prop · FU03113 · 1971-12-31 00:00:00 — Majtsproposition nr 1971 Prop.1971:113 Maj:ts proposition med förslag till lag ominternationella rättsförhållanden rörande adoption, m. m.; given Stockholmsslott . Maj:l vill härmed, under åberopande av bUagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoU,föreslå atl bifalla de förslag om vars avlålande lill föredragandenhemställt. Min allernådigsle Konungs och frånvaro: I propositionen läggs fram förslag till ny lagstiftning ominternationella rättsförhållanden rörande adoption. Del väsentiiga syftet medförslaget är att undanröja vissa svårigheter som nuvarande lagstiftning medförsärskilt vid adoption av utiändska barn och all i övrigt åstadkomma entidsenlig lagstiftning om inlernalionella rättsförhållanden rörande adoption. Svensk domstol skall enligl förslagel pröva ansökan omadoption, om adoptanten eller adoptanterna har svenskt medborgarskap eller harhemvist i eller i annat fall om Kungl. Maj:l medgett det. Liksomhittills skall svensk domstol tillämpa svensk lag vid prövning av ansökan omadoption, även om anknytning finns lill utlandet. Domstolen skall också ta visshänsyn till lagen i främmande stat till vilken barnet eller sökanden haranknytning. Det uppställs inle som något absolut krav på alt adoptionen blirgiltig i främmande stal där adoplanlen eller adoptivbarnet är medborgare, menadoption skall kunna vägras, om avsevärd olägenhet kan uppstå för barnet pågrund av alt adoptionen inle blir gällande i den främmande staten, Denföreslagna lagen innehåller också bestämmelser om när adoptioner som hargjorts utomlands blir gUliga här i landet. Huvudregeln är att en adoption somskett i främmande stal där adoplanlen eller adoptanterna var medborgare eUerhade hemvist skall gälla här i landet, I andra fall kan Kungl. Maj:l godkännaadoption som har skett utomlands. När adoptivbarnet var svensk medborgare eUerhade hemvist här, krävs Kungl. Maj:ls godkännande även om adoptanterna varmedborgare eller hade hemvist i adoptionslandel. Lagförslagetreglerar också vissa frågor om rättsverkningar av adoption i internationeUaförhållanden. När närmare anknytning finns lill men också i en delandra fall behandlas adoptivbarnet som adoptantens eget barn, även omadoptionen har skett utomlands. Dennya lagstiftningen föreslås träda i krafl . Lagom internationella rättsförhållanden rörande adoption Härigenomförordnas som följer. 1 § Ansökan om adoption upplagesav svensk domstol, om den eller de sökande har svenskt medborgarskap eller harhemvist här i riket eller om Konungen medgivit all ansökningen prövas. 2 § Ansökan om adoption prövasenligl svensk lag. Avseransökningen barn , skall särskilt beaktas, huruvida sökandeeller barnet genom medborgarskap eller hemvist eller på annat sätt haranknytning lill främmande stat och det skulle medföra avsevärd olägenhet förbarnet, om adoptionen ej blir gällande där. 3 §Beslut om adoption som meddelats i främmande stat gäller här i riket, om den eller de sökande var medborgare eller hade hemvist i den främmande staten när beslutet meddelades samt, i fall då adoptiv barnet var svensk medborgare eller hade hemvist i , adoptionen godkänts av Konungen eUer myndighet som Konungen bestämmer. Konungeneller myndighet som Konungen bestämmer kan även i annat faU förordna, alt ellutomlands meddelat beslut om adoption skall gälla här i riket. 4 §När beslut om adoption som meddelats i främmande stat skall gälla här i riket, anses adoptivbarnet som adoptantens bam i äktenskap i fråga om vårdnad, förmynderskap och underhåU. Ifråga om arvsrätt i adoplivförhållanden gäller vad som i allmänhet ärföreskrivet om tillämplig lag beträffande rätten lUl arv, oavsett vilken lagsom tillämpats vid adoptionen. Har denna ägt rum här i riket, anses dockadoptivbarnet alltid som adoptantens barn i äktenskap. Ifall då adoptivbarn ej har arvsrätt efler adoptanten kan efter vad som finnesskäligt beslämmas all bidrag lill barnets underhåll skall utgå av behållningeni adoptantens dödsbo. 5 § Konungen eller myndighet somKonungen bestämmer kan meddela föreskrifter om den utredning som skall äga rumi ärende som avses i denna lag. 6 § Beslut om adoption sommeddelats i främmande stat får ej lUl-läggas gUtighet i , om dettaskulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen här i riket. 7 § I den mån del påkallas lilluppfyllande av förpliktelser enligl avtal med främmande stat kanKonungen meddela föreskrifter som avviker från bestämmelserna i denna lag. Dennalag träder i kraft . Beslutom adoption, som meddelats i främmande stat och vid ikraftträdandet vargällande här i riket, gäller alltjämt. Ifråga om räll lill arv i adoplivförhållande är lagen ej tillämplig, pm arvlålarenavlidit före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1904: 26 s. 1) om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskap, förmynderskap ochadoption Härigenom förordnas i fråga om lagen (1904: 26 s. 1) omvissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, förmynderskap och adoplion, dels all 6 kap. skall upphöra att gälla, dels all lagens rubrik och 7 kap. 5 § skall ha nedanangivna lydelse. Lag om vissa internationella rättsförhållanden rörandeäktenskap och förmynderskap Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §» Konungen äger, efler avlal med Konungen äger, efler avlal med , , och , , och eller med en eller flera av eller med en eller flera av dessa stater, stadga avvikelser från dessa stater, stadga avvikelser från de i denna lag givna bestämmel- de i denna lag givna bestämmel ser om internationella rältsförhål- ser om internationella rättsförhål landen rörande äktenskaps ingåen- landen rörande äktenskaps ingå- de, återgång av äktenskap, akten- ende, återgång av äktenskap, äk- skapsskillnad, hemskillnad, för- lenskapsskUlnad, hemskillnad, för mynderskap för underåriga och mynderskap för underåriga och omyndigförklarade så ock i öv- omyndigförklarade så ock i öv rigt meddela föreskrifter i dessa rigl meddela föreskrifter i dessa hänseenden saml beträffande in- hänseenden. lernationdla rättsförhållanden rö rande adoption. Efter avlal med annan stat än nu är sagl äger Konungen,med avseende å undersåtar i fördragsslulande stat, stadga avvikelser från de i4 och 5 kap. meddelade bestämmelserna. Skall, enligt de i viss främmande stat gällande allmännareglerna om internationeUa rättsförhållanden, lagen i den stat, där hemvistetär, äga tillämpning med avseende å omyndighetsförklaring och anordnande av förmynderskapför underårig och omyndigförklarad, äger ock Konungen förordna beträffandeundersåtar i den staten, vUka hava hemvist här i riket, allomyndighetsförklaring må ske och förmynderskap anordnas enligt svensk lag, samti fråga om svenska undersåtar, vUka hava hemvist i den främmande staten, altomyndighetsförklaring må ske och förmynderskap anordnas i den främmande staten. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse av 6 kap. 1949: 384. = Senaste lydelse1949: 384. = Senaste lydelse 1969:721. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Majit Konungen i statsrådet på . Närvarande: slalsminislern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , . Statsrådet anmäler efler gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fråga om lagstiftning angående internationelladoptionsrätt och anför. Lagen (1904: 26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållandenrörande äktenskap, förmynderskap och adoption innehåller i 6 kap. vissabestämmelser om adoption. Vid sidan härav finns för internordiska förhållanden särskUdaregler om internationellrätlsliga förhållanden rörande adoption i en konventionsom ingåtts mellan , , , ochSverige och som innehåller internationeUt privalrättsliga bestämmelser omäktenskap, adoption och förmynderskap (SÖ 1931: 19). Dessa bestämmelser finnsför svensk rätts vidkommande intagna i förordningen (1931: 429) om vissa internationellarällsförhåUanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. för internationell privaträtt, av vUken är medlem, haravslutals en dagtecknad konvention om behörig myndighet,tillämplig lag och erkännande av beslut rörande adoption. Konventionen harännu inle trätt i kraft. Den har ratificerats endasl av och harytterligare undertecknats av och . Med slöd av Kungl. Maj:ls beslut tiUkaUadesen sakkunnig för att verkställa översyn av den internationellrätlsliga regleringenrörande adoption. Uppdraget omfattade dock inle de särskilda internordiskabestämmelserna på området. Den sakkunnige avgav betänkandet (SOU1969: 11) Internationell adoptionsrätt. ' Ordföranden i lagberedningen f. d. justitierådet . a. förslag lill en ny lag om internationellrätlsligaförhållanden rörande adoption. Förslagel torde få fogas lillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetls av , som bifogat yttrande från Stockholmstingsrätt, av hovrätten över och , , centralafolkbokförings- och uppbördsnämnden (CFU), familjelagssakkunniga, , styrelsen för socialförvaltningen i och barnavårdsnämndeni , stads , föreningen stadsdomare (domareföreningen), , föreningenSveriges rällshjälpsjurisler, föreningen och . Genom lagen (1970: 840) omändring i upphävdes förut gäUande bestämmelser om möjlighet atlhäva adoption. Till grund för den nya lagstiftningen, som i denna del trädde ikraft , låg en inom den 13 april 1970upprättad promemoria med förslag till ändringar i adoplionslagsliflningen (DsJu 1970: 5). I bilaga liU promemorian redovisades vissa av förslagel tilländring i den materiella adoplionslagsliflningen föranledda övervägandenrörande internationellrältsliga frågor om hävande av adoplivförhållande. Samtligaremissinstanser som yttrat sig över belänkandet har varit i tillfälle atl yttrasig även över promemorian. 2.Gällande ordning m. m. 1904års lag om vissa inlernalionella rättsförhållanden rörande äktenskap, förmynderskapoch adoption innehåller inle någon regel om svensk domstols behörighet i inlernalionellaadoptions-förhållanden. Enligl fast praxis anses emellerlid svensk domstolbehörig alt pröva ansökan om adoption när den eller de sökande har svenskt medborgarskapeller har hemvist i . Även i vissa andra fall med internationellanknytning har adoplionsansökan ansetts kunna prövas av svensk domstol (jfrbetänkandet s. 27). Vad gäller frågan om tillämpliglag vid prövning av ansökan om adoption bygger lag på uppfattningenalt svensk domstol skall tillämpa svensk lag. Enligl 6 kap. 1 § första stycketgäller emellertid all utländsk medborgare får adoptera eller adopteras här ilandet bara under förutsättning att adoptionen blir gällande i den stat han tiUhör. Ifråga om utländskt adoplionsbesluls verkan här i landet gäller enligl 6kap. 1 § andra stycket lag all svenskmedborgare inle får adoptera eller adopteras utomlands ulan alt Kungl. Maj:lbeträffande viss stat eller visst bestämt fall har medgetl det. Någraregler om rättsverkan av adoption finns inte lag. I6 kap. 2 § nämnda lag regleras frågan om hävande av adoption. När adoptantenär utlänning får enligl paragrafens första stycke adoplivförhållandel hävas häri riket bara om hävandet blir gällande i adoptantens hemland. Är adoplanlensvensk medborgare får enligl andra stycket adoptionen inte hävas utomlands medverkan här i landet ulan alt Kungl. Maj:t har medgett det beträffande viss stateller visst bestämt fall. Denu redovisade reglerna i 6 kap. lag har i sak inte undergått någonändring sedan adoptionsinslitulel infördes i svensk räll . Regleringenav adoplionsfrågor förordning om vissa intemationellarättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap bygger dels påde återgivna bestämmelserna i 6 kap. lag om rält för Kungl. Maj:tatt ge tillstånd lill adoption eller hävande av adoption i viss främmande stat,dels på en särskild fullmaktsbestämmelse i 7 kap. 5 § första stycket sammalag, enligt vilken Kungl. Maj:t kan, efler avtal med , , Islandoch eller med en eller flera av dessa stater, meddela föreskrifterbeträffande bl. a. internationella rättsförhållanden rörande adoption. förordningföreskrivs i överensstämmelse med bestämmelserna konvention, att omnågon som är medborgare i fördragsslulande stat , , ,eller och har hemvist i sådan stat vill adoptera någon som harmedborgarskap i en av staterna, ansökningen skall göras i den stat där adoptantenhar hemvist (11 §). Vid prövning av ansökningen tUlämpas i varje stat där gäUandelag. Är den som skall adopteras under och har han hemvist i hemlandet,får ansökningen dock inle bifallas i annat stat ulan att vederbörande barnavårdsmyndigheti hemlandet har haft tillfälle atl avge yttrande (12 §). Ansökan om hävande av adoplivförhållandemellan medborgare i fördragsslulande stater skall, om adoptionen ägt mm i sådanstat, upptagas i den stat där adoplanlen har hemvist eller, om han inte harhemvist i fördragsslulande stat, där adoptivbarnets hemvist är. Vid prövning avansökningen tillämpas i varje stat där gällande lag (13 §). Har beslut omadoption eller om hävande av adoption meddelats i fördragsslulande stat enliglkonventionens bestämmelser, skall beslutet gälla i övriga stater ulan särskildstad- fästelseoch utan prövning av avgörandets riktighet eller av dess förutsättningar medhänsyn till hemvist eller medborgarskap i den ena eller andra av defördragsslutande staterna (22 §), 2.3Haagkonventionen m. m. Haagkonvenlionenden om behörig myndighet, tillämplig lag och erkännande avbeslut rörande adoption reglerar i främsta rummet kompetensfrågor, dvs. vilkenstats eller vUka staters myndigheter som är behöriga all upplaga frågor omadoption. Enligt konventionen behörig myndighet får, med vissa undantag,tillämpa sill eget lands lag, och dess avgörande skall erkännas i övrigafördragsslutande stater. Konventionen innehåller inle några bestämmelser om rättsverkningarnaav adoption. Frågan om verkan i en stat av adoption som skett i annan stal ochsom enligl konventionen skall erkännas i den förstnämnda staten får sålundabedömas enligt den statens internatio-nell-privairällsliga regler. En närmareredogörelse för innehållet i konventionen lämnas i betänkandet s. 5360.Svensk översättning av konventionstexlen finns på s. 7174 i betänkandet, I betänkandet (s, 1626,2936) finns också en redogörelse för utländsk intern och inlernalionelladoptionsrätt. Utredningenanför inledningsvis, att internationellrättsliga frågor om adoption på senarelid har fåll allt större betydelse. Del föreligger därför elt ökat praktisktbehov av en lidsenUg lagstiftning. Bestämmelserna om adoption lag ärföråldrade och har genom de krav som gäller i fråga om de materiell rättsligavillkoren visat sig försvåra önskvärda adoptioner. Lagen saknar vidarereglering av svensk myndighets behörighet i internationella adoplionsärenden. Inleheller har den några bestämmelser om rättsverkningarna av internationellaadoptioner. Utredningen anser all del är praktiskt nödvändigt alt försöka gebättre vägledning därom än som slår lill buds. Utredningen anför vidareall den enligl direktiven skall beakta möjligheterna för alt tillträdaHaagkonvenlionen om adoption. Utredningen förutsätter för sin del all Sverigetillträder konventionen, men ullalar atl enligl dess meningkonventionens bestämmelser inle är ägnade atl ensamma läggas lill grund för enny svensk lag rörande internationell adoptionsrätt, om denna skall ersättabestämmelserna lag och således inle kan begränsas lill konventionsfaU.Del är ovisst, hur många stater som kommer all tillträda konventionen, ochunder alla omständigheter behövs regler i förhållande lill stater som står utanför. Utredningen har därför funnit detnödvändigt all föreslå dels en generell lagstiftning, dels särskildabestämmelser rörande tillämpningen av Haagkonvenlionen för det fall att Sverigetillträder denna. Utredningen har emellertid strävat efter så storöverensstämmelse mellan de olika regelkomplexen som möjligt. Förslagel lillgenerell lagstiftning bygger därför i görlig mån på bestämmelserna i ,Utredningen utgår från alt den svenska internationella familjerätten förframliden kommer all i ökad omfattning bygga på en kombination av nationalitetoch domicil som anknytningsmoinent. En sådan kompromiss kännetecknar ocksåHaagkonventionen om adoption. Utredningens förslag lill generell lagstiftningbehandlar i motsats lill Haagkonvenlionen även i viss utsträckninginternationella rättsverkningar av adoptionsbeslul. 3.2 Frågan om tillträde till Utredningen anför, all del slutliga beslutet i frågan omSveriges tillträde lill Haagkonvenlionen förutsätter en avvägning, huruvida dekrav som konventionen ställer och de därmed förenade praktiska ölägenheternauppvägs av de fördelar som vinns lill följd av atl svenskt adoptionsbeslulgenom konventionen tillförsäkras erkännande i vissa främmande stater. Hur storafördelarna blir, beror av hur många och vilka främmande stater som tillträderkonventionen. Underlaget för bedömningen är enligt utredningen ofullständigt ietl läge då konventionen ratificerats av bara en stal och ytterligare endasltvå stater har undertecknat konventionen. Utredningen anser del önskvärt, att de nordiska staternagemensamt liUträder konventionen. Härigenom skulle vissa internordiska problemlösas som inle regleras av nordiska familjerätts-konvention, främstfrågan om erkännande av adoptionsbeslut som meddelats i nordisk stat och somrör personer med medborgarskap eller hemvist i icke-nordisk stal, vilken har lillträllHaagkonvenlionen. Frågan har diskuterats vid överläggningar som utredningenhar hafl med sakkunniga från , och . De finska och norskasakkunniga ställde sig positiva lill ell tillträde lill konventionen, medan dendanska representanten räknade med alt konventionen sannolikt inte skulle accepterasi . Utredningen anser att under de förutsättningar i övriglsom har angetts i det föregående bör kunna ratificera konventionen, även omDanmark tills vidare står utanför, 3.3 Svensk domstols behörighet Utredningen anser det naturligt, all ansökan om adoptionprövas i stal till vilken adoptanten har anknytning, bl, a, därför alt detfrämst är adoptantens förhållanden som bör utredas, när det gäller att bedöma omen adoption är till barnels bästa. Från ulredningssynpunkl skulle del vara mestkonsekvent, att adoption alllid äger rum i stal där adoptanten har sillhemvist. Utredningen anser dock att del knappast kan komma i fråga all ändranuvarande praxis, enligl vilken adoplanl eller adoptanler som är svenskamedborgare kan vända sig till svensk domstol, särskilt som adoptantens resp. adoptanternasmedborgarskap utgör kompetensgrund enligt Haagkonvenlionen. Utredningen anserdärför, all ansökan om adoption alllid skall få upptagas av svensk domstol,om den eller de sökande är svenska medborgare eller har hemvist här i riket.När makar ansöker om adoption, bör sålunda krävas, alt båda är svenskamedborgare eller har hemvist här i riket. Utredningen erinrar om all svenskdomstol i rättspraxis har upptagit ansökan om adoption även i vissasituationer där de sålunda föreslagna kompetensgrunderna inte föreligger. För atltillgodose behovet av atl få ansökan om adoption prövad i i särskildafall föreslår utredningen, atl Kungl. Maj:l skall kunna medge all ansökanupplages av svensk domstol. Maj:l har en liknande prövningsrätt enligllagen (1964: 726) om svensk domstols prövning av äktenskapsmål i vissa fall.Utredningen erinrar i detla sammanhang om all Kungl, Maj:t enligt gällande lagi vissa fall prövar frågan om godkännande av utiändsk adoption. Ienlighet med dessa överväganden föreslår utredningen atl en ny lag om inlemationellrätlsligaförhåUanden rörande adoption inleds med en regel av innehåll atl ansökan omadoption får upplagas av svensk domstol, om den eller de sökande är svenskamedborgare eller har hemvist här i landet eller om Kungl. Maj:l i annat fallmedger atl ansökningen prövas här. En sådan bestämmelse har tagits upp i 1 § iutredningens lagförslag. Idenna del förordar utredningen ett lagfästande av nuvarande praxis alt ansökanom adoption skall prövas enligt svensk lag. Utredningen erinrar om atltillämpning av den prövande myndighetens eget lands lag är huvudregel även enliglHaagkonvenlionen. Nuvaranderegel i 6 kap. 1 § första stycket lag, atl utlänning får adopteraeller adopteras här i landet bara om adoptionen blir gällande i hans hemland,medför enligl utredningen betydande praktiska svårigheter. Av en enkät somutredningen gjorl framgår all bestämmelsen medfört omgång i åtskilliga adoplionsärendenoch ibland direkt hindrat adoption, åtminstone till dess vederbörande har fåttsvenskt medborgarskap. I fall då adoptionsinstilulel inte har någon motsvarigheti barnels hemland har del sålunda varit nödvändigt atl uppta barnet lillsvensk medborgare för alt adoption skall kunna genomföras här.De blivande adoptivföräldrarna har då förordnals tUl förmyndare för barnet ochhar därefter ansökt om svenskt medborgarskap för del. Utredningen anser altkravet i 6 kap. 1 § första stycket lag går för långt och inle larhänsyn till att många stater tillämpar domicil-principen. Dessutom är det oftaförenat med betydande omgång och ibland omöjligt alt utreda, huruvida kravet äruppfyllt. Utredningen erinrar om atl adoption av barn från utvecklingsländer påsenare lid har blivit allt vanligare. Huruvida adoptionen i elt sådani faU blirgiltig i barnets hemland eller inte, lorde enligt utredningen som regel vara betydelselöst,såvida barnet finns i eller i annat land där adoptionen erkänns. Manbehöver inte räkna med alt barnet annat än i enstaka undantagsfall kommer allåtervända lill sitt hemland. Mol bakgrund av det sagdabör enligt utredningen inle gälla något absolut krav på all adoptionen skallbli gällande i den stal där sökanden eller bamet är medborgare. Samtidigtframhålls emeUertid att o-lägenheler i vissa fall kan uppkomma, ifall ingenhänsyn tas till frågan om adoptionens gUtighet utomlands. Om t. ex. utländskamakar med hemvist i adopterar etl barn här och sedan återvänder tillsitt heraland eUer om svenska makar med hemvist utomlands adopterar här ilandet, skulle otvivelaktigt svårigheter uppstå om adoptionen inte blirgällande i den stat där makarna är medborgare resp. har hemvist. Näradoptivbarnet är underårigl, torde adoptanterna i sådana fall inte kunnaföreträda barnet i det främmande landet. I stäUel anses kanske de biologiskaföräldrarna skola företräda barnet och ha rätt alt få barnet utiämnat lill sig.Sådana ölägenheter som i internationeUa förhållanden kan uppstå till följd avall en adoption inle blir gällande utomlands bör enligt utredningen beaktas vidden aUmänna lämplighetsprövning som enligt 4 kap. 6 § skall skei adoptionsärenden. Därvid kan självfallet bedömningen utfalla så, atl en vissrisk för olägenheter anses föreligga men uppvägs av de fördelar som adoptionenväntas medföra för barnet. Även om en avvägning enligl skalläga rum vid alla adoptioner, anser utredningen del vara lämpligl atl del i deninternationellrätlsliga lagstiftningen om adoption tas upp en särskildbestämmelse i förevarande avseende. Denna bör få del innehållet all del vidprövningen av en ansökan om adoption av den som ej fyllt skall beaktas, humvidasökande eller barnet genom medborgarskap eller hemvist har sådan anknytning lUlfrämmande stat alt det skulle lända lill avsevärd olägenhet för barnet, omadoptionen inle blir gällande där. Om det slår klart, all del inle finns någonanledning atl la hänsyn lill uppfattningen i främmande stat, behöver enligtutredningen inte undersökas, huruvida adoptionen faktiskt anses giltig eller inlei den främmande staten. 2§ i utredningens lagförslag har utformats i enlighet med nu angivna överväganden. 3.5 Verkan av utländskt adoptionsbeshit Utredningen erinrar om sill förslag att svensk domstolskall vara behörig alt pröva ansökan om adoption när sökanden är svensk medborgareeller är utlänning med hemvist här. I konsekvens härmed bör enligtutredningen i princip godtaga beslut som meddelats i främmande stat där deneller de sökande var medborgare eller hade hemvist, Enligl utredningsförslagetskall svensk domstol i första hand tUlämpa svensk lag.