prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Hargäldenären familj, bestämmes vad som enligt 1 mom. 17 får undantagas medskälig hänsyn även till vad familjen brukar eller behöver. Om gäldenären ellernågon som tillhör hans familj lider av lyte eller allvarUg sjukdom, skalldelta också beaktas. Undantag enligt 7 bestämmes med skälig hänsyn även tillden underhållsbörda som åvilar gäldenären. Vidutmätning hos dödsbo äger vad som i 1 och 2 mom. sagts motsvarande tUlämpningi fråga om dödsboet tillhörig egendom som den dödes efterlevande familjbrukar eller behöver. I stället för föreskriften i 22 KungL Maj:ts proposition nr 1971 (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 1 mom. 6 gäller dock 18kap. 5 andra stycket . 1 mom. 7 gäller dock 18kap. 5 andra styckat . Dennalag träder i kraft . Bestämmelseni 65 § 1 mom. 6 äger motsvarande tillämpning på sådan andelsrätl i förening,som ej är bostadsrättsförening, eller aktiebolag med vilken följer rätt altbesitta eller hjTa lägenhet. omändring i lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar i fråga om lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar, delsatl 113 § skaU upphöra alt gälla, dels att 111 och 118 §§skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 5. revisor, vilken underlåter atliakttaga föreskrift som meddelats i 51 § första stycket eller 81 § andrastycket, så ock likvidationsrevisor, som försummar att fullgöra vad i 87 §första stycket första punkten eller 89 § första stycket fjärde punkten finnesstadgal; 6. styrelseledamot ellerlikvidator som upplåter lägenhet i strid mot bestämmelsen i 113 §. ---- andra stycket; 5.revisor, vilken underlåter att iakttaga föreskrift som meddelats i 51 § förstastycket eller 81 § andra stycket, så ock likvidationsrevisor, som försummar altfullgöra vad i 87 § första stycket första punkten eller 89 § första stycket fjärdepunkten finnes stadgat. 3. förening av anstalter, vilken av speklionen godkänts atl handhava för anstalterna gemensamma angelä genheter. 3. förening av trafikförsäkringsanstalter,vilken av försäkringsinspektionen godkänts atl handhava för anstalternagemensamma angelägenheter; 4. bostadsrättsföreningar ividare mån än som följer av bostadsrätts-lagen (1971: '). Ej heller--------------------------------- särskiltstadgat. Dennalag träder i kraft . omändring i lagen (1970:998) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom förordnas,att 48, 1015, 19, 22 och 27 §§ saml rubriken närmast före 7 § lagen (1970:998) om arrendenämnder och hjTesnämnder skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 1. medla i hyrestvist. 2. pröva tvist 4. vara skiljenämnd i hyrestvist, 5. pröva frågor enligt lagen (1970: 246) om ' 1.medla i hyres- eller bostads rättsvist, ----- allt jordabalken, 3. pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 45 eller 56 § jordabalken. 3. jjröva tvist omhyresviUkor enligt 7 § sista stycket, upplåtelse av lägenhet i andra handenligt 30 § andra stycket eller medlemskap enligt 52 §, allt bostadsrättslagen(1971: ), 4. pröva fråga omgodkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 45 eller 56 § jordabalkeneller av beslut som avses i 60 § första stycket 1 bostadsrättslagen (1971: 5. vara skiljenämnd ihyres- eller bostadsrättstvist, 6. pröva frågor enligt lagen(1970: 246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighet. ----------- är beläffan. består avlagfaren ordförande och två andra ledamöter, om aj annat följer av andrastycket. Av de senare ledamöterna skall den ene vara väl förtrogen med förvaltningav hyresfastighet och den andre vara väl förtrogen med bostadshy-rasgäslersförhållandan eller, när ärende rör annan lägenhet än bostadslägenhet, mednäringsidkande hyresgästers förhållanden. består avlagfaren ordförande och två andra ledamöter, om ej annat följer av andrastycket. Av de senare ledamöterna skall den ene vara väl förtrogen med förvaltningav hyresfastighet eller, när ärendet rör bostadsrättsfastighet, med förvaltningav sådan fastighet och den andre vara väl förtrogen med bostadshyresgäslersförhållanden eller, när ärende rör annan lägenhet än bostadslägenhet, med nä- 24 KungL Maj:ts proposition nr 1971 {Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) / bostadsrättstvist skall vad som sagts nu omhyresgästers förhållanden i stäUet avse bostadsrättshavares förhållanden. Bestämmelsernai------ ------------ om hyresnämnd. Konungenkan---- ------------------ flera avdelningar. Bestämmelsernaom--------- -------- även avdelning. Förvarje------------ --- ------------ andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordfö- Innan annan ledamot än ordföran- randeförordnas, skall sådan riksor- de förordnas, skall sådan riksorgani- ganisalion av fastighetsägare, hyres- sation av fastighetsägare, hyresgäs- gäster eller näringsidkare som med ler, bostadsrättshavare eller närings hänsyn till medlemsantal, verksam- idkare som med hänsyn lill med- het och övriga omständigheter kan lemsantal, verksamhet och övriga anses väl företräda den intresse- omständigheter kan anses väl före grupp som det är fråga om beredas träda dan intressegrupp som del är tillfälle atl avge förslag. fråga om beredas tillfälle atl avge Till tjänstgöring------------------------- finner lämpligast. Ärendeangående arrende-, hyres-eller bostadsrättstvist Arrende-eller hyrestvist får för ändamål som avses i 1 § första stycket 1 eller 2eller 4 § första stycket 1 eller 2 av part hänskjutas till nämnd, om tvisten ejär anhängig vid domstol eller hos överexekutor eller skiljemän. Arrende-, hyres- ellerbostadsrätts tvist får för ändamål som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller 4 § första styckat 13 av part hänskjutas till nämnd, om tvisten ej är anhängig vid domstol eller hos överexekutor eller skiljemän. ------ för medling. genhet och tvistens beskaffenhet. Uppfyller ansökan----------------------- ansökningen avvisas Återkallas ansökan, avskrives ärendet. Tvist som avses i 1 §första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 1 eller 2 hänskjules av parttill nämnd genoin ansökan som skall vara skriftlig samt innehålla uppgift omparternas namn och hemvist, den berörda fastighetens belä- Tvisl som avses i 1 §första stycket 1 eller 2 eller 4 § första stycket 13 hänskjules av part tillnämnd genom ansökan som skall vara skriftlig samt innehålla uppgift omparternas namn och hemvist, den berörda fastighetens belägenhet och tvistensbeskaffenhet. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Underlåtersökanden att på kallelse infinna sig inför nämnd, avskrives ärendet. Kommerej motparten tillstädes, får nämnden förelägga honom vid vite att inställa siginför nämnden. Kommer parten likväl ej tillstädes och är del icke antagligt altförlikning kan komina till stånd, avskrives ärendet. Rör ärendet tvist somavses i 1 § första stycket 2 eller första stycket 2, avgöres dock ärendetutan hinder av partens utevaro. Underlåtersökanden att på kallelse infinna sig inför nämnd, avskrives ärendet. Kommerej motparten tillstädes, får nämnden förelägga honom vid vite att inställa siginför nämnden. Kominer parten likväl ej tillstädes och är det icke antagUgt attförlikning kan komma till stånd, avskrives ärendet. Rör ärendet tvist som avsesi 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2 eller 3, avgöres dock ärendetutan hinder av partens utevaro. -------- sin utevaro. Rörärende som avskrivits enligt Rör ärende som avskrivits enligt 10§ första stycket första punkten 10 § första stycket första punkten tvist som avses i 9 kap. 10 §, 10 kap. tvist som avses i 9 kap. 10 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 55 § jorda- 6 § eller 12 kap. 49 eller 55 § jorda balken eller 5 § lagen (1957:390) balken, 5§ lagen (1957:390) om om fiskearrenden, skall nämnden fiskearrenden eller 52 § bostadsrätts- ålerupptaga ärendet på ansökan av lagen (1971: ), skall nämnden sökanden. Ansökan göres skriftligen återupptaga ärendet på ansökan av inom från den dag då be- sökanden. Ansökan göres skriftligen slutet om avskrivning delgavs sö- inom från den dag då be- kanden. slutet om avskrivning delgavs sökan- Uteblirsökanden---- ------------ --------- på nytt. Nämndskall----------------------------- förlika parterna. Kanparterna--------------------------- förlikning saknas. Förlikningskall----------------------------- av parterna. Träffasej förlikning, avgöres tvis- Träffas ej förlikning, avgöras tvis- tenav nämnden, om tvisten rör frå- ten av nämnden, om tvisten rör frå ga som avses i 1 § första stycket 2 ga som avses i 1 § första stycket 2 eller 4 § första stycket 2. I annat fall eller 4 § första stycket 2 eller 3. I avskrives ärendet. annat fall avskrives ärendet. Frågasom avsas i 1 § första stycket 3 eller 4 § första stycket 3 prövas efteransökan som skall vara skriftlig och som bör innehåUa de skäl som åberopas tillstöd för ansökningen. Fråga som avses i 1 §första styc ket 3 eller 4 § första stycket 4 prö vas after ansökan som skall vara skriftlig och som bör innehålla de skäl som åberopas till stöd för an sökningen. ------- ärendets prövning. Maj:tsproposition nr 12 åi" 1971 (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Har parterna avtalat atttvist skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna attklandra skiljedomen och har, vid arrendetvist, arrendenämnden eller, vid hyrestvist,hyresnämnden utsetts till skiljenämnd, skall nämnden på ansökan avgöra tvistengenoin skiljedom, 0111 ej hinder möter enligt 1 § andra stycket lagen (1929:145) om skiljemän. Om sådan ansökan gäller 8 §. Har tvisten redan hänskjuiitstill nämnd, kan skiljedom dock påkallas niuntligen inför nämnden. Iärende som nämnd har att avgöra genoin skiljedom gäller lagen (1929: 145) omskiljemän, i den mån ej annat följer av denna lag. Vardera parten svarar försin kostnad i tvist som avses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eUer 12 kap.49 eller 55 § jordabalken eller 5 § lagen (1957: 390) om fiskearrenden. Har parterna avtalat att tvistskall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandraskiljedomen och har, vid arrendetvist, arrendenämnden eller, vid hyres- ellerbostadsrättstvist, hyresnämnden utsetts lill skiljenämnd, skall nämnden påansökan avgöra tvisten genom skiljedom, om ej hinder möter enligt 1 § andrastycket lagen (1929: 145) om skiljemän. Om sådan ansökan gäller 8 §. Har tvistenredan hänskjuiits lill nämnd, kan skiljedom dock påkallas muntligen införnämnden. I ärende som nämnd haratt avgöra genom skiljedom gäller lagen (1929: 145) om skiljemän, i den mån ajannat följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i tvist somavses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eUer 55 §jordabalken, 5 § lagen (1957: 390) om fiskearrenden eller 7 § sista stycketbostadsrättslagen (1971: ). Ansökani fråga som avses i 4 § första stycket 5 skall vara skriftlig samt innehållauppgift om den berörda fastigheten och dess ägare samt sökandens yrkande ochgrunderna för datta. Vad som föreskrivas i 8 § andra och tredje styckena ägermotsvarande tillämpning. Ansökani fråga som avses i 4 § första stycket 6 skall vara skriftlig samt innehåUauppgift om den berörda fastigheten och dess ägare samt sökandens yrkande ochgrundarna för detta. Vad som föreskrives i 8 § andra och tredje styckena ägermotsvarande tillämpning. Lämnar part ej frivUligl;tillfälle till besiktning eller till granskning av kontrakt eller annanhandling som rör arrende- eller hyresförhållandet och är av betydelse för ärendet,får nämnden förelägga honom vite. Vad som sagts nu gäller ej, om nämnden ärskiljenämnd. Lämnar part ej frivilligttiUfälle till besiktning eller lill granskning av kontrakt eller annan handlingsom rör arrende-, hyres- eller bostadsrättsförhållandet och är av betydelseför ärendet, får nämnden förelägga honom vite. Vad som sagts nu gäller ej, omnämnden är skiljenämnd. KungL Maj:tsproposition nr 1971 (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Om rält för part attklandra beslut av nämnd i arrende- eller hyrestvist finns bestämmelser i 8kap. 31 § och 12 kap. 70 § jordabalken samt 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden. Motbeslut, varigenom nämnd avvisat ansökan som avses i 8, 11, 13 eller 14 §,avskrivit ärende enligt 8 eller 10 § eller utlåtit sig om ersättning enligt 20§, får talan föras genom besvär. Datta gäller dock ej beslut om avskrivning,när ärendet kan återupptagas. Mol annat beslut av nämnd i arrende- ellerhyrestvist får talan föras endast i samband med sådan Idondertalan som avses iförsta stycket. Besvärshandlingan skallingas till fastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 §' och 12 kap. 71 §jordabalken .samt 17 § lagen (1957: 390) om fiskearrenden inom fråndet att klaganden fick del av beslutet. I övrigt äger 52 kap. 2, 3 och 512 §§rättegångsbalken motsvarande till-lämpning. Bestämmelse som avser hovrättgäller därvid i stället fastighetsdomstolen. Mot fastighetsdomstolens beslutfår talan aj föras. Omrätt för part all klandra beslut av nämnd i arrende-, hyres- ellerbostadsrättstvist och om. fullföljd av talan mot hyresnämnds beslut i fråga omgodkännande av beslut på föreningsstämma finns bestämmelser i 8 kap. 31 § och12 kap. 70 § jordabalken, 16 § lagan (1957:390) om fiskaarrenden samt 76 §bostadsrättslagen (1971: ). Motbeslut, varigenom nämnd avvisat ansökan som avses i 8, 11, 13 eller 14 §,avskrivit ärende enligt 8 eller 10 § eller utlåtit sig om ersättning enligt 20§, får talan föras genom besvär. Detta gäller dock ej beslut om avskrivning,när ärendet kan återupptagas. Mol annat beslut av nämnd får talan föras endasti samband med sådan talan som avses i första stycket. Besvärshandlingenskall inges till fastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 § jordabalken, 17 § lagen (1957:390) om fiskear renden sand 77 § bostadsrättslagen (1971: ) inom från del att klaganden fick del av beslutet. I övrigt äger 52 kap. 2, 3 och 512 §§ motsvarande tillämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i stället fastig hetsdomstolen. Mot fastighetsdom stolens beslut får talan ej föras. ----------- av nämnden. Talan om utdömande av vitesom förelagts någon enligt denna lag föres, efter anmälan av nämnd, avåklagare vid fastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 §jordabalken samt 17 § lagen (1957: 390) om fiskearrenden. Talan om utdömande avvite som förelagts någon enligt denna lag föres, efter anmälan av nämnd, avåklagare vid fastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 §jordabalken, 17 § lagen (1957:390) om fiskearrenden samt 77 § bostadsrättslagen(1971: ). om ändrmg i lagen(1970: 995) om införande av nya jordabalken Härigenom förordnas,att 51 § lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken skall ha nedanangivna lydelse. 51Om särskilda skäl föreUgger, kan medge undantag från 12 kap. 15 §andra stycket första punkten nya balken i fråga om lägenhet, vilken innehavespå grund av sådan upplåtelse av andelsrätl som avses i punkt 2 övergångsbestämmelsernatill lagen (1968: 702) om förskott vid upplåtelse av bostadsrätt, m. m. Omsärskilda skäl föreUgger, kan medge undantag från 12 kap. 15 §andra stycket första punkten nya balken i fråga om lägenhet, vilken innehavespå grund av sådan upplåtelse av andelsrätt { förening eller aktiebolagsom avses i punkt 15 övergångsbestämmelserna till bostadsrättslagen (1971: ). om ändring icivilförsvarslagen (1960: 74) Härigenom förordnas,alt 64 § civilförsvarslagen (1960: 74) skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Skall för byggnad, somtillhör bostadsrättsförening, särskild anordning eller åtgärd vidtagas, sombyggnadens ägare jämlikt denna lag har all ombesörja, ärobostadsrättsha-varna, utan hinder av vad i föreningens stadgar bestämts,pliktiga att tillskjuta det belopp, som erfordras för bestridande avkostnaden, ä beslut om tillslcottför sådant ändamål skall vad i 60 § 1. lagen om bostadsrättsföreningar ärstadgat ej äga tiUämpning. Skall för byggnad, somtillhör bostadsrättsförening, särskild anordning eller åtgärd vidtagas, sombyggnadens ägare jämUkt denna lag har atl ombesörja, äro bostadsrätlshavarna,utan hinder av vad i föreningens stadgar bestämts, pliktiga atl tillskjuta delbelopp, som erfordras för bestridande av kostnaden. Dennalag träder i kraft . Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 29 Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans KungLHöghet Regenten, Hertigen av , i statsrådet på den 16oktober 1970. Ministernför utrikes ärendena , statsrådenSträng, , , ,, , , , , , ,, , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådels övriga ledamöter fråga om ny bostadsrättslagstiftning ochanför. Medslöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tillkallades den 12februari sakkunniga för att göra en allmän översyn av lagen (1930:115) ora bostadsrättsföreningar (bostadsrättslagen). I direktiven lillutredningen angavs alt lagen borde moderniseras och anpassas till rådandeförhållanden på det område den reglerade. De sakkunniga borde ägnauppmärksamhet åt frågan hur behövlig trygghet skulle skapas för bostadsrätlshavarnaoch hur dessas förhållanden inbördes och till föreningen lämpligen bordeordnas. Vidare borde de överväga i vilken utsträckning kontroll från detallmännas sida kunde behövas beträffande särskilt bostadsrättsföreningarnastillkomst och hur kontrollen över huvud taget lämpligen borde anordnas.Dessutom uttalades i direktiven att rättsreglerna på området borde förebjfggauppkomsten av ekonomiskt osunda bostadsrättsföreningar och möjUggöra enrationell bosladskooperaliv verksamhet. Desakkunniga antog namnet bosladsrältskommittén. Kommittén avlämnade i mars 1969betänkandet Bostadsrätt (SOU 1969: 4).i Betänkandet innehåller bl. a. förslagtill ny bosladsrältslag. Förslaget torde få fogas till statsrådsprotokollet idetta ärende som bilaga 1. ' Betänkandet är undertecknat av regeringsrådetHans-Fredrik , ordförande, verkställande direktören i SvenskaRiksbyggen , verkställande direktören i , direktören i HSB:s RiksförbundGunnar , häradshövdingen och riksdagsmannen . Maj:ts proposition nr 1971 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , hovrätten förNedre , lagberedningen, kommerskollegium, , statenshyresråd, statens personalbostadsdelegation, lantmäteristyrelsen,länsstyrelserna i , , , och ,hyresnämnderna i , samt . , , (), , u. p. a. (HSB), Svenska ,, , , Näringslivels Byggnadsdelegalion, ABBostadsgaranti, kommunalekonomiska förening u. p. a., StockholmsBostadsföreningars Cenlralför-ening ek. för., ek. för., i (LO), (), Akademikers (),Föreningen och stadsdomare, advokatsamfund.Svenska Bankföreningen, stadshypotekskassa och . Yttrande har vidare kommit in från statens invandrarverk. Yttrandenhar överlämnats av kommerskollegium från ell antal handelskammare, avlänsstyrelsen i från ochlänsbostadsnämnden i länet, av i fråndrälselkamrarna i och samt bostadsförmedlings-nämnden iKarlstad och av i Norrbollens län från drätselkamrarna i Kirunaoch , hyresnämnden i länet samt kronofogdemyndigheten i . Iskrivelse har hos Kungl. Maj :lanhållit om införande av viss kontroll av upplåtelse och överlåtelse avbostadsrätt. Efterremiss har yttranden över framställningen avgetts av samma remissinstanser somyttrat sig över bosladsrällskomiiiilténs belänkande utom ochByggnadsfirman saml av i län ochStatstjänstemannens (). Yttrandenhar överlämnats av kommerskollegium från elt antal handelskammare, avlänsstyrelsen i från länsbostadsnämnden i länet, avlänsstyrelsen i län från stadsfullmäktige i , av länsstyrelseni län från drätselkamrarna i , och Väslervik, avlänsstyrelsen i från drätselkamrarna i och samtStadskoUegiet i , av i fråndrätselkamrarna i och saml bostadsförmedlingsnämnden iKarlstad och av i från drätselkamrarna i Kirunaoch saml hyresnämnden i länet. KungLMaj:ts proposition nr 1971 31 Slutligenhar i skrivelse till chefen för justitiedepartementethemställt om slopande av det nuvarande kravet på att ledamot ibostadsrättsförenings styrelse skall vara svensk medborgare. 2.Gällande lagstiftning och bostadsrättsinstitutets utveckling Redanpå bildades en del bostadsföreningar med syfte alt bereda bostäderål sina medlemmar. Dessa föreningars verksamhet blev föremål för regleringgenom lagen (1895: 66) om registrerade föreningar för ekonomisk verksamhet,vilken senare ersattes av lagen (1911: 55 s. ,1) om ekonomiska föreningar.Under och efter ökade antalet registreradebostadsföreningar kraftigt. Vid utgången av fanns något över 900föreningar med sammanlagt fler än 20 000 medlemmar. I omkring 2/3 av dessaföreningar upplåts lägenheterna ål medlemmarna med ständig besittningsrättmedan upplåtelserna i övriga föreningar skedde genom hyresavtal. Medhänsyn lill den betydande omfattning bostadsföreningsrörelsen tagit och de alltstörre ekonomiska värden dessa föreningar representerade ansågs del angelägetmed en speciallagstiftning rörande bostadsföreningar. En sådan kom till ståndår genom bostadsrättslagen. Det främsta syftet med lagen var att tryggaden enskilde föreningsmedlemmens rält till sin bostad och hindra tillkomstenav osunda bostadsföreningsförelag. Lagstiftningen begränsades till sådanaföreningar i vilka lägenheterna upplåts med ständig besittningsrätt. Bostadsrällslagenär laglekniskt utformad som ell komplement lill den lagstiftning som gäller förekonomiska föreningar i allmänhet. De allmänna föreningsrätlsliga reglernagäller sålunda också för bostadsrättsföreningarna, i den mån inle annat följerav bostadsrällslagen. Vid lagens tillkomst fanns dessa allmänna bestämmelser inyss nämnda lag om ekonomiska föreningar. Denna lag har sedermeraersatts av lagan (1951: 308) om ekonomiska föraningar (föreningslagen). Ibostadsrällslagen finns främst sådana regier som har samband mednyttjanderätten till lägenheterna i föreningens hus. Hit hör bestämmelserna omekonomisk plan för bostadsrättsförenings verksamhet (1116 §§), upplåtelse avbostadsrätt (1722 §§), övergång av bostadsrätt (2330 §§),lä-genhelsförteckning och bosladsrältsbevis (3134 §§) samt bostadsrättshavaresrättigheter och skyldigheter (3555 §§). Dessutom innehåller lagen regler avhuvudsakligen föreningsrällslig natur (110 och 5662 §§) samtstraffbestämmelser (63 och 64 §§). De föreningsrättsliga reglerna behandlar bl.a. stadgar och firma, medlems intagande och avgång, registrering, balansräkning,vinst, föreningssammanlräde samt likvidation. Bostadsrällslagen har efter sintillkomst undergått endast smärre ändringar. Maj:ts proposition nr 1971 Somelt led i priskonlrollen på bostadsmarknaden under tillkomlagen (1942:430) om kontroll av upplåtelse och överlåtelse av bostadsrätt m.m.(konlrollagen). Lagen, som närmast utgjorde ett komplement till lagen (1942:429) om hyresreglering m. m. (hyresregleringslagen), innehöll bestämmelser ombl. a. kontroll av upplåtelse och överlåtelse av bostadsrätt samt förbud motupplåtelse av vissa andelsrätter. Är 1945 kompletterades lagen med särskildaregler om förskott på avgift för bostadsrätt. Kontrollagen hade tidsbegränsadgiltighet men kom att förlängas successivt fram till utgången av . Samtidigtsom kontrollagen upphörde att gälla trädde lagen (1968: 702) om förskott vidupplåtelse av bostadsrätt, m. m. (förskottslagen) i kraft. Genom denna lag harbostadsrättsföreningarna getts fortsatt möjlighet att ta upp förskott påavgifter för upplåtelse av bostadsrätt. Vidare innehåller lagen förbud molvissa andelsupplåtelser. Förskottslagen får ses som ett provisorium i avvaktanpå en allmän översyn av bostadsrättslagstiftningen. Bestämmelserom bostadsrättsföreningarnas verksamhet finns vidare i bl. a.bostadslånekungörelsen (1967: 552). Bostadsrättsinstiluletsutveckling hänger i hög grad samman med den allmänna utvecklingen påbostadsmarknaden. Krigsutbrottet medförde atl bostadsbyggandet minskadekraftigt. har bostadsproduktionen emellertid stigitnästan oavbrutet. Antalet inregistrerade bostadsrättsföreningar uppgick /68 till omkring 8 300. Av dessa hade 2 668 föreningar bildatsinom HSB och 976 under medverkan av . Det årliga nytillskottet avbostadsrättsföreningar har uppgått till omkring 200.Antalet med bostadsrätt upplåtna lägenheter för bostadsändamål utgjorde vidnämnda årsskifte ca 430 000, varav omkring 181 000 i föreningar inom HSB ochca 82 000 i föreningar inom .