prop · FU0340 · 1971-12-31 00:00:00 — Äransökningshandlingarna fullständiga och föreUgger icke hinder för registrering,skall växlsortnämnden kungöra ansökningen för att bereda aU-mänheten tillfällealt inkomma med invändning mot ansökningen. Invändninggöres skriftligen hos växtsortnämnden inom tid som nämnden bestämnier. Växtsortnämndenskall föranstalta om prov med material av växlsorten, om ej detta av särskildaskäl anses onödigt. För proven skall erläggas fastställd avgift. Sedantid för framställande av invändning mol ansökningen utgått och prov medmaterial av växlsorten slutförts, tages ansökningen upp till fortsattprövning. Vid denna prövning äger 1114 §§ tillämpning. Sökandenskall underrättas om inkommen invändning och utfört prov samt beredas tillfälleatl yttra sig däröver. Talanmol slutligt beslut av växtsortnämnden i ärende angående ansökan omregistrering av växlsorl får föras av sökanden, om beslutet gått honom emot.Mot beslut, varigenom ansökan bifallits trots all invändning framställts ibehörig ordning, får talan föras av den som gjort invändningen. Återkallar invändarensin talan, får denna likväl prövas, om särskilda skäl föreligger. Motbeslut, varigenom yrkande om överföring enligt 14 § bifallits, får talan förasav sökanden. Den som framställt yrkande om överföring får föra talan mot beslutvarigenom yrkandet avslagits. Talanenligt 18 § föres hos lanlbruksstyrelsen genom besvär frånbeslutels dag. Den som vill anföra besvär skall inom samma lid erläggafastställd besvärsavgift vid påföljd alt besvären annars ej upplages tillprövning. Molbeslut av lantbruksslyrelsen får lalan föras av sökanden, om beslutet gåtthonom emot. Talan föres hos regeringsrätten genom besvär frånbeslutets dag. Bifallesansökan om registrering av växlsort och vinner beslutet härom laga kraft, skallsorten lagas in i växtsortregistret och registreringen kungöras. Beslutatl avskriva eller avslå ansökan som kungjorts enligt 15 § skall kungöras,sedan beslutet vunnit laga kraft. Maj:ts proposition nr 1971 Växtförädlarrättgäller från den dag, då ansökningen om registrering bifölls, och kan upprätthållasunder femton eller, såvitt gäller vin, fruktträd och deras grundstammar,skogsträd och prydnadsträd, räknat från ingången av året efter det,då ansökningen bifölls. Densom yrkesmässigt utbjuder lill försäljning eller eljest tillhandahållerförökningsmaterial av växtsort, för vilken registrering skett, skall därvidanvända den för sorten registrerade benämningen även sedan skyddstiden försorten utgått eller växtförädlarrätten eljest upphört. Registreradbenämning på sort eller en med denna förväxlingsbar benämning får ej användasför annan sort av samma eller närslående växtart eller för material av sådansort, så länge registreringen av benämningen består. Förväxtförädlarrätt skall för varje kalenderår räknat efter det,då ansökan om registrering bifallils, erläggas fastställd årsavgift, om annaticke bestämls med slöd av 49 §. Årsavgiftförfaller till betalning av det kalenderår den avser. Årsavgiftför år, som börjat innan växlsorten registrerats eller inom två månaderdärefter, förfaller dock först efter dagen för registreringen.Årsavgift får ej erläggas innan registrering skett och ej heller tidigare före det kalenderår avgiften avser. Årsavgiflfår, med den förhöjning som är fastställd, erläggas efterförfallodagen. Förkontroll av beständigheten hos registrerad växlsort kan växtsortnämndenförelägga sortinnehavaren att tillhandahålla nämnden förökningsmalerial avsorten samt erforderliga handlingar och upplysningar. Licens,överlåtelse m. m. Harsortinnehavaren medgivit annan rätt alt yrkesmässigt utnyttja registrerad växtsorl(licens), får denne överlåta sin rätt vidare endasl om avtal träffats därom. Ingårlicensen i en rörelse får den dock överlåtas i samband med överlåtelse avrörelsen eller del därav, om ej annat avtalats. I sådant fall svarar överlåtarenalltjämt för att licensavtalet fullgöres. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 205 Har växtförädlarrättövergått på annan eller har licens upplåtits eller överlåtils, skall på begäranoch mot fastställd avgift anteckning därom göras i växtsortregistret. Visas attlicens som antecknats i registret upphört att gälla, skall anteckningenavföras. Förstastyckel äger motsvarande tillämpning i fråga om tvångslicens. Imål eller ärende om växtförädlarrätt anses den som sortinnehavare, vilkensenast blivit införd i växtsortregistret i denna egenskap. Försesicke marknaden med förökningsmaterial av registrerad växtsort på skäligavillkor och i den omfattning som ined hänsyn till folkhushållet eller annatallmänt intresse är påkallat, kan den som vill här i riket yrkesraässigt utnyttjasorten få Ivångslicens därtill, om godtagbar anledning till underlåtenhetensaknas. Tvångslicens innefattar även rätt atl av sorlinnehavaren få förökningsmalerialav sorlen i den omfattning som är skälig. Tvångslicensfår icke meddelas annan än den som kan antagas ha förutsättningar att utnyttjaväxtsorten på godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. TvångsUcensutgör icke hinder för sorlinnehavaren att själv utnyttja sorlen eller allupplåta licens. Tvångslicens kan övergå till annan endast tillsammans medrörelse vari den utnyttjas eller utnyttjandet avsetts skola ske. Tvångslicensmeddelas av rätten, som även bestämmer i vilken omfattning växlsorten fårutnyttjas saml fastställer vederlaget och övriga villkor för licensen. Närväsentligt ändrade förhållanden påkallar det, kan rätten på yrkande upphävalicensen eller fastställa nya villkor för denna. Växtförädlarrättensupphörande m. m. Erläggesej årsavgift enligt 23 §, är växtförädlarrätten förfallen från och med ingångenav det år för vilket avgift icke erlagts. Harväxlsort registrerats i strid mol 1 eller 2 § eller mot 3 § första styckel 1eller Iredje stycket och föreligger alltjämt hindret, skall rätten på lalandärom häva registreringen. Registreringen får dock icke hävas på den grund altden som fått registreringen varit berättigad till endast viss andel i växtförädlarrätten. Talansom grundas på alt växtsorl registrerats för amian än den som är berättigaddärtill enligt 2 § får föras endast av den som påstår sig vara berättigad tillsorten. Talan skall väckas efter det atl käranden fått kännedom omregistreringen och de övriga omständigheter på vilka talan grundas. Varsortinnehavaren i god tro när sorlen registrerades eller när växtförädlarrättenövergick på honom, får talan icke väckas senare än efter registreringen. 8t 1971.1 saml. Maj:ts proposition nr 1971 I övTigafall får talan föras av var och en som lider förfång av registreringen och, omdet är påkallat från allmän synpunkt, av myndighet som Konungen bestämmer. Harväxtsort registrerats för annan än den som är berättigad därtill enligt 2 §,skall rätten på talan av den berättigade överföra registreringen på honom.Talan skall väckas inom tid som anges i 31 § andra styckel. Harsortinnehavaren ej efterkommit föreläggande av växtsortnämnden enligt 24 § ochutgör underlåtenheten hinder för tillförlitlig efterkontroll av växlsorten,skall nämnden avföra sorten ur registret. Finnesregistrerad växtsort icke ha bibehållit det eller de kännetecken som vidregistreringen skilde sorten från andra sorter, skall växtsortnämnden avförasorlen ur registret. Omsortinnehavaren skriftligen hos växtsortnämnden avstår från växtförädlarrätten,skall nämnden avföra växlsorten ur registret. Är växtförädlarrättutmätt eller är tvist om överföring av registrering anhängig, fär sorten ickepå begäran av sortinnehavaren avföras ur registret så länge utmätningen beståreller tvisten icke blivit slutligt avgjord. Harsortbenämning registrerats i strid mol denna lag och föreligger alltjämtskälet mot registrering, skall växtsortnämnden registrera ny benämning för växlsorten.Detsamma gäller om registrerad sortbenämning uppenbarligen blivit ägnad atlvilseleda allmänheten eller blivit stridande mot allmän ordning eller ägnad attväcka förargelse. Sorlinnehavareskall i fall sora avses i första stycket beredas tillfälle att föreslå nybenämning. Registreradbenämning på sort, för vilken skyddstiden utgått eller växtförädlarrätteneljest upphört, får på sortinnehavarens begäran eller då anledning därtilleljest föreligger efter prövning av växtsortnämnden avföras ur växtsortregistret,om benämningen icke längre användes. Ansvaroch ersättningsskyldighet m. m. Görnågon intrång i växtförädlarrätt och sker det uppsåtligen, dömes till bötereller fängelse . Allmäntåtal för brott som avses i första stycket får väckas endast om målsägande angerbrottet lill åtal och åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet gör intrång i växtförädlarrätt skall utgeskälig ersättning för ulnyttjandet av växlsorten samt ersättning för denytterligare skada som intrånget medfört. Föreligger endast ringa oaktsamhet,kan ersättningen jämkas. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 207 Görnågon intrång i växtförädlarrätt utan uppsåt eller oaktsamhet, skall han utgeersättning för ulnyltjandet av sorten, om och i den mån det är skäligt. Talan om ersättning förintrång i växtförädlarrätt skall väckas från det skadan uppkom vidpåföljd att rätten till ersättning annars är förlorad. Påyrkande av den som lidit intrång i växtförädlarrätten kan rälten efter vad somär skäligt till förebyggande av fortsatt intrång förordna, att växtmaterialmed avseende å vilket intrång föreligger skall mot lösen utlämnas lill den somlidit intrånget eller ock förstöras. Detta gäller icke mol den som i god troförvärvat materialet eller särskild rält till detta och ej själv gjort intrångi växtförädlarrätten. Material som avses iförsta stycket får tagas i beslag, om brott som anges i 36 § skäligen kanantagas föreligga. Vad som är föreskrivet om beslag i brottmål i allmänhet ägerdärvid tillämpning. Utanhinder av vad som sägs i första styckel kan rätten på yrkande förordna, attinnehavare av material som avses i första styckel skall äga förfoga över dellamot skäligt vederlag och på skäliga villkor i övrigt. Utnyttjarnågon yrkesmässigt växlsort, som avses med ansökan om registrering, äger vadsom sägs om intrång i växtförädlarrätt motsvarande tillämpning, om ansökningenleder till registrering. Till straff får dock icke dömas och ersättning förskada på grund av utnyttjande som sker innan ansökningen kungjorts enligt 15 §får bestämmas endast enligt 37 § andra stycket. Bestämmelsen i 37 § tredjestyckel äger icke tillämpning, om ersättningstalan väckes senast efterdet växtförädlarrätten registrerades. Harregistrering av växtsort hävts genom dom som vunnit laga krafl, får icke dömastill straff, ersättning eller säkerhetsåtgärd enligt 3639 §§. Föres talan om intrång i växlförädlarrätlenoch gör den mot vilken talan föres gällande att registreringen bör hävas, skallrätten på hans yrkande förklara målet vilande i avbidan på att frågan omregistreringens hävande slutligt prövas. Är talan härom icke väckt, skallrätten i samband med vilandeförklaringen förelägga honom inom vilkensådan talan skall väckas. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 22 § dömes till böter. Han skalläven ersätta uppkommen skada. Är oaktsamheten ringa, kan ersättningen jämkas. Sortinnehavareeller den som på grund av licens får utnyttja växtsort kan föra talan om fastställelse,huruvida han på grund av registreringen åtnjuter skydd mot annan, ifallovisshet råder om förhållandet och denna länder honom till förfång. 208 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Undersamma villkor kan den som driver eller avser att driva verksamhet föra talanmot sorlinnehavare om fastställelse, huruvida hinder föreligger motverksamheten på grund av registreringen. Göresi mål som avses i första stycket gällande att registreringen bör hävas, äger 40§ andra stycket motsvarande tillämpning. Densora vill väcka talan om hävande av registrering av växlsort, om överföring avregistrering eller om meddelande av tvångslicens skall anmäla detta lill växtsortnämndensamt underrätta var och en som enligt växtsortregistret innehar licens altutnyttja sorten. Vill licenstagare väcka talan om intrång i växtförädlarrätteneller ora fastställelse enligt 42 § första stycket, skall han underrättasortinnehavaren därom. Underrättelseskyldighetenligt första styckel anses fullgjord, när underrättelse i betaldrekommenderad försändelse sänts under den adress sora antecknats i växtsortregistret. Visasicke, när talan väckes, att anraälan eller underrättelse skett enligt första styckel,skall käranden ges tid därtill. Försitter han , får hans talan ickelagas upp till prövning. Finnesej enligt behörig domstol för talan ora bättre rält tillväxtsort, om hävande av registrering av sort eller om överföring av sådanregistrering, om tvångslicens eller om fastställelse enligt 42 § väckes talanvid . Avskriftav dom eller slutligt beslut i mål som avses i 13, 29, 31, 32, 3639 eller 42 §sändes till växtsortnäranden. Sortinnehavaresom icke har hemvist i skall ha elt här bosatt ombud med behörighetalt för honom taga emot delgivning av stämning, kallelser och andra handlingari mål och ärenden om växtförädlarrätt med undanlag av stämning i brottmål ochav föreläggande för part att infinna sig personligen inför domstol. Ombud skallanmälas till växtsortregistret och antecknas i delta. Harsortinnehavare ej anmält ombud enligt första styckel, kan delgivning i ställetske genom att den handling som skall delges sändes till honom med posten ibetalt brev under hans i växtsortregistret antecknade adress. Är fullständigadress ej antecknad i registret, kan delgivning ske genoin alt handlingenanslås i växtsorlnämndens lokal. Om delgivningen skall kungörelse införas iallmänna tidningarna. Delgivningen anses ha skett när vad nu sagts blivitfullgjort. Konungenkan under förutsättning av ömsesidighel förordna, all bestämmelserna i 10eller 46 § icke skall gälla i fråga om sådan sökande eller sortinnehavare somhar hemvist i viss främmande stat eller har elt i den staten Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 209 bosattombud som anmälts hos växlsortnämnden och äger sådan behörighet som avses inämnda paragrafer. Talanmot annat slutligt beslut av växlsortnämnden enligt denna lag än som avses i 18§ föres hos lantbruksstyrelsen genom besvär från beslutetsdag. Den sora vill anföra besvär skall inom samraa lid erlägga fastställdbesvärsavgift vid påföljd atl besvären annars ej upptages till prövning. Talanmot lantbruksstyrelsens beslut föres hos regeringsrätten genom besvär inom tvåmånader från beslutels dag. Avgifterenligt denna lag fastställes av Konungen eller, såvitt gäller avgifter förprov enligt 16 §, av myndighet som Konungen bestämmer. I fråga om årsavgifterkan Konungen förordna att ett eller flera av skall varaavgiftsfria. Konungenkan förordna atl undersökning av växlsort för vilken registrering sökes fåräga rura hos myndighet i annan stat eller hos inlernalionell institution saralatt den som söker registrering för sort, för vilken han tidigare söklregistrering i annan stal, skall vara skyldig alt redovisa vad myndighet i denstaten delgivit honom rörande prövningen av de i 3 § uppställda villkoren förregistrering. Dennalag träder i kraft . Ansökanom registrering av växtsort, som tagits in i rikssortlistan den 1juli 1968den , skall vid tillämpning av 3 § första stycket 1 ochtredje stycket anses gjord med intagningen i rikssorllislan, omansökan om registrering göres efter denna lags ikraftträdande. Talanmot sådant lantbruksstyrelsens beslut enligt 19 § andra stycket eller 48 §andra styckel som meddelas före föres hos Konungen genombesvär. Maj:ts proposition nr 1971 omändring i utsökningslagen (1877: 31 s. 1) Härigenomförordnas, alt 85 § utsökningslagen (1877:31 s. 1) skall ha nedan angivnalydelse. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) Närfast-------------------------------- hos överexekutor. Dåfast------------------------ utmätningen skett. Utmätesfartyg------------------- ---- urskiljande erfordras. Gällerutmätningen -------------------- rörande luftfartyg. Myndighet,vilken--------------------------------- är sagl. Hardomstol -- ------------------ till överexekutor. Skerutmätning------------------------ till kommerskollegium. Utmätespatent eller mönsterrätt, Utmätes patent eller mönsterrätt, skall utmätningsmannen ofördröj-skall utmätningsmannen ofördröjli- ligen till patent- och registrerings- gen till patent- och registreringsver- verket sända bevis om utmätningen ket sända bevis om utmätningen med angivande av patentets eller med angivande av patentets eller mönsterregislreringens nummer. mätes växtförädlarrätt, skall utmätningsmannen ofördröjligen till statensväxtsortnämnd sända bevis om utmätningen med angivande av registreringensnummer. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1970: 490. Maj:ts proposition nr 1971 211 om ändring i införsellagen (1968: 621) Härigenom förordnas, att 2§ införsellagen (1968:621) skallha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Genom införsel------------------------- en arbetstagares, 3. periodisktutgående vederlag 3. periodiskt utgående vederlag för utnyttjande av patent eller möns- förutnyttjande av patent, mönster- terrätt eller av rätt till litterärt eller rätteller växtförädlarrätt eller av konstnärligt verk eller annat sådant rätttill litterärt eller konstnärligt eller för överlåtelse av rörelse. verk eller annat sådant eller för överlåtelse av rörelse. 4. vad som---------------------------- eller livränta. Med livränta--------------------- ------- sådananledning. För vissa ----------------- ---------- i 22 §. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1970: 494. Protokoll,hållet i lagrådet . , regeringsrådet HJERN, justitierådet , justitierådetGYLLENSVÄRD. tillhandakommet utdrag av protokoll över justitieärenden,hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet , hade Kungl.Maj:l förordnal, atl lagrådets utlåtande skulle enligt 87 § regeringsformeninhämtas över upprättade förslag lill 1) växtförädlarrättslag, 2) lag omändring i utsökningslagen (1877: 31 s. 1) och 3) lag om ändring i införsellagen(1968: 621). Förslagen,som finns bilagda della protokoll, hade inför lagrådet föredragils avhovrättsrådet . Förslagenföranledde följande yttranden. JustitierådenBrunnberg, och : Enligtförslagel skall lagen äga tillämpning på växlsorl tUlhörande växtsläkte ellerväxtart som Kungl. I likhet med elt par remissinstanser finnervi denna ordning ej böra godtagas. Eftersom lagen i det väsenlliga bygger på växtförädlarkonventionenoch förutsätter svensk anslutning lill denna, är del under alla förhållandenmotiverat atl de växtarter som är obligatoriska enligt konventionen anges ilagen, men del får även i övrigt anses rikligast alt tillämpningsområdet såvittgäller växtförädlarrättens objekt bestämmes i den ordning som gäller förstiftande av lagen. Härvid synes lämpligl all, efter mönster av konventionen,använda den formen alt till lagen såsom bilaga fogas en förteckning på deväxtsläkten och växtarter som skall omfattas av lagen. Vi föreslår alltså den avfattningenav förevarande paragraf att lagen skall äga tillämpning på växlsorl,tillhörande växtsläkte eller växtart som upptagils i en såsom bilaga till lagenfogad förteckning. Förteckningen bör utformas så, alt den täcker del områdeinom vilket f. n. föreligger 1971: 40 213 Den Usla som utredningen framlagt har godtagits vidremissbehandlingen frånsett alt vissa tilläggsförslag framförts och tordeväsentligen uppfylla detta krav. Frågan om förteckningens utformning i detaljundandrar sig vårt bedömande. Enligtvad som föreskrives i växtförädlarkonventionen (art. 4) är konventionentillämplig på alla växtsläkten och växtarter. Konventionsstatema har oeksåförbundit sig all vidta alla nödiga åtgärder för alt efter hand tillämpakonventionens bestämmelser på största möjliga antal växtsläkten oeh växtarter.Inom en lid av från konventionens ikraftträdande är konventionsslatskyldig all tillämpa konventionens bestämmelser på minst 13 växtsläkten. Såsomframgår av lydelsen till förevarande paragraf har man i valt alt ej isjälva lagen ange på vilka växtsläkten och växtarter lagen är tillämplig.Paragrafen innehåller i stället ett bemyndigande för Kungl. Maj:t atl bestämmavilka växtsläkten och växtarter som skall hemfalla under lagen. ibetänkandet intaget förslag lill kungörelse med lill-lämpningsbeslämmelser lilllagen utvisar atl växlförädlingsskyddsutred-ningen tänkt sig att lagen redan vidikraftträdandet skulle bli tillämplig på 96 växtsläkten och växtarter, angivnai en lill kungörelsen fogad förteckning. Även om man här i Sverigesåledes har för avsikt all åtminstone skenbart redan från början gå ganskalångt, då det gäller tillämpningsområdet för lagen, anmäler sig docktveksamhet lill frågan, varför del över huvud taget skall gälla någonbegränsning. På del mest närliggande området palenlrällens är fältet istort sett fritt från andra hinder än kravet på att uppfinningen skall kunnatillgodogöras induslrielll. På växtförädlarrättens område torde motsvarandekrav vara, att den nya växlsorten skall vara odlingsbar. Med den uppläggningkonventionen innehåller och särskilt den svenska lagen för all del i likhetmed motsvarande lagar i andra länder blir det i själva verket elt myckel stonområde som inle läcks av växtförädlarrätten, ell förhållande som framstår somsärskilt beklagligt som utvecklingen inom växtförädlingen f. n. torde gå rättsnabbt och i accelererande takt. Häremot kan naturligtvis invändas atl manefter hand får införa nya växtsläkten och växtarter i förteckningen. Man lordedock inle kunna komma ifrån atl risk alllid föreligger för all urvalet avväxtsläkten oeh växtarter som skall införas i förteckningen kan ske godlyckhgleller av motiv som inle alltid är förestavade av rättvisa eller oegennytla. Utredningenhar tydligen själv haft en känsla av all man slagit in på fel väg, då maninfört en sä kraftig begränsning av lagens tillämplighels-område som här skett.Man uttalar nämligen, att rältsskyddssyslemel i Prop.1971: 40 214 principbör kunna tillämpas på alla växtsläkten och växtarter, och vid utformningen avförevarande paragraf har man också vall elt uttryckssätt som lill skillnadfrån departementsförslaget åtminstone antyder denna princip. Enkonsekvens av den föreslagna lagstiftningen blir alltså, att en person somframställt en ny växlsorl, hur betydelsefull den än må vara för samhälle oehindivider, inle kan få ensamrätt till sin produkt om inle växtsläktet ellerväxtarten händelsevis råkat bli införd i förteckningen. Som ell exempel kannämnas atl den nya växlsorten är en betydelsefull "medicinalväxt"eller en "kryddväxt". Det gäller tydligen för förädlaren alt i fall,då han börjar märka all en idé lar form i en ny och värdefull produkt, verkaför alt förteckningen först kompletteras, en aktion vars framgång helt lordebli beroende av vilka ekonomiska och andra krafter som slår lill hansförfogande. Bortsett från all ell vidsträckt fäll lämnats utanförskyddsområdet ter det sig stötande all lagstiftningen skall ge incitament lillaktioner av della slag, aktioner där den ekonomiskt eller organisatoriskt svagehar små utsikter all göra sig gällande. Del finns alltså anledning befara i tillämpningskungörelsen intagna förteckningens innehåll kommeratl ge anledning lill svåra avvägningsproblem och tvister. Somanmärkningsvärt framstår även all när man nu bestämt sig för all göra en avgränsningav skyddsområdet man likväl medtagit ett tiotal prydnadsväxter, som förefallerrält slumpvis utvalda. Del kan väl härvidlag göras gällande, all del finnsandra växtarter som i högre grad förtjänar all bli föremål för ensamrätt. Såsomframgår av det sagda bör enligt min mening lagen göras till-lämplig på allaodlingsbara växter utom möjligen på skogsträd. Förevarande paragraf föreslåsbli utformad i enUghet därmed; eventuellt kan den helt ulgå. Anses del inlemöjligt att redan nu taga della steg, synes del angeläget, att man från svensksida i fortsättningen inriktar sig på all bland konvenlionsstaterna verka fören sådan lösning.