prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — 1) Delvis godtycklig användning av marknadspriser ochavgifter, som är politiskt bestämda i större eller mindre grad. 2) Uteslutning ur systemet av viss produktion, vissatjänster och rail-jöförhållanden, som värderas positivt eller negativt avallmänheten. 3) Försuramandeav förslitning eller tillskapande av värden som har betydelse som produktionsfaktorer för produktionen och produktionsef- fektivilel först på . Vissa sådana eleraent ingår i NR men långt ifrån alla, framför allt på grund av mätsvårigheler. Detär inte givet att brister av detta slag bör leda liU revision av det reguljära NR-systemet.Men om detla inle sker måste motsvarande förhållanden ändå kommenteras ochanalyseras. Del är en pålagUg risk all allmänheten misstolkar NR-begreppen isamband med långtidsutredningarna, eftersom man inle är i stånd att bedömaalla de antaganden sora systemet grundar sig på. Ännu mindre har man möjlighetatt utan anvisningar föreställa sig vad alternativa antaganden skulle leda lill. Länsstyrelseni anser atl långtidsutredningen använder en terminologi och attspråkbruk som kan vara svårt all tränga in i och som också gör resonemangenfulla av formella förbehåll. Del kan emellertid konstateras hur svårt det ärall innefatta hela den seklorielll och regionalt mycket heterogena ekonomiskaoch sociala utvecklingen i landet i generella bedömningar vilka ibland inte harnågon täckning i t. ex. en perifer region av typ. Delsiffermaterial som utredningen har sammanställt och även många av de analysersom genomförts kan vara av stort värde för statsmakterna vid överväganden om destora dragen i den framlida utvecklingen och bedömning av vilkenhandlingsfrihet som finns vid beslut i olika frågor. Men eftersom några av utredningensredovisade och även vissa av de troliga implicita utgångspunkterna enligtlänsstyrelsens mening är diskutabla kan resultatet av utredningens arbetedelvis äventyras. Det gäller särskilt förhåUanden som berör perifera regioner ilandet. Länsstyrelsenanför atl det i högsta grad är angeläget atl den använda ekonometriska modellenutvecklas ytterligare liksom hela den relativt outvecklade svenskasamhällsplaneringstekniken på makronivå. Den senare framstår som otiUfredsstäUandenär har arabilioner atl lösa planeringsproblera med raer direktekonomisk styrning av olika sektorer och regioner och av raarkanvändningen. Föralt få elt bättre grepp om den regionala ekonoraiska utvecklingen raåstedärtill komraa en helt ny 3 1970 årslångtidsutredning 81 ochraer Öppen syn hos uppgiftsläranare och statistikproducenter på sekretessfrågorsora berör historiska dala eller framtidsbedömningar. Löses dessa frågor synesdet finnas utsikter alt utforma näslkoraraande långtidsutredning baserad på aggregeraderegionala dala hämtade från länsplaneringarna på etl mer ändamålsenligt sätt ände genomförda sett ur regionalpolitisk synpunkt. Statistiskacentralbyrån konstaterar alt del inle minst av statistiska skäl föreligger enstarkt ökande osäkerhet i prognoser och beräkningar när dessa förs ned påregional nivå. I den mån så är faUel är det givetvis angeläget med en fortsattutökning av den ekonomiska statistiken så att regionala uppdelningar mergenomgående kan erhållas. För all förbättra del statistiska underlaget, sora ärnödvändigt för all lill fullo utnyttja fördelarna med alt belysa problemen iekonomin med hjälp av en ekonomelrisk modell, har centralbyrån begärt medelför årliga inpul-output-beräkningar. Man anser del också önskvärt atl se övermetoder och indexmaterial för beräkningen i fasta priser. Slatsmaklernahar uppsatt vissa mål för den ekonomiska utvecklingen och dessa mål bildarvikliga utgångspunkter för den ekonomiska planeringen eftersom de innebärrestriktioner vid valel av raöjliga ulvecklingsallernativ. En koraplikationför en långtidsutredning är all dessa mål och prioriteringen dera emellan inleär lill fuUo fastlagda och preciserade. Utredningenhar utgått från atl de centrala och överordnade målen är fullsysselsättning, snabb ekonomisk tillväxt, jämnare inkomstfördelning, rimligprisstabilitet och balans i utrikesbetalningarna. När det sedan gäller dennärmare innebörden av och delaspekter på.dessa mål har utredningen låtit egnaanlaganden bilda utgångspunkt för analysen. Det kan sägas vara fråga omhypotetiska målsättningar. I fråga om de överordnade raål, vilka betraktas somabsolut givna, kan utredningens antaganden karakteriseras som enbart tolkningari preciserande riktning. Raden av övriga raål är enligt utredningensbetraktelsesätt sidoordnade eller sekundära. Som närmare framgår av detföljande hindrar inte detta atl de i flera fall har hög angelägenhetsgrad. exerapelvis för bytesbalansen och den offentliga konsuralionen har olikaalternativ presenterats. I andra fall har allernalivmöjlig-heler antyttsdiskussionsvis. Naturligtvis har valet av dessa hypotetiska mål påverkals avutredningens bedömning av vilken politik som bör ha realistiska raöjligheleralt bli genoraförd. Däreraot utgör dessa anlaganden i enlighet raedprinciperna för långtidsutredningen inga prograrama-tiska rekommendationer tillregeringen. Av de centrala målen komraer i en långtidsutredningtillväxttakten naturiigen i förgrunden med hänsyn lill all resurstillväxtenbildar raraen för vad sora kan tillgodoses av anspråken från enskildamedborgare, företag, stal och kommun osv. Utredningen fastslår att denna rentberäkningstekniska placering inte betyder alt detta mål tillmäts större viktän övriga allmänna och överordnade mål. En snabb ökning av tillgången påmateriella produkter i form av varor och tjänster anses dock ha hög angelägenhetsgradäven , raot bakgrund av de många eftersattabehov som kan konstateras och om vilka det är en mycket utbredd uppfattning altde skall avhjälpas. Inom ramen för lillväxlmålel påpekar utredningen atl mankan urskilja en förskjutning. De kvalitativa sidorna av den ekonomiskautvecklingen (miljö, tillfredsställelse i arbetet osv.) har fått en ökadbetoning jämfört raed tidigare. I vad mån delta innebär en konflikt gentemotutbudet av materiella produkter i form av varor och tjänster, vilka ingår i BNP-begreppel,anses svårt all avgöra. Jämvikt i utrikesbetalningarna och därtill anknutnariktlinjer för valutareserven utgör en restriktion för den inhemska ekonomiskapolitiken, konstaterar LU. Detla hindrar inle alt jämvikt i utrikesbetalningarnaär en grundläggande betingelse för all övriga mål skall kunna uppfyllas. Dennarestriktion har utredningen gett myckel hög prioritet mol bakgrund av delnuvarande underskottet i bytesbalansen och de programförklaringar som gjortsfrån statsmakternas sida. Utredningen har utfört sina kalkyler under tvåalternativa förutsättningar ora järavikl i bytesbalansen, i ena alternativetskall denna nås 1973, i del andra 1975. Målet ora full sysselsättning konstaleras ha fortsattförsta rangens prioritet. Del konstateras ha fått nya diraensioner och blivit raerdifferentierat, särskUl raed hänsyn lill den regionala utvecklingen, de handikappadeoch de äldre saml immigranterna. Vidare har i högre grad än tidigare de hemarbetandegifta kvinnornas raöjlighet till förvärvsarbete uppraärksararaats och gjortstill en likslälUghelsfråga. Ambitionsnivån för sysselsältningsraålel har därmedotvivelaktigt höjts fastslår LU och resultatet har härigenom blivit att det gamlaarbetslöshelsbegreppet inte längre ger en uttömmande definition av vad somskall menas med full sysselsättning. Under 60-talel har målet om jämnare inkomstfördelning fåttökad vikt i den politiska diskussionen. Konkret har uppmärksamhet riktats molall söka förbättra situationen för låginkomsttagare och eftersatta, i olika avseendenhandikappade minoriteter. Det ligger i sakens natur all inkomstfördelningsmåleninle låter sig återges i klara definitioner eller i enkla siffermässigapreciseringar. Det har saknats material som belyst i vad mån störreförändringar skell i inkomstfördelningen och vilka fakto rer som styrt denna.I utredningen har diskuterats de förändringar i in-korastfördelningen soraskett . 3 1970 årslångtidsutredning 83 sigdock inle ha kunnat skapa någon klarare bild av hur hänsynen till inkomstfördelningsmålenkommer in i diskussionen av tUlväxltendenserna i ekonomin. Någonprocentsiffra för en rimhg prisutveckling harnaturligtvis utredningen inte kunnat ange. Av stor betydelse för Sverigesvidkommande är prisutvecklingen på de varor som går i inlernalionell handel.Hur dessa förändringar sedan återverkar på den inheraska prisnivån samraanhängermed de skillnader i produkliviletstill-växt som föreligger mellan olikainhemska näringar. Den prisstegring som med hänsyn lill andra överordnade målanses acceptabel sägs innebära en sådanförändring i prisrelationerna lill utlandet som går all förena med Icravet påförbättring i bytesbalansen. Utredningenanser, vilket denna genomgång avsett all visa, alt de centrala målen fått nyadimensioner och blivit mer differentierade . Man konstaterar altandra mål successivt fått en starkare betoning. Del gäller i första hand denregionala utvecklingen och miljöfrågorna. Den regionalpolitiska utvecklingenkan knappast ses fristående utan bör ses som en skärpning av kraven ifråga om full sysselsättning och jämnare inkorastfördelning. Betydandeolikheter i sysselsättning och inkomstförhållanden har beståttmellan olika regioner och har lidvis tenderat all skärpas. Målet för denutbyggda regionala politiken är all motverka sådana skevheter och uppnå en raerbalanserad regional utveckling. Övrigamål har av utredningen behandlats som sidoordnade eller med sekundär ställningi förhållande lill de centrala. Det gäller exempelvis jordbrukspolitiken,bostadspolitiken, undervisningen och sjuk\'ården. RRVframhåller i sitt yttrande att de långsiktiga raålen givelvis måste spela enavgörande roll för uppläggning av utredningsarbetet. Enligl RRV diskuterarutredningen dock dessa målfrågor aUlför knapphändigt för atl ulredningsraalerialelskall kunna utgöra "underlag för valet av strategi för den ekonomiskapolitiken ". Målen är inle preciserade iutredningens direktiv. Del hade därför varit önskvärt om utredningen själv hadetagit upp och behandlat alternativa mål. Egentligen är del endasl två altemativsom behandlas jämvikt i bytesbalansen 1973 eUer 1975. TCOanser att tidigare långtidsutredningar redovisat vissa gmndläggandemålsättningar men all dessa utredningar sedan i praktiken handlat om förulsätlningarför en snabb lillväxl. Man anser alt även långtidsutredning präglas avsararaa snedbelastning men är det framför allt målet om balans iutrikeshandeln som fått styra utredningsarbetet.Utvecklingen av övriga ekonomiska variabler har sedan anpassats till dennamålsättning oavsett inverkan på de övriga mål som är uppräknade ovan. Detta ärenligt organisationens uppfattning en brist i utredningen. Utgångspunktenkunde exempelvis i stället ha varit atl den privata konsumtionen under dekommande fem åren skall öka med 3,5 o/o , eller atl öka den totalakonsumtionen med 5 o/o. Sedan kunde utredningsmännen på samma sätt somnu skell analysera vilka konsekvenser del inneburit för utvecklingen på övrigaområden. TCOpåpekar också att målet om en jämnare inkomstfördelning ej behandlas avutredningen. Enligt organisationens uppfattning borde detta ha diskuterats bl.a. i samband med investeringsutvecklingen och i samband raed arbetskraflstillgången. LOpåpekar alt de ekonomiska resurserna är medel alt realisera oUka sociala raåloch höja "levnadsnivån" i olika avseenden. Genom låginkomstutredningenhar en närmare analys och en uppräkning av olika levnadsnivåkomponenterpresenterats. Då LO efterlyser ell ökat hänsynstagande lill dessa förhållandenavses därmed atl understryka behovet av viss melodisk förnyelse, främstutveckling av nya kvantitativa välfärdsindikatorer. Önskemålet om välfärdsindikalorerålerkoraraer i flera reraissvar. Sparbanksföreningenpoängterar all de mål som uppställts är enligl föreningens uppfattning högstbetydelsefulla, men målformuleringarna är .mycket opreciserade och allmänna.Med en bättre precisering borde en mera ingående och givande analys ha varit raöjlig.Under senare år har i växande grad krav ställts på atl i sarahällsplaneringenbeakta också kvalitativa raål. långtidsutredning har visserligen t.ex. miljövården ägnats uppmärksamhet, men enligl föreningens uppfattningalltför ofullständigt och inle satts in i elt större sammanhang. Vissa andravikliga kvalitativa mål har överhuvudtagel inte beaktats. () anser atl utredningens starka tonvikt vid ekonomiskt mätbara företeelsersom t. ex. inkomster har medfört atl andra för levnadsförhållandena väsentiigafaktorer allför mycket skjutits i bakgrunden. Utredningens resonemang ochslutsatser framstår för UKÄ av nämnda anledning som inle alltid helt övertygande.Del vore önskvärt om kommande utredningar kunde ges en ökad ambitions-gradgenom att arbeta med målbegrepp som innefattar även sociala strävanden avseendet. ex. arbetsmUjö, bostadsmUjö, fritidsmiljö och andra för levnadsförhåUandena väsentiigafaktorer. () konstaterar alt långtidsutredningen inle har analyseratutbildningspolitikens betydelse för välfärden i samhället. Det ekonomiskakalkyllänkande som tillämpas i långtidsutredningens analyser kan enligt SÖ:s raeninginle utgöra tillräckUgt underlag för någon bedöraning härav. Mol bakgrund avalt långtidsutredningen i 3 1970 årslångtidsutredning 85 olikaavsnUl av rapporten kommenterar utbildningspolitikens roll församhällsutvecklingen vUl dock SÖ erinra ora det starka samband som råder mellanen bristfällig utbildning och en otiUfredsställande levnadsnivå och som framkommili bl. a. låginkomslutredningens undersökningar. Tvåhuvudkrav släUs enligl statskontoret på långtidsutredningarna om de skall kunnaraöta högre ställda arabUioner. För del första bpr lill-växlbegreppet vidgas såall flera sidor av den ekonomiska och sociala utvecklingen kommer att inrymmasi beräkningarna. BNP-kalkylen bör således kompletteras med enresultatredovisning även för kvalitativa välfärdskategorier som hälsa,trygghet och andra sidor av mänskligt välbefinnande. För del andra bör raålet orajäranare inkomstfördelning få en helt annan vikt i utredningsarbetet. Metoderoch empiriska resultat bör utvecklas så all en klarare bild erhålls av hurhänsynen lill inkomslfördelningsmålen komraer in i diskussionen av ekonoraisktillväxt. De regionalpolitiska frågorna kan delvis betraktas sora en aspekt avfördelningsproblemet, och införlivas i den ekonomiska planeringen. Utredningensformulering "rimlig prisslabUilel" anser talaför all utredningen med pessimism betraktar möjligheterna lUl prisstabilitet. Elluttalande innebärande en misströstan om prisstabiliteten, atl en viss inflationskulle vara oundviklig och acceptabel, är allvarlig eftersom den lätt ledertill all förväntningarna om inflationen får en dominerande verkan på delekonomiska handlandet. vUl därför anmäla allvarligafarhågor för en ständig, fortgående inflation. Uppenbara målkonflikterföreligger bl. a. gentemot uljämningsmålet och möjligheterna atl uppnå externbalans och därigenom full sysselsättning. Länsstyrelseni anför alt målsättningen om regional syssel-sältningsbalans måste sessom en raycket väsentlig del av full-sysselsätt-ningsmålet. Så länge soraarbetskraftens rörlighet är begränsad av olika faktorer raåste en aktivregionalpolitik vara en av förulsätlningarna för alt full-sysselsättningsraålelskall kunna realiseras. i Norr-bollen anför liknande synpunkteroch konstaterar all utredningen har sökt tillgodose vissa krav på enfördjupning av analysen och t. ex. behandlat miljöfrågor och regionalpolitiskatendenser. Dessa analyser förefaller emellerlid inte ha fått några pålagbarakonsekvenser för utredningens centrala slutsatser. t. ex. utredningenskonstaterande atl del finns stora outnyttjade resurser i t. ex. norrlandslänenverkligen beaktats borde man inle ange alt man först "" kanlösa de regionala balansprobleraen eller all industri bara ökar raed12 000 sysselsatta . Man anser vidare all utredningensicke redovisade underliggande anlaganden, de allmänt formulerade fömtsättningarna och de generellt gjorda Irendframskriv- ningarna leder sammantagna lill en låsning i redovisningenav handlingsalternativen för en framtida offentiig ekonomisk-social politik. Dellager allvarliga konsekvenser sett ur en perifer regions synvinkel. EnskUdaindividers krav atl få stanna i sin invanda miljö kan kanske (underförstått)inte tillgodoses därför att "effeklivilelskravel inom den svenska ekonomin(måste) sällas högt". () har (ulan atl formelltvara tillfrågat) fraraförl vissa synpunkter rörande långtidsutredningen ochdärvid kritiserat såväl metoder som resultat. Förbundet har också hafl åsikterrörande den politiska prioriteringen av de raål som bör gälla för 70-lalet. Bruttonationalprodukten som mått på ekonomisk utvecklingLångtidsutredningen Utredningen har använt bruttonationalprodukten (BNP) sommått på produktionens utveckling. Man framhåller all BNP-begreppel endast mätervissa sidor av den ekonomiska utvecklingen. Utredningen redogör i punktform förBNP-begreppels begränsningar. BNP omfattar endaslvärdet av varor och tjänster som köps och säljs. Sålunda faller exempelvisolika former av hemarbete utanför begreppet. Den slandardstegringsom uppstår genom ökad frilid registreras ej. Den offentligakonsumtionen infogas i BNP-beräkningarna från kostnadssidan med ell beloppmotsvarande summan av löner, omkostnader för förbrukade varor och tjänster samlschablonmässig avskrivning på realkapital. Härigenom inkalkyleras följaktligeninle någon höjning av produktiviteten inom den offentliga sektorn. De statistiska beräkningarna bakomBNP är koraplicerade och riskerna för mätfel är stora. Speciella svårighetermöter när del gäller att eliminera prisförändringar för all komma fram tillvolymutvecklingen. De"kvalitativa" sidorna av utvecklingen, miljön kring människan iarbete, på frilid och i samband med boendel raen också hälsa, trygghet ochandra sidor av välbetinnande, faller utanför BNP-begreppel. Vill raan få enallsidig belysning av vad som uppnåtts i ekonomiskt och socialt hänseende börden nuvarande BNP-kalkylen kompletteras med en resultatredovisning även förkvalitativa välfärdskategorier av närant slag. BNP mäter flöden (vanligtvisunder etl år) av marknadsförda varor och tjänster. Den kompletterande kalkylenskulle mäta de kvaUtaliva sidorna av ekonomisk utveckling såsom miljö, hälsaoch välbefinnande. Också i dessa fall kan man kanske tala om flöden. måste under alla omständigheter vara en kalkyl sominnefattar såväl vinster som förluster, eftersom effekterna av ekonomiskaktivitet inte sällan är negativ som i fallen miljöförstöring, riskerad hälsaosv. Sammanfattningsviskonstaterar utredningen att BNP-begreppet är fullt adekvat för analys avproduktionskapaciteten och därmed resurs-ulryramel för framlida konsumtion,kapitalbildning, utrymme för u-landsbistånd, bytesbalansmål etc. Däremot kandet endast tjäna som utgångspunkt och referensram när del gällervälfärdsaspekten och de kvalitativa sidorna i övrigl av den ekonomiska ochsociala utvecklingen. KF framhåller att den ekonomiska politiken skall inriktaspå alt höja välfärden för befolkningen. KF anser att BNP-begreppet här utgören väsentlig men ej tillräcklig mätare på välfärdens utveckling.Långtidsutredningens kalkyler har dock baserats på BNP-begreppet och påöverväganden hur man inom ramen för BNP-ulvecklingen kan fördela de sarahälleligaresurserna. För det politiska handlandet utgör rapportens kalkyl elt väsentligtbidrag, men del är viktigt atl hänsyn också las till andra aspekter än de somryms inom BNP-begreppel. Bland sådana andra aspekter märks inkomstfördelningensom utgör en av de övergripande målsättningarna, men icke ingår i utredningenskvantitativa beräkningar. Den regionala utvecklingen, miljövården, arbetsplalsmiljönsamt social trygghet utgör andra exempel på aspekter som ej ryms i det avutredningen använda BNP-begreppel. I likhet med utredningen anser KF attanalyserna på de nämnda områdena ej har lett lill kvanlifierbara resultat närdel gäller välfärdens utveckling och fördelning. En ökad forsknings- ochutredningsverksamhet inom dessa och andra områden anser KF därför vara ytterstangelägen som ett underlag för den ekonomiska politiken. LO pekarpå att man i högre grad än tidigare måste vara uppmärksam på"innehållet" i tillväxten. Externa effekter måste kartläggas och denegativa biverkningarna av produktionen neutraliseras så långt del är möjligt.Man måste likaledes vara medveten om atl mätningen av tillväxten så som densker långt ifrån säkert representerar elt adekvat mått på den tiUväxt somär viktigast för samhället. Sålunda är exempelvis "produktionen" avbättre luft, renare vatten, ökad frilid, bättre utbUdning och sjukvård m. ra. raycketsvår all mäta, vilket även medför all dessa variabler inte i någon störreutsträckning betraktas i olika sarahällsekonoraiska kalkyler. Enligt LO:smening hade del varit naturligt och angeläget alt långtidsutredningen haflambitionen att analysera välfärdsbegreppet i dessa nya utgångspunkter. TCO framför liknande synpunkter och anser all vad somframför allt saknas är en ordentlig genomgång av konsekvenserna för välfärden omden kalkyl sora utredningen laborerar med blir verklighet. En sådanframställning, menar TCO, borde ha behandlats område för område. anför alt de, på samma sätt som långtidsutredningensjälv, är medvetna om BNP-begreppels otillräcklighet som etl sammanfattandemått på landels välstånd. Del skulle naturligtvis vara intressant att i någotannat sammanhang se en kvalificerad och mer omfattande analys av detta ämne.Långtidsutredningens mer tekniskt-ekonomiskt orienterade, raen därför naturligtvisinle värderingsfria, analys borde i själva verket kunna tjäna som direktutgångspunkt för en sådan utredning. SACOanser all man knappast kan förneka alt del är den ekonomiska tillväxten somligger bakom den standardökning som vi uppnått och som fortfarande pågår.Myckel talar dessutom för all man lättast når en jämnare inkomstfördelninggenom att satsa på ekonomisk tillväxt. En tillväxlbefrämjande politik sominnebär all man aktivt raedverkar lill atl föra över lågavlönad arbetskraft lillverksamheter och sysselsättningar som ger större avkastning medför också får större resurser alt hjälpa dem som saknar förutsättningar alt göra enfullständig insats i produktionslivet. Styrelsenför teknisk utveckhng anför alt utredningens prognosmetodik överensstäraraer istort med den som tillämpas i nationalräkenskaperna. Alla dess bristeruppförstoras vid en flerårsanalys av del här slaget. BNP:s volymmässigautveckling fås genom deflatering av pris-indexserier sora inle är uppbyggda fördella ändamål vilket innebär aUvarliga felkällor. Detta problem återkommer vidproduktivitetsberäkningarna. Då del finns ell samband mellan den indexmässigaberäkningen av prisnivåns och produktivitetens utveckling måste man ulföraberäkningarna så all elt och samma kvalitetsproblem får samma lösning i bådafallen. Den offentliga sektorns utveckling, som inle går all raäta på en raarknad,blir föremål för ganska godtyckliga anlaganden. Den antas t. ex. få enoförändrad produktivilelsulveckling. En på della sätt framräknad BNP blir alltmindre tillfyllest som välfärdsmått ju mer omfattande den offentiiga sektornblir och ju högre icke-mark-nadsprissalla nyltigheler värderas. Kommunförbundetanser atl långtidsutredningen mer ingående borde ha diskuterat värderingen av ijänslenäringarnasproduktion. Eftersom beräkningarna av den ekonomiska tillväxten för närvarandeär avhängig av bristerna i värderingen i BNP av de privata och offentliga servicesektorernasproduktion finns viss risk atl dessa missgynnas vid konkurrensen ora de ekonoraiskaresurserna, vilket kan leda till en resursfördelning som ej är motiverad från välfärdspoUtiskautgångspunkter. delar inte utredningens uppfattning att BNP-begreppel är fulltadekvat för analys av produktionskapaciteten och därmed resursutrymmel förframtida konsumtion, kapitalbildning.