prop · FU0351 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Majits proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj :ts proposition med förslag tUl rennäringslag, m. m.; given Stockholmsslott . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet överjordbruksärenden och lagrådels protokoll, föreslå alt bifalla deförslag om vars avlåtande lill föredragande departementschefenhemställt, 1propositionen föreslås olika åtgärder för all främja renskölseln, som utövas avi huvudsak omkring 700 samefamiljer inom ett fyrtiotal lappbyar, 1928 årsrenbeteslag föreslås ersatt med en ny rennäringslag. Lappbyarna omorganiseraslill samebyar med huvudsaklig uppgift atl driva renskötseln. Denna organisationbygger på principen om samverkan mellan medlemmarna i byn såsom inomekonomiska föreningar, Samerna skaU själva få bestämma om sina angelägenheterpå bystämma och genom stadgar för byn. Innehållet i samernas renskölselrällblir enligt lagförslaget samma som lag. Del nuvarande lappväsendet,som är en statlig administration för rennäringen, upphör. I stället inrättasvid var och en av lantbruksnämnderna i , och Jämtlandslän en rennäringsdelegalion. Lantbraksstyrelsen skall fortsätta all varacentral rennäringsmyndighet. Till styrelsen skall knytas en rådgivande nämnd. Ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som f. n. gäller skall Kungl. Maj:l kunnaförordna om upphävande av renskötsel-rätlen för visst markområde. I fråga omersättning för skada eller olägenhet av upphävandet skall expropriationslagensregler om värdering och om domslolsförfarande gälla. Ersättningen, vilken nutillfaller lappfonden, skall i princip fördelas lika mellan vederbörandesameby och fonden, som skall kallas samefonden. Denna fond skall få en särskildstyrelse. Styrelsen skall bestämma om fondmedlens användning. Stödi form av statiig lånegaranti samt bidrag skaU lämnas tUl rennäringensrationalisering. Renskötande samer som inle får tillräcklig sysselsättning inomrenskölseln skall beredas annan sysselsättning inom renskötselområdel. Dennya lagen föreslås träda i kraft den 1 juU 1971. 1 1971.1 saml. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Härigenomförordnas som följer. Rällatl enligt denna lag begagna mark och lill underhåll för sig och sinarenar (renskölselräll) har den som är av samisk härkomst, om hans fader ellermoder eller någon av hans far- eller morföräldrar hafl renskötsel somstadigvarande yrke. Adoptivbarns och dessbarns rält lill renskötsel bedömes efter adoptantens härkomst saml dennes ochhans föräldrars befallning med renskötsel. Om särskilda skälföreligger, kan medge person med samisk härkomst renskötselrätt,även i annat fall än som avses i första stycket. Densom ingår äktenskap med renskötselberättigad förvärvar renskötsel-rätt. Upplöses äktenskapet genomäktenskapsskillnad eller dömes lill återgång i äktenskapet, kan länsstyrelsenupphäva renskölselräll som förvärvats enligt första stycket, om särskilda skälföreligger. i Norrbollens ochVästerbottens läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför dennagräns på mark som tillhör staten (kronomark) och renbetesland därskogsrenskötsel av ålder bedrives , sommaren eller hösten, inomde områden i och som särskilt upplåtits lill renbete, 2. den1 oktoberden i övriga delar avlappmarkerna nedanför odlingsgränsen, inom sådana trakter utanför lappmarkernaoch renbetesfjällen där renskötsel av ålder bedrives vissa lider av året. Medrenbetesland förslås mark som vid avvillringen förklarats utgöra Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 3 renbeteslandeller av ålder använts som sådant land. Med renbelesfjällen förslås de vidavvillringen för samerna avsatta renbetesfjällen och de områden som sedermeraupplåtits till utvidgning av dessa fjäll. Beteslidenligt 3 § första stycket 2 kan av lantbruksnämnden förlängas såvitt avserkronomark, om del behövs på grund av ogynnsamma väderleks-ellerbelesförhållanden eller av annat särskilt skäl. I fråga om annan mark får tidenförlängas med ägarens samtycke. Omrätt alt efler särskilt lillslånd driva renskötsel inom vissaområden nedanför lappmarksgränsen finns bestämmelser i 8589 §§. Förrenskölseln finns samebyar. Marksom anges i 3 § första styckel 1 fördelas mellan samebyar i särskildabyområden. Byområde kan omfatta även mark som anges i 3 § första styckel 2. Omsärskilda skäl föreligger, kan del av byområde vara gemensam för samebyar. Indelningi byområden göres av lantbruksnämnden. Indelningenskall göras så, atl områdena blir lämpade för sitt ändamål med hänsyn lillbeleslillgång och övriga omständigheter. Medsamebys betesområde förstås byområdet och övriga områden som samebyn begagnarför renskötsel. Ändamåloch medlemmar m. m. Samebyhar lill ändamål alt enligt denna lag för medlemmarnas gemensamma bästaombesörja renskölseln inom byns betesområde. Delåligger sameby särskilt alt svara för .all renskölseln drives på ekonomisktbästa sätt och att utföra, underhålla och driva anläggningar som behövs förrenskötseln. Samebyfår ej driva annan ekonomisk verksamhet än renskötsel. Samebykan förvärva rättigheter och åtaga sig skyldigheter när registrering skellenhgt 39 §. Samebyföreträder medlemmarna i frågor som rör renskölselrätten eller medlemmarnasgemensamma intressen inom rennäringen i övrigt. Maj:ts proposition nr 1971 11 § Medlem i sameby är 1. renskötselberättigad som deltari renskölseln inom byns betesområde, 2. renskötselberättigad som hardeltagit i renskötsel inom byns betesområde och haft delta som stadigvarandeyrke samt ej övergått lill annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3. renskötselberättigad som ärmake eller hemmavarande barn till medlem som avses under 1 eller 2 eller somär efterlevande make eller under-årigt barn till avliden sådan medlem. Samebykan som medlem antaga annan renskötselberättigad än som anges i 11 §, om hanavser alt med egna renar driva renskötsel inom byns betesområde. Vägrassökanden inträde som medlem, kan medge honom inträde, omsärskilda skäl föreligger. Medrenskötande medlem i sameby förslås medlem som själv eller genom sitt husfolkdriver renskötsel med egna renar inom byns betesområde. Renarsom tillhör renskötande medlems husfolk anses i denna lag lillhöra denrenskötande medlemmen. Renskötandemedlems dödsbo får fortsätta den av medlemmen bedrivna renskölseln under tre årfrån dödsfallet. Är renskölselberätligad död&bodelä-gare under ,räknas liden från del han fyller . Samebyfår för medlemmarnas gemensamma behov begagna byns betesområde för renbete. Lantbruksnämndenbestämmer det högsta antal renar som får hållas på bete inom byns betesområde. Omdet behövs för att bevara renbetet eller eljest främja renskötseln, kanlantbruksnämnden förordna om inskränkning i betesrätten. Samebyfår inom byns betesområde utföra arbetshage eller annat stängsel för renarna,renslakteri eller annan anläggning som behövs för renskölseln. Samebyeller medlem i byn får på ulmark inom byns betesområde uppföra renvaktarstuga,kåta, förvaringsbod eller annan mindre byggnad som behövs för renskölseln. Äranläggning som anges i första stycket avsedd för stadigvarande bruk, skall denförläggas lill plats som anvisas av markens ägare. Detsamma gäller i fråga ombyggnad som anges i andra stycket, om den skall uppföras för stadigvarandebruk nedanför odlingsgränsen eller utanför renbelesfjällen på Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 5 annanmark än kronomark under statens omedelbara disposition eller mark som vidawillring utlagts lill allmänningsskog. Villsameby eller, om byggnad skall uppföras av medlem i byn, denne icke godtagaanvisad plats, bestämmer lantbruksnämnden platsen. Behövsvirke lill anläggning eller byggnad som avses i 16 § första eller andraislyckel, får skog avverkas på de delar av betesområdet som hör lilllappmarkerna eller renbelesfjällen. Inom samma delar av betesområdet får medlemi samebyn för eget behov taga bränsle och slöjdvirke. Växandebarrträd får avverkas endasl efler anvisning av markens ägare eller brukare, omej denne medger annat. Påsådan mark utanför lappmarkerna och renbelesfjällen som hör lill samebysbetesområde får byn eller medlem i byn för ändamål som anges i första styckettaga endast torra träd, vindfällen, skogsavfall, lall- och grantjur eller, förtillfälligt behov, på ulmark växande lövträd. Medlemi sameby har rätt alt inom byns betesområde på kronomark under statensomedelbara disposition eller mark som vid awillring utlagts till allmänningsskogtaga virke till uppförande eller ombyggnad av familjebostad. Avverkning får skeendasl efter anvisning av markägare. Medlemi sameby som tillfälligt uppehåller sig inom annan bys betesområde förrenskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel får därlaga bränsle för eget behov. Omdel är oundgängligen nödvändigt för all skaffa foder lill renarna, får samebyfälla lavbevuxna träd, i första hand torra eller oväxlliga träd, inom bynsbetesområde. Sådan avverkning skall om möjligt ske efler anvisning av markensägare eller brukare. Förskog som avverkas på kronomark under statens omedelbara disposition eller marksom vid avviltring utlagts till allmänningsskog behöver ersättning ej lämnas.Detsamma gäller växande lövträd som eljest tages inom lappmarkerna eller pårenbetesfjällen. Iandra fall än som avses i första stycket skall ersättning lämnas för rot-värdetav växande träd som tages. Kan överenskommelse ej uppnås om ersättningen,utser på begäran av part någon atl söka förlika parterna. Konungeneller myndighet som Konungen bestämmer kan för viss lid förbjuda avverkningenligt 17 eller 18 § av växande lall, gran eller björk, om del behövs för attbevara skogen eller för skogens återväxt. Samebyhar räll alt flytta byns renar mellan skilda delar av byns betesområde. Maj:ts proposition nr 1971 Flyttningsvägssträckning fastställes av lantbruksnämnden, om sameby begär det eller fråga omsträckningen eljest uppkommer. Föreliggersärskilda skäl för ändring av fastställd eller eljest gällande flyttningsvägoch kan ändringen ske ulan väsentlig olägenhet för renskötseln, kanlantbruksnämnden förordna om ändring av vägens sträckning. Medlemi sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde somhör lill renbelesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Förstastycket äger motsvarande tillämpning på medlem i sameby som tillfälligt uppehållersig inom annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som harsamband med renarnas skötsel. Han får dock jaga och fiska endast för sittuppehälle. Uppehållersig björn, varg, järv eller lo be\'isligen i trakten, får jakt efter sådantdjur förelagas på mark som anges i första styckel inom annan samebysbetesområde, i den mån Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer,tillåter det. Renskötselrättensupphörande i vissa fall m. m. Konungenkan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, närområdet behövs för ändamål som avses i 1 § lagen (1917: 189) om expropriationeller för annat ändamål av väsentlig betydelse från allmän synpunkt. För områdesom väsentligen är utan betydelse för renskötseln får sådant förordnandemeddelas, när området behövs för allmänt ändamål. Upphävandekan begränsas lill atl avse viss lid eller vissa i renskölselrätten ingåendebefogenheter. Meddelasförordnande enligt 26 §, kan Konungen föreskriva åtgärder för alt motverkaskada eller olägenhet för renskötseln. Medförupphävande av renskölselräll skada eller olägenhet för renskölseln eller försådan räll till jakt eller fiske som avses i 25 §, utgår ersättning därför. Ersättningför skada eller olägenhet som ej drabbar bestämd person tillfaller tillhälften sameby som beröres av upphävandet och till hälften samefonden, om ejsärskilda skäl föreligger. Ifråga om upphävande av renskötselrätt och ersättning med anledning däravgäller, utöver bestämmelserna i 2628 §§, i tillämphga delar de allmännabestämmelserna om expropriation av särskild rätt lill fast egendom i lagen(1917: 189) om expropriation. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 7 Densom inom område som avses i 3 § 1 äger eller brukar mark där renskötselbedrives får ej ändra användningen av marken på sätt som medför avsevärdolägenhet för renskölseln i annan mån än som följer av förordnande enligt 26§. Förstastycket hindrar ej atl mark användes i enlighet med fastställd stadsplan eller byggnadsplaneller för företag vars tillåtlighet skall prövas i särskild ordning. Samebyeller medlem i sameby får ej upplåta rättighet som ingår i renskölselrätten. Samebyfår dock åt den som har varit medlem i byn upplåta rätt alt ulan avgift lill sitthusbehov jaga eller fiska på byns område enligt 25 §. Påsådan kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbaradisposition och på renbetesfjällen får nyttjanderätt upplåtas endast omupplåtelsen kan ske utan avsevärd olägenhet för renskötseln. Avserupplåtelsen rätt till jakt eller fiske, kräves dessutom atl upplåtelsen ärförenlig med god jaktvård eller fiskevård och kan ske utan besvärande intrångi rälten till jakt eller fiske enligt 25 §. Upplåtelse av hela fisket i visst vattenfår ske endasl om samebyn medger det. Frågaom upplåtelse enligt 32 § prövas av Konungen eller myndighet som Konungenbestämmer. Upplåtelseenhgt 32 §, som ej avser tillgodogörande av naturtillgångar ellerskogsavverkning, skall ske mot avgift, om ej särskilda skäl föreligger föravgiftsfrihet. Avgiften fördelas mellan samefonden och sameby som beröres avupplåtelsen enligt bestämmelser som meddelas av Konungen. Avserupplåtelsen tillgodogörande av naturtillgångar, skall staten utge ersättningför den skada eller olägenhet för renskötseln som upplåtelsen medför. I frågaom fördelning av ersättning som ej utgår till bestämd person äger 28 § andrastycket motsvarande tillämpning. m. m. Omdel är påkallat med hänsyn till vad som bestämls om högsla renanta-lel enligt15 § andra styckel eller om det behövs för att främja renskötseln, kan samebybestämma hur många renar medlem högst får inneha eller meddela andraföreskrifter om innehavet. Föreskriftenligt första stycket får ej ges sådant innehåll att renskötande medlemsfortsatta verksamhet omöjliggöres eller väsentligt försvåras. Maj:ts proposition nr 1971 Omsameby medger del, får inom byns betesområde hållas renar som tillhör annan änrenskötande medlem i byn (skölesrenar). Fråga om sådani medgivande avgöresefter samråd med lantbruksnämnden. Skötselnav skölesrenar handhas av samebyn. Samebyfår endast om medlem medger det låta slakta dennes renar eller försälja vid slaktulvunna produkter. Renmärkningombesörj es av samebyn, om ej byn beslutar annat. Renägare får dock efteranmälan till byns styrelse själv märka sina renar. Samebyskall antaga stadgar för byn. 1. samebyns benämning, 2. den ort inom byns betesområde,där byns styrelse skall ha sitt säte, 3. antalet styrelseledamöter ochrevisorer, tiden för deras uppdrag och, om suppleanter skall finnas,motsvarande uppgifter beträffande dem, 4. samebyns räkenskapsår, 5. hur ofta ordinarie bystämma skallhållas och tiden för sådan stämma, 6. hur kallelse lill bystämmaskall ske och andra meddelanden lill medlemmarna skall tillställas dem och närföreskrivna kallelseåtgärder senast skall vidtagas, 7. tid för betalning av debiteradförskottslikvid, 8. lid för betalning av belopp somenligt 44 § kommer samebyn eller renskötande medlem lill godo, 9. vilka fonder byn skall ha,deras ändamål och hur avsättning lill dem skall ske, 10. denärmare föreskrifter om renskötseln som behövs. Samebyoch dess stadgar registreras hos i del län där byns styrelseenligt stadgarna skall ha sitt säte, om ej annat följer av 102 §. Innanstadgarna registrerats är de ej giltiga. Länsstyrelsenprövar atl stadgarna tillkommit i föreskriven ordning och atl de ej innehållernågot som strider mol lag eller författning. Förstaoch andra styckena gäller även vid ändring av stadgarna. Kostnadernaför renskötseln fördelas mellan de renskötande medlemmarna efler reninnehavel. Omsamebyn beslutar det, får kostnad som ej avser alla renarna fördelas mellanägarna lill de renar på vilka kostnaden belöper i förhållande lill innehavetav dessa renar. Sådani beslut får ej avse kostnad som uppkommit före beslutet. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 9 Renskötandemedlem som lämnar renskölseln svarar ej för kostnader som belöper på tidendärefter. Motsvarande gäller ny renskötande medlem för liden före del hanbörjar driva renskötsel. Derenskötande medlemmarna har att förskollera de medel som behövs förrenskölseln. Styrelsenuldebiterar sådana medel på grundval av debiteringslängd. Utdebiteringen göresefter vad som är skäligt med hänsyn till medlems reninnehav och omfattningenav det arbete han och hans husfolk kan antagas komma atl utföra för byn underräkenskapsåret. Idebileringslängden skall anges del belopp som uldebiteras, vad som belöper påvarje renskötande medlem och när betalning skall ske. Omtillgängliga medel ej förslår lill betalning av klar och förfallen skuld förvilken samebyn svarar, skall styrelsen ofördröjligen uldebitera förskott enligt42 §. Försummarstyrelsen vad som åligger den enligt första styckel, är ledamöternasolidariskt ansvariga för skulden. Är försummelsen uppenbar, skalllänsstyrelsen på borgenärens yrkande förordna syssloman atl debitera och utlagaerforderligt belopp. Syssloman har rätt all av samebyn uppbära arvode, sombestämmes av . Samebyskostnader för renskölseln fördelas slutligt mellan de renskötande medlemmarnaför varje räkenskapsår. Vid kostnadsfördelningen bestämmes de belopp somrenskötande medlem för räkenskapsåret skall utge till byn eller mottaga av byn. Slutligkostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen har all upprättaenligt 53 § tredje stycket. Kostnaderna fördelas enligt vad som anges i 40 och41 §§. Vid fördelningen goltskrives renskötande medlem erlagt förskott ochvärdet av arbete som han och hans husfolk ulfört för byn. Samebyn bestämmer iförväg värde för dag eller timme av sådant arbete. Kanförskotts- eller sluthkvid som påförts renskötande medlem enligt 4244 § ejutlagas hos honom, fördelas bristen mellan övriga renskötande medlemmar iförhållande till deras inbördes skyldighet att svara för likviden. Brislenuldebiteras genom debiteringslängd enligt 42 §. I den mån sådan likvid senareinbetalas, skall del influtna beloppet tillgodoräknas dem som täckt bristen iförhållande till vad de betalat. Debiteradoch till betalning förfallen likvid får utlagas enligt bestämmelserna iutsökningslagen (1877:31 s. 1) om fordran, för vilken betalningsskyldighetålagts genom dom som äger laga kraft, om ej besvärsmyndigheten i samband medbesvärslalan förordnar annat. It 1971.1 saml. Maj:ts proposition nr 1971 Samebyfår ej upptaga lån som skall återbetalas senare än under nästkommanderäkenskapsår, om ej amorleringsplan för lånets återbetalning har antagils avbystämma. Låneliden får uppgå till högst eller den för vilkenstatlig kreditgaranti för lånet kan ha beviljats. Beslutom upptagande av lån enligt första stycket är giltigt endast om det på bystämmabiträdes av minst två tredjedelar av del på stämman av renskötande medlemmarföreträdda röstetalet och av flertalet sådana medlemmar i byn. Ersättningsom tillfaller sameby enligt 28 eller 34 § eller eljest med anledning avintrång i renskölselrätten skall användas för atl täcka byns utgifter underräkenskapsåret eller fonderas. Försameby skall finnas styrelse. Styrelsenskall i överensstämmelse med medlemmarnas beslut, i den mån dessa ej stridermot lag eller samebyns stadgar, leda renskötseln inom bj'ns betesområde,ombesörja de gemensamma arbeten som behövs för byn, tillse att medlemmarnasgemensamma intressen tillvaratages utan all någon medlem missgynnas, uttaga demedel som renskötande medlem är skyldig all erlägga och i övrigt handha bynsangelägenheter. Styrelsenföreträder samebyn mot tredje man och för byns talan inför domstol och andramyndigheter. Styrelsenbestår av ordförande och ytterligare en eller flera ledamöter som utses påbystämma. Styrelseledamot skall vara myndig. Styrelseledamotkan skiljas från sill uppdrag före utgången av den tid för vilken han blivitutsedd. eller ändring i dess sammansättning skall anmälas till . , kan på yrkande av någon vars rätt är beroende avalt behörig styrelse finns förordna syssloman all handha byns angelägenheteroch företräda byn såsom styrelse. Syssloman har rätt all av byn erhålla arvodesom bestämmes av . Styrelsensammanträder så ofta det behövs. Som styrelsens beslut gäller den mening varomde flesta röstande förenar sig. Vid lika röstetal gäller den mening somordföranden biträder. Styrelseledamotfår ej taga befattning med angelägenhet vari han har ett väsenlhgl intresse somstrider mol samebyns. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 11 Styrelsenkan uppdraga åt särskild arbetsledare att under styrelsens inseende ledarenskölseln. Styrelsenkan bemyndiga särskild person att företräda samebyn, om ej annat beslutats.Sådant bemyndigande och återkallelse därav skall anmälas till . Förvarje räkenskapsår skall styrelsen i förvaltningsberättelse redovisa sinförvaltning. I förvaltningsberättelsen redogöres för verksamheten underräkenskapsåret och för byns ekonomiska ställning. Iberättelsen skall särskilt uppges 1. ägarna lill de renar som underårel hållils på byns betesområde och antalet renar för varje ägare, 2. årets utgifler för arbetskrafti renskölseln, 3. vad utbetalats ianledning av skador genom renar och vad i detla hänseende vid årets slutåterstod att utkräva av annan sameby, 4. gjorda investeringaroch sättet för deras finansiering, 5. samebyns övriga kostnader underårel, 6. vilka belopp som under åretinflutit till och utbetalats från byns fonder, 7. inträffade ändringari byns upplåning, 8. storleken av de förskott somutdebiterats enligt 42 eller 43 §, 9. samebyns övriga inkomster underåret, 10. vilketbelopp envar renskötande medlem påförts i bidrag till byns ut gifter under årel. Iberättelsen skall vidare ingå avräkning som för varje renskötande medlemutvisar del saldo för redovisningsåret som kommer samebyn eller medlemmen tillgodo. Minsten månad före den första ordinarie bystämman efter räkenskapsårets utgångskall styrelsen lämna förvaltningsberättelsen lill revisor. Berättelsen skallvara underskriven av styrelsens samtliga ledamöter. och räkenskaper skall granskas av en eller flera revisorer.Revisor utses på bystämma. Medlem,som hos styrelsen påkallar granskning av samebyns böcker, räkenskaper ellerandra handlingar, har rält atl få del av dessa på lämpligl sätt. Revisorskall avge berättelse, som skall innehålla redogörelse för resultatet av hansgranskning och uttalande huruvida anmärkning framställes eller ej i fråga omräkenskapernas förande eller förvaltningen i övrigt. Framställes anmärkning,skall anledningen lill denna anges i berättelsen. Revisionsberättelse skalläven innehålla särskilt uttalande huruvida ansvarsfrihet för styrelsentillstyrkes eller ej. Maj:ts proposition nr 1971 Revisionsberättelseskall lämnas till styrelsen senast före första ordinarie bystämmanefter räkenskapsårets utgång. Medlemsrätt att deltaga i handhavandet av samebyns angelägenheter utövas på bystämma. Medlem som underlåtit alti rätt tid fullgöra sin betalningsskyldighet enligt denna lag gentemot byn fårdeltaga i förhandlingarna men har ej rösträtt innan han fullgjort sinskyldighet. Medlemeller annan får icke, själv eller genom ombud eller som ombud för annan,deltaga i behandling av fråga vari han har elt väsentligt intresse som stridermot samebyns. Ifråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller, om ej annat följer av särskildbestämmelse i denna lag, 1. atl varje myndig medlem har enröst i fråga som rör utseende av ordförande på bystämma eller av revisor,beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift istadga som avses i 38 § andra stycket 16, 2. alt i övriga frågor rösträtttillkommer endast renskötande medlem, som därvid har en röst för varje påbörjathundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom, 3. att medlems rösträtt kan utövasgenom annan medlem såsom ombud, 4. att ingen får för egen ellerannans del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämman företräddaröstetalet,