prop · FU03107 · 1971-12-31 00:00:00 — Varsel-och samrådsskyldighet föreUgger dock inle om avskedande äger rura på grand avsådant arbetarens förhållande sora ger arbetsgivaren rält atl hävaarbetsavtalet med omedelbar verkan. Iföretagsnämndsavlalen raeUan SAF och LO saral raeUan SAF och TCO fastslås altde anställda har ell berättigat intresse av insyn i företagels aUraännapersonalpolitik och i handläggningen av personalfrågor, sora berör den grappav anstäUda de tillhör. I första hand skall detla intresse tiUgodoses genorade fortlöpande kontakterna raellan företagsledningen och företrädarna för deanställdas organisationer. Även i förelagsnämnden skall inforraation ochsararåd äga rum, när det gäller de allmänna riktlinjerna för förelagetspersonalpolitik, t. ex. a) principer och raeloder förrekrytering, urval och befordran, b) allmän planering av rekryteringoch utbUdning, c) uppgörande avintroduklionsprogram, och d) principerför oraplacering eller oraskolning av äldre arbetskraft och betingat arbetsföra saral för oraflytlning av personal i saraband raed strakturförändringar. InforraationskaU vidare ora möjligt lämnas ora företagets personal-statistik avseendepersonalens hälsotillstånd, sjukfrånvaro, inträffade olycksfall, personalorasällning,rekryteringsläge etc. Ifråga ora nedläggande, instäUelse eller väsentlig inskränkning av förelagelsdrift skall sararåd äga rara inora förelagsnämnden beträffande åtgärdensinverkan på anställningsförhållandena. Om åtgärden anmäls till offentiigrayndighet skall anraälan delges näranden, som skaU hållas fortlöpandeunderrättad om ärendets utveckling. Dessa bestäraraelser får dock inteåberopas sora stöd för yrkande ora alt i förelagsnämnden behandla individuellafaU. Omdet skulle raedföra skada för arbetsgivaren all uppenbara visst förhåUande,föreligger inte inforraations- och samrådsskyldighel enligtförelagsnämndsavlalel. Beträffandestatlig verksamhet ges i kungörelsen (1968: 104) om förelagsnämnder ra. ra.inora slatsförvaltningen (ändrad : 203) föreskrifter ora all sararådskall ske i företagsnärand beträffande väsentlig förändring i förra avoraorganisation, nedläggning, inställelse eller mer omfattande inskränkning avverksamheten. Sararådel skall avse åtgärdens följder för de anställda. sådan åtgärd till arbelsmarknadsrayndighel eller annat statiigtorgan, skall näranden underrättas om anmälan och informeras om ärendetsutveckling. skall också läranas inforraation om bl. a. principer ochmetoder för rekrytering och för omplacering eller omskolning av ansläUda, i denmån fortlöpande kontakter i personalfrågor raellan rayndighelen ochpersonalorganisation inte förekoramer i annan form. Påden koraraunala sektorn har träffats en central överenskoraraelse oraföretagsnärander. Enligl överenskoraraelsen skaU sararåd i näranden äga ram närfråga uppkoraraer ora nedläggande, instäUelse sora inte är tillfällig ellerväsentUg inskränkning av viss verksamhet. Vidare skall information' och samrådäga rura i näranden i fråga ora de allmänna riktiinjerna för koraraunens ellerförvaltningens personalpolitik, t. ex. principer och raeloder för rekryteringeller principer för omplacering eller omskolning av bl. a. äldre arbetskraft. NågrasärskUda regler om varsel finns inle i koUektivavtalen på det koraraunalaorarådet. Isvensk rätt saknas generella lagbestäraraelser ora förbud mot obefogadeuppsägningar. I privat verksamhet har gaUl principen omarbetsgivarens fria uppsägningsrätt. I en dora (nr 100) förklaradesålunda arbelsdorastolen, atl sora huvudregel vid ell icke tidsbestämtanställningsförhållande gäUer, atl arbetsgivare, lika väl som arbetare, kanraed iakttagande av uppsägningslid fritt uppsäga avtalet ulan angivande avskäl. I en senare dora (1967 nr 17) konstaterade dorastolen, att dessauttalanden allljäral ägde giltighet. Ibåda de nu näranda doraarna erinrade arbetsdomstolen om all arbetsgivaren intekan begagna uppsägningsrälten för ell syfte sora strider mol lag och godaseder. För denna inskränkning i den fria uppsägningsrälten har emellertiddorastolen i sin rättstillämpning dragit snäva gränser. Sålunda har delförhållandet i och för sig, atl en arbetstagares skiljande från anstäUningenframstått sora obUligt, inle ansetts utgöra hinder för uppsägning. Denfria uppsägningsrälten har begränsats genora följande lagar. Enligtlagen (1936: 506) om förenings- och förhandlingsrätt (ändrad : 277)är en rättshandling ogiltig om den innefattar en kränkning av föreningsrätten.En uppsägning utgör föreningsrätlskränkning, om den har vidtagits på gmnd avall arbetslagaren är medlera i en fackförening eUer har ulnyttjat medleraskapi fackförening eller verkat för fackförening eller för bildande avfackförening. Lagen(1939: 727) ora förbud raot arbetstagares avskedande med anledning avvärnpliktstjänstgöring m. ra. (ändrad : 421) innebär, atl arbetstagarei princip inle får skiljas från sin anställning på den grund alt han har altfullgöra värnpUktsljänslgöring. gäUeri fråga om reservofficerare och den som inom krigsraakten tjänstgör enliglvisst frivilUgl åtagande. Lagen (1945: 844) oraförbud raot arbetstagares avskedande i anledning av äktenskap ellerhavandeskap ra. innehåller ell generellt förbud raot alt avskedaarbetstagare därför alt arbetslagaren har slutit trolovning eller ingåttäktenskap. Därutöver gäller all kvinnlig arbetstagare, sora sedan minst etl århar stadigvarande anställning hos arbetsgivaren, inte får avskedas på dengrund alt hon har föll barn eller bUvil havande eUer därför all hon i sarabandraed havandeskap eller barnsbörd har avhållit sig från att arbeta under skäligtid, högst . Arbetarskyddslagen(1949: 1, ändrad : 694) innehåller bestämraelser om altarbetstagare sora har utsetts till skyddsombud inte fär skiljas frånanstäUningen på denna grund eUer raed anledning av sin verksarahet soraskyddsorabud. Vidöverträdelse av de här återgivna lagbesläraraelserna är arbetsgivaren skyldigalt ersätta uppkoraraen skada, varvid även ideell skada är ersältningsgUl.Uppsägningen kan förklaras ogiltig. Arbetsdomstolen har i sådana fallförpliktat arbetsgivare alt la tillbaka arbetslagaren i anställningen. Så harskell även i mål där dorastolen har funnit uppsägningen strida raot lag ochgoda seder. Förstalstjänsteraän gäller enligt 30 § andra stycket slatsljänsleraannalagen alluppsägning får ske bara ora tjänsteraannen har visat bristande lämplighet förtjänsten eller ora det finns anledning atl dra in tjänsten eUer oraiuppsägningen av annat skäl är påkallad från allmän synpunkt. Enligl30 § Iredje styckel kan arbetstagarförening begära överläggningar, närtjänsteman som tillhör föreningen har sagts upp. Begärs överläggningar, fårtjänstemannen inte skiljas från tjänsten förrän överläggningen har ägt ram,även ora uppsägningstiden har gäll ul. Beslutora uppsägning av stalstjänsleman får inle verkställas förrän beslutet harvunnit laga krafl. Besvär raot beslut om uppsägning prövas i sista hand avregeringsrätten. Förvissa komraunalljänsleraän gäller enligl stadgan ora vissa tjänstemän hoskorarauner ra. sarama begränsning av uppsägningsrälten som förstalstjänsleman. Förstora delar av den privata arbetsmarknaden gäller enligl avtal etl visst skyddmol uppsägning ulan saklig grund. Det stora flertalet av de till SAF resp. LOanslutna förbunden är bundna av det mellan SAF och LO träffade huvudavlaletsora innehåller bestämmelser om uppsägning av enskilda arbetare. Hararbetsgivare på grund av enskild arbetares förhållande uppsagt denne ochuppstår till följd därav tvist, äger arbetarparlen enligl bestämmelse ihuvudavlalet hänskjuta frägan till avgörande inför den s. k.arbelsraarknadsnäranden, ora arbetaren har en sararaanhängande anställningslidora rainst vid förelaget öch har uppnått . Även enskildarbetare kan enligl rättspraxis begära arbets-raarknadsnärandens prövning avtvisten. Arbelsraarknadsnäranden, sora är sararaansatt av lika anlalrepresentanter för SAF och LO och i dessa ärenden dessutora har en opartiskordförande, skall sora skiljenämnd pröva om saklig grand har förelegal föruppsägningen. att uppsägning skell utan saklig grund, kannäranden tiU-döma arbetaren skadestånd. I huvudavlalet regleras inte vad somskall anses utgöra sakUg grund för uppsägning och inle heller efler vilkagrunder skadeståndet skall beräknas. kan inle förpliktaarbetsgivare atl åleranstiilla arbetare. Viduppsägning av annan anledning än arbetarens förhållande kan arbetareförbundetsstyrelse, om tvist uppstår, hänskjuta tvisten liU arbelsraarknadsnäranden förutlåtande. Näranden fungerar då inte sora en skiljenämnd. Del finns ingenopartisk ordförande och nämndens utlåtande har endasl karaktären av enrekoraraendation. Vid bedömande av tvisten »beaktas såväl produktionensberoende av arbetskraftens duglighet och lämplighet sora arbetarnas berättigadeintresse av trygghet i anställningen. I enUghet härraed skall hänsyn lagassåväl till nödvändigheten av alt förelaget i raöjligasle mån betjänas avskickliga och för dess verksamhet lärapliga arbetare sora, då valel slårraellan arbetare, vUka besitter lika skicklighet och läraplighel, lillanstäUningstidens längd ävensom till särskilt stor försörjningsplikt» (3 kap.7 § i huvudavlalet). Enligt prolokoUsanleckning avgör arbetsgivaren ensam hurmånga arbetare han behöver för driftens upprätlhåUande. Någralill LO anslutna förbund har inle antagit huvudavlalet, näraligen . Inora dessa avtalsområden råder fortfarande fri uppsägningsrätt. Arbetsgivaresom inle är anslutna lill arbetsgivarorganisation har ofta i kollektivavtalgaranterat arbetstagare mer långtgående skydd för anställningen än sora följerav huvudavlalet. Del förekoramer sålunda klausuler som innebär atl uppsägningfår ske bara vid bevisUg missköl-samhet eller arbetsbrist och atl den sistanstäUde skall avskedas först i händelse av arbetsbrist. MeUanSAF och SIF, mellan SAF och SALF saral raellan () gäller huvudavlal raed bestäraraelser omuppsägning av tjänslemän sora i huvudsak motsvarar de redovisadebestämmelserna i huvudavlalet mellan SAF och LO. I stället för arbelsraarknadsnäranden fungerar enligt des- saavlal tjänsleraarknadsnämnden, arbetsledarnämnden resp. SAF-HTF-näranden. Ifråga ora statlig verksamhet gäller enligt ramavtal meUan SAVoch Statstjänarkartellen all vid uppsägning av arbetare raed lika läraplighelskall avseende fästas vid längden av arbetares anställningstid. Omuppsägningen berör arbetare med minst tre månaders anställningstid, skallrepresentanter för arbetarnas lokala organisation beredas liUfäUe tiU överläggningraed arbetsgivaren innan beslut ora uppsägning fallas. Dennu angivna beslämraelsen korapletteras raed en regel ora atl man vid lokalförhandling kan överenskoraraa all partiellt arbetsföra arbetare raedbegränsade raöjligheter atl få annan anstäUning skall behållas ianställningen. Förstalstjänsteraän gäUer endast de lagfästa bestämraelser sora tidigareredovisats. Några regler därutöver i koUektivavtal finns inte. Päden koraraunala sektorn gäller i princip all uppsägning av arbetare inle fårske raed mindre objektivt godtagbart skäl föreligger. I kollektivavtaletmellan och finnsvidare bestämmelser om alt den sora berörs av inskränkningar i arbetsstyrkaninora visst förvallnings-oraråde skaU beredas annat arbete hos koraraunen, omkoraraunen finner alt del kan ske ulan olägenhet. Koraraer förflyttning intetill slånd, skall den arbetstagare sora har den kortaste saramanlagda anställningstidenhos komraunen avskedas först. Ifråga ora koraraunaltjänsleraän gäller enligt kollektivavtal (ABT 70/LABT 70)sora princip all uppsägning får ske endasl om saklig grund därtill föreligger.För vissa komraunalljänsleraän gäller som förut nämnts särskUdaförfattningsbeslämraelser som motsvarar reglerna för stalstjänsteraän. Pågrundval av överenskoraraelse meUan SAF och LO gäller för arbetare i privatverksamhet bestämmelser om koUektiv avgångsbidragsförsäkring (AGB-försäkring),varora avlal kan träffas raellan arbetsgivaren för arbetstagarnas räkning ochArbelsraarknadens försäkringsaktiebolag (). Bestäraraelserna innebär ihuvudsak följande. Försäkringsskyddetinträder fr. o. ra. den dag då den enskilde arbetstagaren harvarit oavbrutet anställd för att utföra avlönat arbete hos arbetsgivare raedgällande försäkring (kvalifikationstid). Skyddet kvarstår därefter under denlid arbetslagaren är anställd och utan längre tidsavbrolt utför avlönat arbetehos arbetsgivaren, dock längst tilldess arbetstagaren fyller . För arbetstagare, som arbetar inom sådanbransch där arbelslagama regelmässigt anställs för visst aktuellt tidsbegränsatarbete, inträder försäkringsskyddet den dag, då arbetslagaren av har varit oavbrutet yr-kesverksara, förutsatt allarbetstagaren ulan längre tidsavbrolt har haft sin huvudsakUga sysselsättningförlagd tiU anstäUningar inom sådan bransch som nämnts och är anställd förall ulföra avlönat arbete inom branschen. Skyddet kvarstår därefter under denlid, då arbetstagaren uppfyller nämnda kvalifikationer för skyddets inträde,dock längst tUl dess han fyUer . Försäkringsbeloppenutgörs av avgängsbidrag med s. k. A-belopp, uppgående till . för varjefullt anställningsår, och i förekommande fall avgångsbidrag med s. k. B-belopp,högst . Till en och sarama arbetstagare kan under en feraärsperiodinle ulgå högre avgångsbidrag än elt helt A-belopp och ell helt B-belopp. RällliU avgångsbidrag med A-belopp föreligger när arbetstagaren mister sinanställning tiU följd av driflsmässig förändring vid det förelag där han äranställd. Dessutom skaU vid anställningens upphörande följande villkor varauppfyllda, näraligen alt arbetstagaren till följd av den driftsraässigaförändringen har sagls upp utan eget förvåUande eller egen vilja, all han i sinanställning vid företagel i den del den faller inom den tioårsperiod somnärmast föregått avskedandel har utfört huvudsakligen heltidsarbete, samt atthan har fyllt eller, ora han inte har uppnått denna ålder, varit anställdså vid förelaget - eller i vissa fall inom branschen - alt hansansläUnings- och levnadsår sammanlagda uppgår lUl minst 60 är. Arbetstagare,som har sagls upp frän sin anställning vid företagsenhet tUlhörande visskoncern och som erbjudits och accepterat eUer skäligen bort acceptera fortsattanställning vid företagsenhet inom koncernen, anses inle ha raist sinanställning. Fördeltidsarbetande eller under säsong heltidsarbetande arbetstagare utgårreducerat A-belopp. Helt eller reducerat A-belopp kan utgå också omarbetstagare, som åtnjuter försäkringsskydd, på grund av sjukdom ellerarbelsoförraäga inle längre kan stå lill arbetsmarknadens förfogande. a) om arbetstagaren inte har fyllt62 år men till följd av anställningens upphörande har blivit varaktigtarbetslös och efler prövning av de svårigheter som uppkorarait förarbetstagaren i saraband med arbetslösheten finner atl B-belopp bör ulgå, b) om arbetslagaren inte har fyllt62 år men har tillerkänts A-belopp lill följd av beslående arbetsoförmåga somförorsakals av sjukdom eller olycksfall, c) omarbetslagaren vid anställningens upphörande har fyllt 62 men inle 66 V2 år, d) omarbetstagaren har fyUl 66 V2 men inte och finner alt B-belopp bör utgå efter prövning bl. a. av del avlönings- bortfall, sora arbetstagaren frara till uppnådda får vidkän nas lill följd av anställningens upphörande. Vidarekan B-belopp utgå lill arbetstagare, som inle har fyllt vidanställningens upphörande, ulan alt han då blivit varaktigt arbetslös ifallhan vid senare tillfälle av därefter skulle drabbas avsådan arbetslöshet. B-beloppelsstorlek varierar efter arbetstagarens ålder vid avskedandel. Det är lägst . Det utgår, ora arbetslagaren inle har fyllt vid avskedandel. Delhögsla B-beloppel är . Det utgår ora arbetstagaren vid den tidpunktenhar fyllt 62 men inle . OmA-belopp reduceras, rainskas B-beloppel i motsvarande mån. Förtjänstemän i privat verksamhet finns ell syslem för avgångsersättning,AGE-syslemel, sora i sina huvuddrag motsvarar AGB-försäkringen. Systemet byggerpå all förelagen betalar en årlig avgift lill den s. k. AGE-fonden. Systeraelgäller för Ijänsteraän - dock inle vissa högre ijänsteraän - sora har uppnått40 års ålder och varit ansläUda vid förelaget i rainst fera är. Ianställningstiden inräknas eventuell anstäUning sora arbetare och anställningvid annat företag inora samraa koncern. sådan tjänsteman uppsägs på grandav personalinskränkning vid förelaget, kan styrelsen för tjänstemännenstrygghels-fonder, efler hänsynslagande liU tjänsleraannens raöjligheler alt fåny anstäUning, besluta all AGE-ersällning skaU betalas ul. ansökan oraersättning bifalls, innebär beslutet i regel atl visst belopp utgår senast isamband med anställningens upphörande saml ytterligare belopp vid vissa angivnatidpunkter beroende på bestyrkt fortsätt arbetslöshet. Styrelsens beslut iersättningsfrågor kan inte överklagas. Kungl.Maj:l har av fåll generellt bemyndigande all besluta om ekonomiskaförmåner åt personal inora statsförvaltningen i samband med omorganisationeller förflyttning av statiig rayndighet. Förraåner kan ulgå som årligersältning (för äldre arbetskraft) eller, om årlig ersättning inle kan komraa ifråga, sora av-skedsersältning. Pådel kommunala området saknas egentiig motsvarighet till AGB-försäkringen. För arbetare i privat verksamhet gäller bestäraraelserna i huvudavlaletraellan SAF och LO om varsel vid permittering motsvarandede förat redovisade reglema ora varsel vid uppsägning. Permilleringsfråga kanockså hänskjutas till arbetsmarknadsnämnden, som kan ge rekoraraendationer liUlösning av tvisten. Varsel- och sara-rådspUkl föreUgger eraeUertid inte vidperraitlering av arbetare i säsongarbete eUer i inlerraillent arbete eller vidkorttidsperrailtering, varmed avses perraitlering sora inte fåröversliga . Är1964 träffade SAF och LO en överenskoraraelse ora perraitte-ringslön somsedermera antogs av flertalet medierasförbund. Enligt överenskoraraelsen, sorahar ändrats , är arbetaren berättigad till perraitleringslön underförutsättning dels all han hafl tre månaders anstäUning hos samma arbetsgivareunder , dels all han är anställd för alt ulföra arbeteunder i genorasnitl lägst 18 liraraar . Permilleringslönen, varsbelopp varierar raellan olika avlalsoraråden, utgår under perår. Perraitleringslön utgår endasl för dagar som infaUer under den s. k.karensliden, dvs. den väntetid under vilken ersältning inle utgår från erkändarbetslöshetskassa. Förtjänstemän i privat verksamhet finns inle några särskilda bestämmelser omperraitlering eller perraitleringslön, vilket hänger sararaan raed alttjänstemannaorganisationerna i princip motsätter sig perraitlering. Förarbetare i statlig tjänst finns en överenskoraraelse om perraitleringslön sorai huvudsak raotsvarar överenskoraraelsen i äranel meUan SAF och LO. Förslatsljänslemän saknas regler ora permittering eUer perraitleringslön. Även pådel k o ra ra u n a I a orarådet saknas i huvudsak bestämmelser i dessafrågor. 2.2.7Regler om åleranslällning ra. Förarbetsgivare sora är anslutna till arbetsgivarorganisation gäller enligtkollektivavlalsbesläraraelser principen atl arbetsgivaren ensam beslutar omanstäUning av arbetskraft. I huvudavtalet mellan SAF och LO finns emellertid enbestäraraelse ora återinlagning av arbetare i privat verksarahet sora harentiedigals eller perraillerats på grund av arbetsbrist. Har arbetaren varitvarselberältigad och uppkoraraer fråga ora anställning eUer återinlagning avarbetskraft av raotsvarande slag inom fyra raånader från avskedandet eUerperrailteringen, skaU arbetsgivaren i förväg underrätta arbelarsidansvarselombud om saken. Underrättelsen skall innehålla uppgifter om vilkaarbetare arbetsgivaren för sin del vill anställa eller ålerinla. Omarbetsgivaren eller varselombudel begär del, skall samråd äga rum ofördröjligenoch före åtgärdens vidtagande. Uppslår tvist kan styrelsen i arbetarförbundetbegära, all arbetsmarknadsnämnden prövar tvisten. Nämnden kan avge rekomraendationeri ärendet. Förtjänstemän i privat verksamhet saknas regler om räll liU åleranslällning. Enligtkolleklivavlalsbeslämraelse gäUer i huvudsak för anställning av arbetare istatlig tjänst att företräde bör i raån av lika läraplighel ges sådan arbetaresora förut har entiedigals till följd av arbetsbrist och som har haft minst älta månaders anstäUning vid arbetsplatsen. Omflera förut anställda arbetare söker arbete, bör därvid den inbördes ordningenmellan dem vid lika läraplighel bestämmas med hänsyn till anstäUningstidenslängd. Förstatstjänstemän finns inga centralt utfärdade bestämmelser om rätt tillåleranslällning. På Svenska kommunförbundels avtalsom-de gäller enligt kollektivavtalall vid anställning av arbetare i i mån av lika duglighet ochlämplighet företräde lämnas den sora i anställninghos koraraunen enligt sararaa kollektivavtal har fullgjort arbete sararaanlagtminst . I konkurrens mellan flera företrädesberättigade ges vid iövrigl lika förutsättningar företräde ål den sora har den längsta saramanlagdaanställningstiden hos koraraunen. Företrädesrätten gäller inte arbetstagaresora slutar på egen begäran. Ävenpå Svenska landslUigsförbundets avtalsoraråde finns bestäraraelser omföreträdesrätt liU anstäUning för den som är anställd hos landstingskoramun ifråga eller hos annan landstingskommun eller sora har varit anställd hos denlandstingskomraun sora kungjort anställningen till ansökan ledig. Förkommunalljänsleraän saknas särskilda bestäraraelser om rätt tillåleranslällning. 2.2.8Utredningen rörande ökad anställningstrygghet ra. Somförut nämnts tillkallades sakkunniga raed uppdrag alt utredabl. a. frågor ora ökad anställningstrygghet. Idirektiven redovisas inledningsvis rådande förhållanden och gällandeförfattnings- och avtalsbestämmelser på området. Därefter frarahålls somangelägel all en allsidig undersökning görs av anställningstryggheten raedtonvikten lagd på frågan, om det stöd som utgår till äldre arbetskraft vidarbetslöshet behöver kompletteras raed lagstadgad trygghet i anställning.Undersökningarna bör inte begränsas liU den äldre arbetskraften utan omfattahela arbetsmarknaden. På grundval av undersökningsresultaten bör de sakkunnigabedöma i vilken mån anställningstryggheten behöver ökas genom lagstiftning ochhur en sådan lagstiftning lämpligen bör utformas. Vidövervägandel om ökad anställningstrygghet träder enligt direktivenuppsägningstidernas längd i förgranden. Denna fråga inrymmer en rad problem avgenerell räckvidd, t. ex. betydelsen av levnadsålder och anställningstid. Ifråga ora anstäUningstider uppkoraraer särskUda svå- righetervid byle av anställning och i branscher med speciella anställningsförhållanden.AGB-försäkringens regler i dessa frågor kan tjäna som utgångspunkt för enbedömning. Lagstadgade långa uppsägningstiders inverkan på arbetskraftensrörlighet måste också uppmärksara-mas. TiUfrågor som även vid en reform raed sikte främst på äldre arbetskraft fordrargenerella överväganden hör enligt direktiven också spörsmålet, omuppsägningstiderna bör vara kortare för den anställde än för arbetsgivaren.Vidare framhålls sambandet mellan uppsägning å ena och permittering å andrasidan. Permittering bör inle kunna tillgripas när det står klart all denanställde inle inom överskådlig lid kan beredas arbete på nytt hosarbetsgivaren. anställningsskydd i form av lagstadgade uppsägningsliderraåste därför innehåUa garantier för alt skyddet inte blir illusoriskt tillföljd av atl perraitlering används felaktigt. En ytterligare fråga av allmänbetydelse är hur förlängda uppsägningslider skall samordnas raed gällandevarselöverenskommelser. Huvudsyftetmed uppsägningslid i allmänhet är atl bereda arbetslagaren rådrura all raedbibehåUen inkomst skaffa ny anstäUning, sägs del vidare i direktiven. EllsärskUl syfte med långa uppsägningstider är emellertid all öka tryggheten isynnerhet för äldre arbetstagare i den anställning de innehar.