prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — skall kontrollera att ställd säkerhettäcker sammanlagda beloppet av grundavgifterna för de bostadsrätter föreningenavser att upplåta och alt säkerheten är av godtagbar beskaffenhet. Säkerhetenavser belopp som föreningen kan bli skyldig alt betala i ersättning förbostadsrätt. Sådan skyldighet kan aktualiseras i första hand genom att bostadsrättshavarenutnyttjar den rätt atl säga upp bostadsrätten som tillkommer honom enligt olikabestämmelser i lagen (7 § andra stycket, 1924 §§). Även andra fall kanemellertid förekomma. Sålunda kan föreningen bli skyldig att utge ersättning t.ex. på grund av att verkställd upplåtelse är ogiltig enligt 7 § första stycketeller enligt allmänna avtalsrältsliga regler. Ställdsäkerhet skall på begäran av föreningen återställas har förflutitfrån det den slutliga anskaffningskostnaden redovisats på föreningsstämma. Om bostadsrältshavarehar väckt talan ora ersättning för bostadsrätt, får säkerhet som avser denbostadsrätten dock inte återställas förrän talan är slutgiltigt avgjord och bostadsrättshavarenhar fått den ersättning han kan ha rätt till. Sistnämnda regel hindrar intealt säkerhet som hänför sig till övriga bostadsrätter återställs lillföreningen. Vidare kan givetvis föreningen när som helst begära att få tillbakasäkerhet som avser bostadsrätt vilken inle har blivit upplåten. Dennaparagraf, som motsvarar 17 § andra och tredje styckena bostadsrättslagen och25 § kommitténs förslag, behandlar formkravet för upplåtelse av bostadsräll. Departementschefen.I övrensstämmelse med vad jag har anfört i den allmänna motiveringenföreskrivs i denna paragraf att bostadsrätt skall upplåtas skriftligen samtatt upplålelsehandlingen skall ange parternas namn, den lägenhet upplåtelsenavser samt de belopp varmed grundavgift, årsavgift och i förekommande fallsärskild upplåtelseavgift skall utgå. Åsidosättande av formkravet medförenligt 7 § att upplåtelsen är ogiltig. Dennaparagraf, som motsvarar 22 § bostadsrätlslagen och 26 § i kommitténs förslag,anger följderna av alt upplåtelse har skett i strid med bestäraraelserna omekonomisk plan och skriftlighet. Om bostadsrätt har upplåtits innan ekonomisk plan upprättals och tagilsemot av eller i annan ordning än genom teckning påteckningslista är upplåtelsen ogiltig. Den till vilken upplåtelsen Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 101 sketthar rätt till ersättning för utlägg och kostnader. Om lägenheten har tilllrätts,skall hyresavtal anses ingånget för liden fram lill den fardag som inträffarnärmast från uppsägning. Kan parterna inte enas om övrigahyresvillkor, fastställs dessa av domstol (22 § första stycketbostadsrättslagen). Omupplåtelse har skett utan att föreskrifterna om ny ekonomisk plan hariakttagits, får bostadsrättshavaren frånträda bostadsrätten efter uppsägning,om han var i god tro vid upplåtelsen. Han har dessutom rätt till skadestånd.Uppsägning skall ske från det bostadsrättshavaren fickkännedom om förhållande som bort föranleda upprättande av ny plan. Skeruppsägning, är föreningen skyldig alt lösa bostadsrätten. Har bostadsrättshavarenlillträll lägenheten, får han sitta kvar till den fardag för avträdande av hyrdlägenhet sora infaller närmast från det lösen har betalats(22 § andra stycket, jfr 40 §). Sådangrund för avtalets upphörande eller framställande av ersättningsanspråk somanges i paragrafen får inle göras gällande senare än från del upplåtelsenskedde (22 § tredje stycket). Kommittén.Kommiltéförslaget innebär bara smärre jämkningar i förhållande till gällanderätt. Upplåtelse som har skett innan ekonomisk plan har registrerats eller ulanalt kravet på skriftlig form har iakttagits skall sålunda vara ogiltig. Medhänsyn till att föreningen är den som närmast har alt se lill alt upplåtelsesker på rält sätt föreslås alt föreningens skade-ståndsskyldigliet när avtaletblir ogiltigt skall utsträckas till alt omfatta inte bara utlägg och kostnaderutan hela det positiva konlraktsinlressel. Om lägenheten har tillträtts, skallliksom enligt gällande lag ett hyresavtal anses föreligga. Kan parterna inlekomma överens om villkoren för detta avtal, skall dessa enligt förslagetfastställas av hyresnämnden. Detbelopp med vilket föreningen skall lösa bostadsrätten om bostadsrättshavarensäger upp avtalet på grund av alt föreningen har försummat att upprätta nyekonomisk plan skall enligt förslaget motsvara bostadsrättens ekonomiska värde.Ersättningen skall betalas inom en månad från det beloppet har fastställts. MöjUgheternaatt få ett upplåtelseavlal förklarat ogiltigt eller att framställa anspråk påersättning föreslås begränsade i tiden från det lägenheten hartillträtts. För fall då tillträde inte har skett föreslås ingen ändring av nugällande tvåårsfrist. Remissyttrandena.Hovrätten för Nedre ifrågasätter om föreningen skall ha rätt attåberopa att upplåtelse är ogiltig på grund av att ekonomisk plan inte harupprättats eller formföreskrifterna inle har iakttagits. Det får nämUgen ansesankomraa huvudsakligen på föreningen alt se till alt avtalet är korrekt.Hovrätten ställer sig vidare tveksam tiU förslaget 102 KungL Maj:ts proposition nr 1971 attbrist eller felaktighet i fråga om uppgifterna i upplåtelseavtalet skall utgöraogiltighetsgrund. finns det anledning befara atl det hyresavtal, somskall anses föreUgga när bosladsrättsupplåtelse är ogiltig, i många fall intekommer alt vara förenat med rätt till förlängning, eftersom hyresförhållandetinte kommer att ha varat när den i förslaget angivna avträdesdageninträffar. Detta måste anses obilligt mot den som i god tro har flyttat in ilägenheten. Hyresavtal bör därför alltid anses vara träffat för av ettår fr. o. m. tillträdesdagen. Sägs sådant hyresavtal upp får frågan omförlängning av avtalet efter ansökan av hyresgästen prövas av hyresnämnden medbeaktande av de speciella omständigheter som har föranlett hyresförhållandetsuppkomst. Hyresnämndeni påpekar alt kommittéförslaget inte innehåUer någonbestämmelse om den tidpunkt från vilken hyresförhållande skall ansesföreligga. Denna fråga är emellertid enligt nämnden av stor betydelse vidtillärapningen av olika hyresbestämmelser, t. ex. beträffande uppsägning,besittningsskydd och överlåtelse av hyresrätt i samband med lägenhelsbyle.Nämnden föreslår all hyresförhållande skall anses föreUgga från den tidpunkt dålägenheten tillträddes. Departementschefen.I paragrafens första stycke har tagits upp bestämmelser för det fall attbostadsrätt har upplåtits innan ekonomisk plan har upprättats eller utan att skriftlighetskravethar iakttagits. I likhet med kommittén anser jag alt ett åsidosättande av dessagrundläggande regler bör medföra alt upplåtelsen blir ogiltig. Jag biträderockså kommitténs förslag alt utvidga föreningens skadeståndsskyldighet till detpositiva kontraktsintresset. I paragrafen föreskrivs därför att den tillvilken upplåtelsen skedde har rätt till ersättning för skada, när upplåtelsenär ogiltig. Har lägenheten tillträtts, skall liksom enligt gällande rätt ochkommittéförslaget hyresavtal anses vara ingånget. För undvikande av oklarhetanges uttryckligen att hyresförhållande därvid skall anses föreligga fråntidpunkten för tillträdet. Liksom f. n. preskriberas rätten att göra gällandeogiltighet när har förflutit från upplåtelsen. Preskriptionsavbrolt skergenom väckande av talan. Kommittén har föreslagit alt regeln ora tvåårspreskriplionkompletteras med en särskild preskriptionsregel för det fall att lägenheten hartilllrätts. Denna innebär att rätten atl göra gällande ogiltighel alllid skallpreskriberas när har förflutit från tillträdet. Jag har emellertidinle funnit skäl att ta upp någon sådan regel i lagen. Den skulle enligt minmening kunna medföra stötande konsekvenser. Iandra stycket behandlas det fallet alt bostadsrätt har upplåtits utan attbestämmelserna om ny ekonomisk plan iakttagits. Bostadsrättshavaren har då rättatt säga upp bostadsrätten, om han var i god tro när upplåtelsen skedde.Uppsägning skall ske från det bostadsrätlshava- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 103 renfick kännedom om förhållande som bort föranleda upprättande av ny ekonomiskplan, dock inte senare än från upplåtelsen. Sker uppsägning, är enligtgällande rätt och kommitténs förslag föreningen skyldig att lösa bostadsrätten.Några närmare bestämmelser om inom vilken tid detta skall ske finns emellertidinte. Sedan lösen betalats har den tidigare bostadsrättshavaren rätt att bokvar i lägenheten viss lid. Hur rättsförhållandet mellan parterna gestaltarsig kvarboenderätten utövas framgår inte av bostadsrätlslagen eilerkommittéförslaget. Enligt min mening kan det vara av betydelse för bostadsrättshavaresom utövar sin uppsägningsrätt atl snabbt bli löst från sina skyldigheter iegenskap av bostadsrältshavare. Jag föreslår därför atl bostadsrätten viduppsägningen genast skall övergå till föreningen med skyldighet för föreningenatt utge skälig ersättning för bostadsrätten. Detta innebär att ersättningen iprincip skall motsvara det pris som med hänsyn till bl. a. föreningensekonomiska ställning samt tillgången och efterfrågan på lägenheter avifrågavarande slag kan erhållas vid överlåtelse av bostadsrätten. stadgar särskild föreskrift om beräkning av överlålelseersältning,bör denna i regel läggas till grund för fastställandet av ersättningsbeloppet.Sker uppsägning i nära anslutning till upplåtelsen torde ersättningen oftakunna beslämmas till belopp motsvarande grundavgiften för bostadsrätten. Har lägenheten tillträttsnär uppsägningen sker, skall bostadsrättshavaren ha rält att bo kvar ilägenheten , om han önskar det. Begäran härom skall framställas iuppsägningen. Utövas kvarboenderätten anses hyresavtal ingånget för tiden frånuppsägningen. Genom denna reglering vinner man att det slårklart vilka bestämmelser som skall tillämpas på rättsförhållandet mellanparterna. Tredjestycket innehåller bestämmelser om hyresvillkoren när hyresavtal skall ansesingånget. Kommitténs förslag har i denna del utsatts för kritik underremissbehandlingen. Jag finner denna kritik värd beaktande och föreslår därföralt reglerna utformas något annorlunda än kommittén har föreslagit. Liksom vidvanlig förstagångsupplåtelse av hyreslägenhet skall det i första hand ankommapå parterna själva att träffa överenskommelse om samtliga villkor förförhyrningen, således också hyrestiden. Parterna är därvid skyldiga att iakttatvingande bestämmelser i hyreslagstiftningen. Kan parterna inle enas omhyresvillkoren, skall dessa fastställas av hyresnämnden. Att i lagen närmareprecisera hur villkoren skall bestämmas finner jag inte vara lämpligt. Dessafår fastställas av nämnden med hänsyn till samtliga omständigheter i detenskilda fallet. Ledning torde därvid beträffande bostadslägenheter kunnahämtas från vad som enligt 12 kap. 48 § jordabalken gäller vid förlängning avhyresavtal. I fråga om hyrestidens längd bör riktpunkten vara atthyresförhållandet skall upplösas för att ny bostadsrältshavare skall kunnadisponera lägenheten. Den tidigare bostadsrättshavaren måste dock ges skäUgtrådrum att skaffa annan bostad. Maj:ts proposition nr 1971 hänsjntas till den lokala bostadssituationen och bostadsrättshavarens behov. Iavvaktan på att hyresvillkoren blir slutligt bestämda skall hyra betalasenligt vad som senast har gällt i fråga om årsavgift. När hyran har blivitfastställd får avräkning ske för den förflutna delen av hyrestiden. Idenna paragraf behandlas det fallet alt bostadsrätt till viss lägenhet harupplåtits åt flera var för sig. Paragrafen, som saknar motsvarighet ibostadsrättslagen, bygger på 28 § i kommitténs förslag. Departementschefen.I enUghet med kommitténs förslag föreskrivs i denna paragraf alt, närbostadsrätt till viss lägenhet har upplåtits åt flera var för sig, företrädeskall ges den upplåtelse som skedde först. Det avgörande är sålunda tidpunktenför upplåtelsen. Kommiltéförslaget har kompletterats med en bestämmelse för detfall att flera upplåtelser har skett eller tidsföljden mellanupplåtelserna inte kan fastställas. Det är inle möjligt att i sådant falltillerkänna upplåtelserna lika rätt, eftersom en sådan lösning inte skulle gåatt genomföra i praktiken. I stället föreskrivs att, om de till vilkaupplåtelse har skett inte kan enas, domstol skall besluta om företrädet eftervad som med hänsyn lill omständigheterna är skäligt. Regeln överensstämmer medvad som gäller vid upplåtelse av nyttjanderätt enligt jordabalken (7 kap. 22och 24 §§). Närbostadsrätt skall vika har bostadsrättshavaren alltid rätt att få tillbakagrundavgiften och i förekommande fall upplålelseavgiften. Om han är i god trohar han dessutom rätt till skadestånd. Dennaparagraf innehåller en bestämmelse om förhandsavtal. Den saknar direktmotsvarighet i gällande rätt och kommitténs förslag. Departementschefen.Upplåtelse av bostadsrätt får enligt deparlementsförslaget liksom enligt bostadsrätlslagenske bara i viss närmare angiven ordning. Härav får anses följa att det inte är möjUglatt sluta bindande förhandsavtal om upplåtelse av bostadsrätt och la uppförskott på avgift för bostadsrätt. I enlighet med vad jag har anfört i denallmänna motiveringen under 4.2 föreskrivs emellertid i denna paragraf altförening får träffa förhandsavtal beträffande annan lägenhet änbostadslägenhet. Detta inrymmer också rätt för föreningen att la upp förskott.Några närmare bestämmelser om sådant avtal föreslås inte i lagen, utan det fårankomma på parterna alt själva reglera sitt inbördes förhållande. Med hänsyntill atl lokaler i bostadsrättsföreningshus numera som regel upplåts medhyresrätt och inte med bostadsrätt lorde förhandsavlal koraraa alt blisällsynta. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 105 Departementschefen.Detta avsnitt innehåller bestämmelser om övergång av bostadsrätt till nyinnehavare genom familje- eller associalionsrätlsligl fång eller genomöverlåtelse. Reglerna bygger,i huvudsak på kommitténs förslag men hardisponerats på ett sätt som i viss mån avviker från detta. I 10 § tas upp degrundläggande reglerna om vem som får utöva bostadsrätt. 11 § behandlar fråganom rätt lill inträde i föreningen för den som har förvärvat bostadsrätt medan12 och 13 §§ anger följderna av att förvärvare vägras medlemskap. 14 §innehåller regler om lösningsrätt. I 15 § anges vem som har att svara för deförpliktelser som är förbundna med bostadsrätten. 16 § behandlar avsägelse avbostadsrätt och 17 § innehåller bestämmelser om hur det skall förfaras medbostadsrätt som har övergått till föreningen. I deparlementsförslagetsaknas motsvarighet till vissa regler i kommitténs förslag. Som skäl härförfår jag anföra följande. Koinmittén föreslår i 37 §en föreskrift att överlåtelse av bostadsrätt, som inte äger rum i exekutivordning, skall ske genom skriftligt avtal, över-lålelsehandlingen skallinnehålla uppgift om den bostadsrätt överlåtelsen avser och den ersättning somskall utgå. överlåtelse som inle uppfyller dessa föreskrifter blir ogiltig ochden till vilken överlåtelsen skett har rält till skadestånd. Som skäl förförslaget anför kommittén att det övervägande antalet överlåtelser redan nusker i skriftlig form samt att en sådan form är av stor betydelse förpreciseringen av innehållet i överenskommelserna och för skapandet av ordningoch reda i rättsförhållandena. Vidare framhålls alt iakttagandet av skriftligform kan förhindra uppkomsten av tvister. Det förhållandet att en överlåtelseär av betydelse inle bara för parterna ulan också för föreningen anses utgöraskäl för alt varje överlåtelse bör vara lätt att fastställa. En ledaraot avkommittén () reserverar sig mol kravet på skriftlighet, vilket enligthans mening är onödigt och kan leda till rättsförlust. Delföreslagna skriftlighetskravet tas upp i några remissyttranden. Förslagettillstyrks uttryckligen av hyresnämnden i samlBostadsgaranti. Hovrätten för Nedre anser däremot att det börövervägas att beträffande överlåtelse av bostadsrätt tillämpa samma regler somenligt 12 kap. 2 § jordabalken gäller för ingående av hyresavtal. Denföreslagna bestämmelsen om ogiltighet vid formfel finner hovrätten alltförhård, särskilt mot den som har förvärvat bostadsrätten. Sistnämnda synpunktframförs också av Näringslivets Byggnadsdelegation och . De ifrågasätter om det inte skulle räcka attåsidosättande av formkravet medförde skadeslåndsskyldighet för överlåtaren.Advokatsamfundet anser all del med hänsyn tiU ogiltighetspå-följden inte börkrävas alt överlåtelseavtal skall innehålla uppgift om bo- 4t 1971.1 saml. 106 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Vidare ifrågasätts lämpligheten av alt överlåtarendrabbas av ett slags strikt skadeståndsansvar om formkravet inte iakttas. OcksåHSB ställer sig kritiskt mot den föreslagna skadeståndsregeln. har anförtutgör naturligtvis beaktansvärda skäl för all avtal om överlåtelse avbostadsrätt bör upprättas skriftligen. Att i lag ställa upp skriftlig form som eltvillkor för alt avtalet skall bli giltigt synes mig dock möta betänklighetermed hänsyn till de risker för rättsförlust som ofrånkomligen är förenade med ensådan regel. I svensk rält har man också traditionellt varit försiktig med altinföra särskilda formkrav av delta slag. Såvitt känt har den nuvarandeordningen när det gäller överlåtelse av bostadsrätt inte medfört någraolägenheter av betydelse. Som kommittén själv framhåller torde redan nu detövervägande antalet överlåtelser ske i skriftlig form. En lagregel skulledärför få ganska begränsad praktisk betydelse. Mot bakgrund av det anförda harjag kommit till den uppfattningen att del inte föreUgger tillräckUga skäl attinföra elt formkrav beträffande överlåtelse av bostadsrätt. Jag vill emellertidunderstryka att det i allmänhet är ändamålsenligt att överlåtelse avbostadsrätt sker skriftligen. Kommitténbehandlar i 40 och 41 §§ frågor om verkan av överlåtelse gentemot överlåtarensborgenärer, om företrädesrätt mellan flera överlåtelser av samma bostadsrättoch om panlsättning av bostadsrätt. Bestämmelserna saknar motsvarighet igällande lag. EnUgt min mening saknas anledning att i en ny bostadsrättslag taupp regler som inte direkt berör föreningen utan avser rättsförhållandetmellan bostadsrättshavaren och tredje man. Vid bedömandet av dessa frågor tordeofta en analogisk tillämpning av bestämmelserna om enkla skuldebrev i lagen(1936: 81) om skuldebrev kunna komma i fråga. Beträffande panlsättningav bostadsrätt vill jag ytterligare framhålla följande. Den osäkerhet som f. n.råder om vilka regler som i sakrältsligt hänseende skall gälla för att giltig panlsättningskall komma till stånd torde bero på förekomsten av det s. k.bostadsrättsbeviset. Enligt deparlementsförslaget föreUgger emellertid intenågon skyldighet för bostadsrättsföreningen alt utfärda sådan handling. Medhänsyn härtill torde det inte längre råda någon tvekan om att skydd motpantsättarens borgenärer uppkommer genom att föreningen underrättas om pantsätlningen.Sådan underrättelse skall av föreningen antecknas i lägenhelsförteckningen (49§). Panlsättning kan ske formlöst. Beträffandefrågor som rör ersättning vid överlåtelse av bostadsrätt och utmätning avbostadsrätt får jag hänvisa till den allmänna motiveringen. 10§ Denna paragraf innehåller bestämmelser om vem som får utöva bostadsratt somhar övergått till ny innehavare. Första stycket motsvarar 23 § Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 107 bostadsrättslagenoch 33 § kommittéförslaget. Andra stycket har sin motsvarighet i 26 § förstaoch tredje styckena bostadsrättslagen samt 34 § första och tredje styckena ikommitténs förslag. Om bostadsrätt genoin överlåtelse eller på annat sätt övergår till nyinnehavare får denne utöva bostadsrätten bara om han är eller antas till medlemi föreningen (23 § bostadsrättslagen). Från denna regel görs visst undantag förbostadsrättshavares dödsbo. Dödsboet har sålunda alltid rätt alt utövabostadsrätten lill den fardag för avträdande av hyrd lägenhet som inträffarnärmast från bostadsrättshavarens död. För att förhindra atldödsboet sitter kvar kan styrelsen genom rekommenderat brev anmanaboet att visa att bostadsrätten har tillagts viss delägare vidskifte av boet eller alt bostadsrätten har förvärvats av någon som inte fårvägras inträde i föreningen och som har sökt medlemskap. Iakttas inte tiden,får styrelsen sälja bostadsrätten på offentlig auktion för dödsboets räkning.Genom föreskrift i stadgarna kan dödsbo ha medgetts vidsträcktare rätt än somföljer av lagens bestämmelser (26 § första och tredje styckena). Kommittén.Den allmänna huvudregeln att förvärvare av bostadsrätt inte får utövabostadsrätten utan att vara medlem i föreningen tas upp oförändrad ikommitténs förslag (33 §). I fråga om dödsbos rätt att sitta kvar i lägenhetenanför kommittén atl de nuvarande bestämmelserna har medfört vissa ölägenheter.Med hänsyn till all aweckUngen av ett dödsbo också i normala fall kan laavsevärd lid föreslås att den minimitid under vilken boet alltid har rätt attutöva bostadsrätten utsträcks till från dödsfallet. Först därefter skalldödsboet kunna anmanas att visa att skifte eller överlåtelsehar ägt rum. Stadgarna kan innehålla föreskrift om förlängning av sexmånadersfristen.Iakttas inte anmaningen, får bostadsrätten säljas på offentlig auktion (34 §första och tredje styckena). förslag skall också den som har förvärvat bostadsrätt genom familj erättsligtfång få utöva bostadsrätten utan att vara medlem i föreningen.Make som har tillagts bostadsrätt vid bodelning eller skifte i anledning av bostadsrättshavarensdöd, efterlevande make som är ensam arvinge efter bostadsrättshavaren eller dentill vilken bostadsrätten har övergått på grund av arv eller testamente skallsålunda alllid få utöva bostadsrätten från dödsfallet (34 § andrastycket). Har make tillagts bostadsrätt vid bodelning eller skifte av annan anledningän bostadsrättshavarens död föreslås han få rätt att utöva bostadsrätten från bodelningen eller skiftet (35 § första stycket). Sedan deangivna tiderna har löpt ut skall innehavaren, om han inte har antagits sommedlem, kunna anmanas att visa att bostadsrätten har överlåtits till någon sominte får vägras medlemskap. 108 KungL Maj:ts proposition nr 1971 i anser att dödsbo bör ges en obegränsad rätt altsitta kvar i lägenheten utan att vara medlem i föreningen. anföratt det beträffande överlåtelse av bostadsrätt inle bör krävas mer av dödsboän alt överlåtelse har skett till godtagbar förvärvare som har söktmedlemskap. Departementschefen.Bestämmelserna om vem som får utöva bostadsrätt har i deparlementsförslagetdisponerats på annat .sätt än i bostadsrättslagen och kommittéförslaget.Första stycket i denna paragraf innehåller sålunda den med gällande rätt ochkommittéförslaget överensstämmande grundläggande regeln alt bostadsrätt fårutövas bara av medlem i föreningen. I andra stycket görs undantag frånhuvudregeln beträffande dödsbo som inte är medlem.Beslämmelserna om sådantdödsbos rätt att utöva bostadsrätt har utformats i huvudsakligöverensstämmelse med kommitténs förslag. Föreningens möjlighet att i stadgarnamedge dödsbo vidsträcktare rätt än den i lagen angivna har dock utvidgats tillatt avse, förutom sexmånadersfristen, också den tid som skall haförflutit från bostadsrättshavarens död innan anmaning får ske. När anmaningskall anses avgiven framgår av 73 §. Att som föreslagits under remissbehandlingenge dödsbo en obegränsad laglig rätt att utöva bostadsrätt utan att vara medlemi föreningen finner jag inte påkallat. Kommitténsförslag innebär att också den som har förvärvat bostadsrätt genom familj erättsligtfång skall få utöva bostadsrätten ulan alt vara medlem iföreningen. Kommittén har härvid utgått från att en sådan rätt tillkommerförvärvaren redan enligt gällande lag (belänkandet s. 220). EnUgt min meningtorde så emellertid inte vara fallet. Liksom vid exekutivt förvärv avbostadsrätt (27 § andra stycket bostadsrättslagen) tiUkommer visserligenbostadsrättens ekonomiska värde förvärvaren, men härav följer inle någon rättför denne alt utöva bostadsrätten. Någon ändring av gällande rätts ståndpunkti detta avseende finner jag inte påkallad.