kan den troligaförändringen anges tUl 8,3 o/o. De anförda beräkningarna utgår från denya och mera realistiska vikttal för bostadspostensom tillämpas i konsumentprisindex. Eftersom bostadskonsumtioneninte är belagd med mervärdeskatt blir det 1971:1 Bilagal Finansplanen 116 kalkylmässigten starkare prisstegringseffekt om man utgår från de lägre vikttal för bostadspostensom alltjämt används inom nationalräkenskaperna.Med nationalräkenskapernas vägningstal blir följaktligen skattehöjningenseffekt liksom den troliga totala uppgången av konsumentprisnivån någrationdels procent högre än vad som angetts i det föregående. Prisuppgängen i denna bemärkelse uppskattassålunda till 8,0 o/o under loppet av1971 och till 8,5 o/o mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1970 och 1971. För impUcitprisindex, varsprisförändringstal brukar påverkas av förskjutningar i konsumtionenssammansättning, har den årliga uppgångentämligen systematiskt varit något mindre än för konsumentprisindex. MeUangenomsnittslägena 1970 och 1971 har en förändring i implicitprisindexpå 8,3 o/o ansetts rimlig. Mellan 1968 och 1969ökade den privata konsumtionen med 4,5 o/o i volym och 7,2 o/o i värde.Samtidigt visade hushållens reala disponibla inkomster den största ökningen sedan19631964, 4,4 o/o, eller i löpande priser 7,0 o/o.