prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Den egentliga industrins investeringar 1970 och 1971 kannu bedömas med utgångspunkt från den enkätundersökning som statistiska centralbyrånutförde . Enkätens uppgifter , som alltjämt endaslutgör preliminära uppskattningar av det faktiska utfallet, har med hänsyn lilltidigare års konstaterade systematiska avvikelser uppjuslerats något påmaskinsidan medan byggnadsinvesteringarna däremot bibehåUils ojuslerade.Utifrån detla har beräknats all den egentliga industrins byggnadsinvesteringarminskade med 0,5 o/o medan maskininvesteringarna ökade med 8,5 o/o I volym19691970, vilket totalt betyder en uppgång med 6 o/o i volym. I syfte all belysa kreditreslriklionernas inverkan påförelagens investeringsverksamhet 1969 och 1970 har konjunkturinstitutetgenomfört en enkätundersökning hos elt urval industriföretag. Enligt dennaundersökning uppgick den direkt invesleringshämmande effekten till drygt 5 o/oav investeringsnivån för den totala industrin . Fördelas resultatenefter förelagens storlek framkommer emellertid intressanta skillnader.Kreditmarknadslägel anges sålunda ha varit mycket besvärande och resulterat inedskärningar av investeringsaktiviteten för vissa 1 Reviderad nationalbudget för 107 Tabell VII: 2. Verkställda respektive planeradeinvesteringar inom industrin 1970 och 1971 enligt investeringsenkät i februari1971 m. m. Livsraedels-, dryckesvaru- och to- Massa-, pappers- och pappersvaru- Kemisk industri, gummivaru-, Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Redovisningen innefattar inte investeringar i bilaroch bostäder. mindre och medelstora industriföretag med mellan 10 till25 o/o räknat på investeringsnivån . Denna utveckling bestyrks av deresultat som framkommit genom slatisliska centralbyråns investeringsenkät ifebmari 1971. Sålunda tycks den invesleringsökning på 6 o/o för den lo-talaindustrin som redovisas för 19691970 vara begränsad tUl förelag med flerän 500 anställda. För övriga slorleksgrupper sjönk investeringarna eller varoförändrade . Industrins planer finns sammanställda itabellerna 24. Företagens byggnadsplaner som ojusterade visar på 35 o/o iökning för har nedjusterats med femton procentenheter lillelt ulfall på 20 o/o. En sådan nedjustering ligger under genomsnittet för den itabellerna 3 och 4 redovisade perioden. Delta motiveras med hänsyn till en lättbyggarbetsmarknad saml en förhållandevis mild vinter. Dessa faktorer lordenämligen kunna bidra till elt betydligt högre planförverkligande änmotsvarande första halvår 1969 och 1970. angerföretagens byggnadsplaner en nedgång med 21 o/o. På grund av del sedvanligamönstret i enkäten som lyder på all företagen anger ofullständiga planer förandra halvåret har dessa planer uppjuslerats. Uppjusteringen ligger övergenomsnittet, vUkel motiverats Tabell VII: 3. Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar 19621971 Procentuell förändring i fasta priser Maskiner m. m. ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 19701971har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar inte investeringar i bilar.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . av en troligtvis fortsatt lätt byggarbelsmarknad samt enanlagen successiv förbättring av finansieringsförhållandena. Jämfört medförelagens helårsplaner som visar på oförändrade byggnadsinvesteringar har enuppjustering skett således tUl en ökning med 9 o/o ivolym 19701971. Den egentliga industrins investeringsplaner för maskinerm. m. avseende anger en ökning med 14 o/o i förhållandetill . Här har valls all nedjustera dessa planer någotmindre än genomsnittligt lill ett utfall på 5 o/o. Planerna för ,vilka anger en oförändrad investeringsnivå jämfört med motsvarande halvår1970, har uppjuslerats tUl ell utfaU pä 10 o/o. De vidtagna justeringarna harskett med beaktande av den stimulans till ökade maskininvesteringar, som delinförda invesleringsavdraget kan väntas medföra, och som till en del ocksåtroligen förklarar företagens upprevide-ringar av sina planer sedannovemberenkälen. Till della skall läggas all en förbättrad leveranskapaclletinom investeringsvaruindustrin med nuvarande konjunklumlsikler synes trolig.För 1971 har kalkylerats med en uppgång på 8 o/o i volym för industrinsmaskininvesteringar. Inkluderas dessutom industrins fordonsinvesteringar samlhantverkets maskininvesteringar förutses en ökning med 7,5 o/o mellan 1970 och1971. För den egentliga industrins totalinvesteringar betyder detla enprognoserad ökning på 8 o/» 19701971. Tabell VII: 4. Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar, halvårsvis, 19621971 Procentuell förändring i fasta priser Första halvåren 1962-1963- 1964- 1965- 1966- 1967- 1968- 1969- 1970-1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 12 13 -26 - 2 (20) -36 (15) Maskiner m. in. (-9) Maskiner m. m. Faktiskt inträfi"ad ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 19701971har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar inte investeringar i bilar.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . Beträffande investeringsutvecklingen för olikastorleksgmpper lyder februarienkälen på atl invesleringsökningar endastplaneras av de större företagen, dvs. företag med fler än 200 anställda. Förövriga storleksgrupper förefaller däremot invesleringsminskningar vara allvänta . Osäkerheten är emeUertid betydande vad avser dejusleringsmetoder som bör tillämpas på enkätmaterialet för skUda stor- I avvaktan på all definitivt material för enlängre lidsperiod presenteras av lorde del inle varalämpligl alt göra några närmare preciseringar av den troliga utvecklingen inomolika slorleksgrupper. Enkätens uppgifter antyder emellertid alt den mycketoenhetliga utvecklingen av investeringsverksamheten inom skilda storleksgmpperunder 1970 även kan väntas kvarstå . Sannolikt lorde della bl. a.vara elt uttryck för atl den successiva lättnaden på kreditmaiknaden sominträtt ännu inle, särskilt vad gäller de mindreförelagen, reflekteras i investeringsplanerna. Investeringsutvecklingeninom vissa industribranscher redovisas i diagram 3. Branschernas uppgifter för1970 och 1971 har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som industrinsinvesteringar totalt. Investeringama inom järn- och stålverk ökade måttligt1969 men tycks enligl Diagram VII: 3. Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat pä branscher 19641971 Index: 1960=100. 100 90 80 70 De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringar i bilar är inkluderade liksomhantverkets investeringar. Källor: och . 1 Reviderad nationalbudget för 111 nu gällande enkät ha ökat mycket kraftigt . Även 1971förefaller starkt expanderande investeringar vara alt vänta. Verkstadsindustrinuppvisar ell med järn- och stålverken jämförligt mönster. Tillväxten tycks dockvara något högre för verkstadsindustrin; enkäten pekar på altverkstadsindustrins investeringsnivå 1971 kan väntas ligga ca 80 o/o högre änden gjorde 1968. Även för massa- och pappersindustrin anger enkäten betydandeinvesteringsökningar 1970 och 1971 betydligt över dem som redovisas förindusttin som helhet. För industrin i övrigl minskade investeringarna 1970,vUkel även tycks bli faUel 1971. Handel m. m. Investeringarna inom gruppen handel m. m., som till 4/5beslår av investeringar i fristående lokaler' och tUl resterande del avbutikslokaler i bostadshus, ökade enligl föreliggande beräkningar med 2,5 o/oi volym 19691970. Beräkningarna över investeringarna i frislående lokalerbygger dels på en av insamlad enkätavseende faktiska och planerade investeringar inomhandels-, bank- och försäkringsföretag och dels på en konstruktion baserad påuppgifter angående totala kostnader för påbörjade byggnadsprojekt. Enligtdessa beräkningar ökade investeringama i fristående lokaler med 3,5 o/o19691970, trots atl den 25-procenliga invesleringsavglften på oprioriteratbyggande återinfördes . kan främst förklaras av den högaigångsättningen saml under de fyra första månadema1970. Investeringarna i butikslokaler i bostadshus, som beräkningsteknisktföljer investeringsutvecklingen i flerfamiljshus, minskade med 6 o/o19691970. Enligt föreliggande information angående påbörjadebyggnadsprojekt minskade den totala igångsättningen med ca 23 o/o i volym 19691970.Den nu ikraftvarande investeringsavgiften upphör . Dendämpade aktiviteten inom byggsektorn föranledde emellertid regeringen all redani bevilja dispens från investerlngsavgiflen för byggen för ca enmiljard kronor. Ungefär 700 milj. kr. avser investeringar inom gruppen handelm. I invesleringsberäkningarna har räknats med all merparten av dessa byggenkommer att påbörjas före . Totalt har igångsättningen 1971beräknats öka med närmare 75 o/o jämfört med nivå. En stor del avigångsättningen under andra och Iredje kvartalet avser emellerlid ett flertalstora byggnadsprojekt, vilkas byggnadslider väsentligen överstiger dengenomsnittiiga byggnadstiden för påbörjade byggen inom gruppen handel m. m.Delta innebär att dessa stora byggen endast obetydligt påverkar 1971 årsinvesteringsvolym. Främst lill följd av den låga igångsätl- 1 Med investeringar i fristående lokaler avsesinvesteringar i varuhandel, bank-och försäkringsverksamhet, teatrar, biografer,hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. ningen har investeringarna ifrislående lokaler beräknats minska med 5 o/o i volym 19701971. Vad avserinvesteringar inom varuhandels-, bank- och försäkringsföretag anger den ovannämnda handelsenkälen en kraftigare volymminskning än den som har beräknatsför de totala investeringarna i frislående lokaler. Delta är emellertid heltförklarligt då uppgifterna i enkäten ej påverkals av de meddeladedispenserna från invesleringsavglften. Inklusive investeringar i butikslokaleri bostadshus har de totala byggnadsinvesteringarna beräknats minska med 5 o/oi volym 19701971. Beräkningarnaöver maskininvesleringarna inom gruppen handel m. m. har främst baserats på denovan nämnda handelsenkälen. Enligt dessa beräkningar ökademaskininvesleringarna med 7,5 o/o 1969 1970. har dessa däremotberäknats minska med 5 o/o i volym. Handelnstotala byggnads- och maskininvesteringar ökade enligl ovan redovisadeberäkningar med 4,5 o/o i volym 19691970. 1971 leder beräkningarnalill en minskning i investeringsvolymen med 5 o/o. Enligl föreliggande beräkningar uppgick handelsflottanstotala investeringar lill 190 milj. kr. 1970 en minskning med 41,5 o/o ivolym jämfört med nivå. Leveranserna från svenska varv minskade med 34o/o medan importen av nybyggda och begagnade fartyg ökade med 25 o/o. Samtidigtökade exporten av begagnade fartyg från svenska redare lill utiandet med 27o/o. Enligl den av i februari 1971insamlade varvsenkälen beräknas de svenska varvens leveranser liU svenskaredare öka med ungefär 60 o/o 19701971. Importen av nybyggda fartyg tycks,enligt en av konjunklurinstilulel insamlad redarenkät avseende redarnasbeställningar i ullandel, bli av i stort sett samma storleksordning som under1970. Exporten av begagnade fartyg 1971 är mycket svårbedömd. Kalkylerna pekaremeUertid på en kraftigt minskad utförsel som tUlsammans med de ökadeinvesteringarna i nybyggda fartyg resulterar i en ökning av handelsflottanstotala investeringar med 138 o/o i volym 19701971. De statiiga investeringarna beräknas ha ökat med knappt 4o/o i volym . Byggnadsinvesteringarna beräknas härvid haökat med ungefär 1 o/o och maskininvesteringama med knappt 9 o/o. Den svagaökningen av byggnadsinvesteringarna sammanhänger med en måttlig ökning hosaffärsverken och en svag minskning hos myndig- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 113 heterna.Även på maskinsidan minskade myndigheternas investeringar, medan affärsverkensökade relativt kraftigt efler nedgången 1969. Denmyckel måltiiga ökningen av affärsverkens byggnadsinvesteringar mellan 1969och 1970 sammanhänger med att byggnadsinvesteringar uppvisade enbetydande nedgång efler att ha ökat kraftigt . Statens järnvägarsbyggnadsinvesteringar fortsatte all minska . Denna lägreinvesteringsaktivitet motvägdes lill stor del av att vatlenfallsverketsbyggnadsinvesteringar uppvisade en fortsatt expansion. Nedgången imyndigheternas byggnadsinvesteringar förklaras av elt reducerat statiigtvägbyggande . Affärsverkensmaskininvesteringar, som hade minskal , expanderade åter framför allt hos och i viss mån även hos . Tillgrund för bedömningen av de statliga investeringarnas utveckling tiU1971 Ugger bl. a. en insamlad enkät från de statliga affärsverken. Ijämförelse med den enkät som insamlades och som låg lillgrund för beräkningarna till den preliminära nationalbudgeten uppvisarfebruarienkälen betydligt lägre uppgifter . Tendensen att nedjusterainvesteringsplanerna är genomgående för nästan samtliga affärsverk. Ivissa fall, såsom för och vattenfallsverket, synes del vara frågaom en tidigareläggning, dvs. investeringarna verkställdes istället för som tidigare hade planerats. Dettainnebär all den bild över utvecklingen av de statliga investeringarna mellan1970 och 1971 som redovisades i den preUminära nationalbudgeten liUstora delar måste revideras. Enligtde nu aktuella beräkningarna skulle affärsverkens byggnadsinvesteringar kommaall öka med endast ca 0,5 o/o i volym 19701971. Bidragande härtill är framförallt att televerkels byggnadsinvesteringar förutses minska tillsammans med enmer måttlig fortsall nedgång hos . Vattenfallsverketsbyggnadsinvesteringar synes däremot fortsätta att öka om än i lägre grad änunder de närmast föregående åren. De statliga myndigheternasbyggnadsinvesteringar förutses bli ungefär oförändrade jämfört med1970. Beräkningarna bygger på fömtsällnLngen all beredskapsarbetena kommer allbli av samma omfallning som . Skulle omfattningen av beredskapsarbetenadäremot bli exempelvis 10 o/o större än , skulle de statligamyndigheternas byggnadsinvesteringar, i stället för oförändrad nivå 19701971,visa en ökning med ca 2 o/o. Detotala statiiga byggnadsinvesteringarna inklusive de statliga aktiebolagen beräknas öka med ungefär 0,5 o/o . Destatliga maskininvesteringarna inklusive de statiiga aktiebolagens starktexpanderande investeringar väntas öka med ca 8 o/o i volym mellan 1970 och1971. Affärsverkens maskininvesteringar väntas, efler denkraftiga uppgången 1970, öka med endasl ca 1,5 o/o 1971. Den starkt avsaklandeökningstakten härrör främst från en minskning av statens järnvägarsmaskininvesteringar. Däremot synes televerkels maskininvesteringar forlsällaall öka om än i lägre takt än 1970. De statliga myndigheternasmaskininvesteringar väntas åter öka efler nedgången 1970. Sammantaget beräknas härmed de statliga investeringarnakomma att öka med ca 3,5 o/o i volym , vilket innebär ungefärsamma ökningstakt som . Enligl nu gällande beräkningar ökade de kommunalainvesteringarna (exkl. bosläder) med ca 3,5 o/o i volym en i jämförelse under 60-lalel förhållandevis låg ökningstakt. Beräkningama lill den reviderade nationalbudgeten över dekommunala investeringarna föregående och innevarande år bygger vanligtvis påen av insamlad enkät. Till följd avarbetskonflikten inom den kommunala förvaltningen föreligger ännuingen motsvarande enkät . Bedömningen av den kommunalainvesleringsutvecklingen har i stället liksom till den preliminäranationalbudgeten fått ske utifrån den enkät som insamlades av statistiskacentralbyrån . Atl resultaten Ukväl avviker åtminstonevad gäller 1971 från vad som redovisades i den preliminära nationalbudgetensammanhänger med all förelåg endasl resultat från elt urvalkommuner. har uppgifter från i stort sett samtliga kommuner inkommitoch resultaten härav blivit tillgängliga. Utifrån den definitiva versionen av novemberenkälen 1970beräknas de kommunala investeringarna ha ökat med ca 1 o/o mellan 1969 och1970. Byggnadsinvesteringarna beräknas ha minskal med ca 0,5 o/o -minskningenhärrör från såväl primärkommuner som landsting. Maskininvesteringama beräknasdäremot ha ökat med ungefär 12 o/o. Kommunernas egna uppgifter inovemberenkäten har härvid uppjuslerats med någon procentenhet vad gällerbyggnadsinvesteringarna och nedjusterats med likaledes någon procentenhet vadgäller maskininvesleringarna. Des sa justeringar bygger på en under årens loppkonstaterad systematisk avvikelse mellan uppgifterna enligl novemberenkälenoch del faktiska utfaUet. Den dämpning av den kommunala investeringsexpansionen somsynes ha inträtt skulle därmed ytterligare ha accentueratsunder 1970. Enligt nu gällande beräkningar över den totala byggnadsverksamhetenunder lorde del kommunala byggandet inle ha häm- 1 Reviderad nationalbudget för 115 Tabell VII: 5. Planerade och faktiska förändringar av deborgerliga primärkommunernas byggnadsinvesteringar 19611971 Procentuell förändring i fasta priser 1961- 1962- 1963- 1964- 1965- 1966- 1967- 1968- 1969-1970-1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 Planerat i november året innan' Faktiskt inträffadförändring Differens ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och enkätärets utfall. För planförändringen 19701971 har använtsdet preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parenfes är prognoserade. Källor: och . mals av brist på reala resurser. En viss betydelse för densvaga investeringsutvecklingen lorde den återinfördainvesleringsavglften på opriorilerat byggande ha hafl. Dämpningen synes dockfrämst bero på finansiella svårigheter. Redan mol slutet av 1969 lorde del hastått klart för kommunerna atl den ytterst hårda kredilålslramningen i hög gradskulle komma alt beskära kommunernas finansiella utrymme. Enligl en avkonjunklurinstilulel utförd enkätundersökning lill ett urval kommuner skulle ca1/3 av kommunema ha skurit ned sin investeringsbudget med hänsyn tillkredilålslramningen. Investeringsplanerna var alltså redan vidingången av året nedbantade. Under loppet av 1970 synes kommunema ytterligareha fåll revidera ned sina investeringsplaner på grund av bl. a. svårigheter allerhålla krediter. Av tabell 5 framgår de borgerliga primärkommunernasplanerade byggnadsinvesteringar uttryckt som procentuell förändringfrån föregående år. Som synes av tabellen pekar kommunernas egna planer mol enminskning av investeringarna vUkel inle varit fallet av60-lalel. Planerna är dock inle helt jämförbara med planerna förtidigare år då bildandel av det nya storlandstinget för ochlän har medfört alt vissa investeringsulgifter, som förUl föll på Stockholmsstad, fr. o. m. flyttats över på storlandstinget. Detla innebär även atllandstingens planer, som pekar mol en ökning av byggnadsinvesteringarna med ca20 o/o 19701971, ger en något överdriven bUd av landslingens utbyggnadsplaner.Ökningstakten är dock fortfarande lägre än vad som rådde under större delen av60-lalel. a. med hänsyn till ell konstaterat systematiskt mönster vadgäller avvikelsen mellan novemberenkälens uppgifter och del faktiska utfallethar primärkommunernas egna planer över byggnadsinvesteringarna uppjusleratsmed , vilket innebär cn oförändrad investeringsvolym 1971jämfört med (jämför tabell 5). Landstingens planer överbyggnadsinvesteringarna uppvisar ell motsatt mönster, där investeringsplanernasystematiskt överskattar det faktiska utfallet. Tabell VII: 6. Bruttoinvesteringarnas utveckling 19671970samt prognos Privat jordbruk, skogsbruk och -15,5 Statliga myndigheter inkl. mili- -6,0 -0,5 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och Handel m. m. -5,0 -4,5 Summa, exkl. handelsflottan Privatjordbruk, skogsbruk och fiske'Egentlig industri Handel m. Statliga affärsverk Statliga myndigheter inkl.mili- tära''Kommunala investeringar exkl. bostäder och industri Övriga investeringar Summa, exkl. handelsflottan -4,0 1 006 6 893 2 940 2 686 8 551 3 948 -0,5 ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. ' Inkl. statliga väginvesteringar. ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela och halvaprocenttal. I övriga investeringar ingår förutom privata även vissa offentligainvesteringar, nämligen investeringar i statliga kraftaktiebolag och statligadelen av SAS. En komplikation utgör övergången till mervärdeskatt årsskiftet19681969. På grund av svårigheter att bestämma skattesatsens storlek, som t.ex. för de affärsdrivande verkens del varierar med resp. affärsverksverksamhetsinriktning, bör här påpekas den osäkerhet som vidlåder deprocentuella förändringstalen 19681969 i tabellerna 6 och 7. Källor: och . Tabell VII: 7. Bruttoinvesteringarnas utveckling 19671970samt prognos för privat, statlig och sektor -3,0 -0,5 -0,5 -4,5 -0,5 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Källor: och . 1971 har med hänsyn härliU nedjusterats med 4procentenheter, lill en ökning av byggnadsinvesteringarna med drygt 15 o/o ivolym . De totala kommunala byggnadsinvesteringarna inklusive kommunförbund, kyrkliga kommuner m. m. skulle härmed komma att ökamed knappt 3,5 o/o i volym 19701971. Novemberenkälens planer för primärkommunernas ochlandstingens maskininvesteringar pekar mot en minskning med ungefär 2 o/omellan 1970 och 1971. I beräkningarna har delta uppjuslerats med 6 procentenhetertill en antagen ökning på 4 o/o. Tillsammans med övriga kommunalamaskininvesteringar skulle delta innebära en ökning av de lo- talakommunala maskininvesleringarna med närmare 5 o/o i volym mellan 1970 och1971. Detotala kommunala investeringarna (exkl. bosläder) skulle härmed öka med ungefär3,5 o/o i volym 19701971 vilket är en högre ökningstakt än året innan menväsentligt lägre än vad som rådde under större delen av 60-lalet. OvanslåendebUd över den kommunala investeringsutvecklingen byggerbl. a. på antagandet att kommunernas upplåningsbehov kan tillgodoses (se kap.VIII och IX). Medhänsyn lill osäkerheten härvidlag har dock ej kalkylerats med någon höjandeeffekt på investeringarna 1971 av att statsmakterna medgavdispens från investerlngsavgiflen för byggnadsprojekt i den kommunala sektornmotsvarande en total byggnadskostnad på knappt 300 mUj. Enligtnu i stort sett definitiva beräkningar ökade de totala investeringarna med 3,5o/o i volym 19681969. Uppgången kan i huvudsak hänföras lUl en betydandeökning av de totala byggnadsinvesteringarna på 5 o/o. ökningen avmaskininvesteringarna tycks däremot ha varit av måttlig omfallning, eller 1o/o. Beräkningarnaför 1970 lyder på en ökning av de totala investeringarna med 1 o/o från 1969års nivå. Den svagare investeringsutvecklingen kan helt återföras på eltbetydande omslag i byggnadsinvesteringarna vilka beräknas ha minskal med 0,5o/o. Däremot förefaller maskininvesleringarna ha fortsatt atl stiga i någothögre takt än 1969, eller med 3 o/o. Nedgången på byggnadssidan tycks ha varitjämnt fördelad över såväl den privata som den offentiiga sektorn. Den markantanedgången i ökningstakten för handeln lorde huvudsakligen kunna förklaras avden återinförda invcsteringsavgiflen. Nolabel är ävenminskningen av kommunernas byggnadsverksamhet, vilken visat betydandeökningstal under hela 60-lalel. Vad avser maskininvesle-ringarnas fortsattaökning förklaras den av det kraftiga omslaget i den offentliga sektornsmaskininvesteringar, främst då affärsverkens. Även den egentliga industrinsmaskininvesteringar ökade emellerlid avsevärt , eller med 8,5 o/o. För1971 prognoseras en något ökad tillväxt i de totala investeringarna.Uppgången, 3,5 o/o, förklaras helt av en kraftigt stegrad tillväxt imaskininvesleringarna medan byggnadsinvesteringarna däremot väntas öka endastobetydUgt. En väsentlig faktor bakom det svaga byggandet såväl 1970 som 1971 ärdet successivt minskande bostadsbyggandet. tar sig ullryck i alt ävenantalet färdigställda lägenheter minskar något från ca 110 000 1970 tillberäknade ca 106 000 1971. Bil.1 Reviderad nationalbudget för Diagram VII: 4.