prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — 32 Inkomster vid statensmaskinprovningar 500000 33 Inkomster vidlantbruksnämnderna 3 000 000 34 Inkomster vid statenshingstdepä och stuteri 980 000 35 Inkomster vid statensjordbruksnämnd 670 000 36 Inkomster vid statenscentrala frökontrollanstalt 5 200 000 37 Avgifter förväxtskyddsinspektion m. m. 38 Inkomster vid statenslantbrukskemiska laboratorium 1150000 39 Avgifter vidköttbesiktning 7 400 000 40 Inkomster vid statensveterinärmedicinska anstalt 4 200 000 41 Inkomstervid 1300 000 Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten 42 Avgifter förstatskontroll av krigsmaterieltill-verkningen 43 Inkomster av statensgruvegendom 45 Inkomster vid patent- ochregistreringsväsendet 46 Avgifter för registreringi förenings- m. fl. 49 Inkomster vid statensplanverk 50 Inkomster vid Sverigesgeologiska undersökning 51 Tillsynav atomenergianläggningar m. m. 52 Ersättning för vissa komplementkostnadervid vissa myndigheter m. m. /// Diverse inkomster: 165000 6 900 000 1330 000 39 500 000 1 167 000 14 000 000 50 000 000 2 440 000 770 000 8 100 000 931397 000 90000 000 103 000 000 176 000 000 165 000 000 100000 000 B Inkomster av statens kapitalfonder / Statens affärsverksfonder: Statens allmänna fastighetsfond: Försvarets fastighetsfond Statensutlåningsfonder: 6 Statenslånefond för den mindre skeppsfarten 12000 000 154 000 000 105 000 000 21600 000 380 000 000 715 700 000 200 000 000 141637 000 94 542 000 Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten 7 Statenslånefond för universitetsstudier 12 Statenssekundärlånefond för jordbrukare 13 Fonden för supplementär jordbrukskredit 18 Länefondentill främjande av beredning och avsättningav fisk m. m. 20 Statenshantverks- och industrilånefond 21 Statens sekundäriänefond förrederinäringen 22 Länefondenför bostadsförsörjning för mindre bemedlade,bamrUca familjer 23 Länefonden förfrämjande av bostadsbyggande pä landsbygden 25 Länefondenför inventarier i vissa specialbostäder 26 Lånefondenför maskinanskaffning inom byggnadsindustrin 27 Länefonden förkommunala markförvärv 28 Lånefondenför allmänna samlingslokaler VI Fonden förlåneunderstöd: VII Fonden förstatens aktier VIII Fonden för beredskapslagring IX Statenspensionsfonder: 6 Pensionsfondenför vissa verk 1 Fonden förkreditgivning till utlandet 1 600000 800 000 1 280 000 000 2 300 000 7 000 000 2 200 000 77 000 1 352 868 000 3 720 000 52 207 000 2 789 625 000 49 843 722 000 Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater /72 Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 Preliminärt förslag till investeringsplan Preliminärt förslag till investeringsplan för budgetåret1971/72 C. Statensjärnvägars fond F. Statens vattenfallsverks fond Statensutlåningsfonder V. Fondenför låneunderstöd VII.Fonden för förlag till statsverket IX. E. Förrädsfonden för ekonomisk försvarsberedskap A vgår kapitalåterbetalning: Avsättning till fonden för oregleradekapitalmedelsförluster Övrig kapitalåterbetalning 3 274 052 000 4 527 376 000 4 483 618 000 Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen PRELIMINÄRTFÖRSLAG TILL INVESTERINGSSTATER FÖR BUDGETÅRET 1971/72 frän riksstaten 1 000 inom fonden 14 500 000 Övriga kapitalmedel 1 000 Investeringsbemyndigande 12 798 000 anläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. 3000 000 663 200 000 98 440 000 363 600 000 4 Preliminärt förslag till investeringsplan inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande F. Statens vattenfallsverks fon inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 2 000 5 000 000 Summainvesteringsbemyndi-ganden för statens affärsverksfonder inomfonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande Summa investeringsanslag 350 703 000 inomfonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 26 000 000 19159 000 Summa investeringsanslag 220 799 000 383 000 617 000 Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av iisk m. m. 67 000 Investeringsanslag 133 000 Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen IV. Utrikesförvaltningenslånefond Investeringsbemyndigande 200 000 lånefond Investeringsbemyndigande 200 000 Statensbosättningslånefond Investeringsbemyndigande 20 000 000 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten Investeringsbemyndigande 1000 Allmännastudielänefonden Investeringsbemyndigande 113 000 000 Statens hantverks- och industrUånefond Investeringsbemyndigande 20 000 000 Lånefonden för bostadsbyggande Investeringsbemyndigande 3 060 000 000 3 060 000 000 Länefonden för inventarier i vissa specialbostäder Investeringsbemyndigande 6 900 000 Investeringsanslag Länefonden för kommunala markförvärv 50 000 000 4 Preliminärt förslag till investeringsplan Lånefonden för allmänna samlingslokaler Avskri vn i ngsmedel från riksstaten 7 000 000 Investeringsbemyndigande 3 000 000 Summainvesteringsbemyndi-gaiiden för statens utlåniiigsfonder 3 274 052 000 v. Fonden för låneunderstöd Summa investeringsanslag 382 502 000 Fonden för förlag till statsverket 40 000 000 3 000 000 Summa investeringsanslag 37 000 000 inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen E. Förrådsfonden för ekonomisk försvarsberedskap 3 938 000 5 355 000 frän riksstaten 1 139 758 000 inom fonden 1 491 403 000 Övriga kapitalmedel 141 427 000 Investeringsbemyndigande 4 527 376 000 7 299 964 000 Summa investeringsanslag 7 299 964 OOO 7 299 964 000 utvecklingen m, m. Statsfinansiella utvecklingen Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen ov Tl-vo V) iH Ti- r~ M m oo vo t-- m o o ve CN o o o N 0\ TH Tt in Tt m * o ao tn VI 00 1/1 N Tt -H 80 tn r - Ov t~ - vo 1-30 Tj- m 00 -H r t-- Tt m tn o fs .1 O -H f 0 Tt r<) r-i ro CN vo wi O o vo n CO --I cs Ov tn N O cs in 1-00 0\ 00 -H r< CN CN CN I/-1 ov Ov vo 90 c/1 o u ' -r: - 'S u ca o 60 a rtj *o 603 T3 t; X) 1 samL Nr L Bilaga 1. » C lI u O "O -O 73 (U O a> u S E S E Bj ?3 « rt ed s. rt «J 00 bO bO C C a C llll ota "OT .cd .rt j3 j:jsxi o o OJ OJ tfj c/1 tf) vj U) 00 ao 00 OT OT cd cd *Vi *Vi c a c c cd OT OT OT > > > > cd OT cd OT 00 00 00 00 c.cg c '3'5'H'5 Vi Vi Vi VI c s 1= == 'e 'e 1 § Ul Ul IH - cd CQ C3 CQ Ä J3 J3 j:: tfi t/5 trt c« c/1 1/3 c/) c/1 :cd :cd :cd :cd E S E E t/1 t/1 c/) CO 00 00 BO 00 .S .S .S .5 'q'c "c 'c :cd 'f :cd :Cd Uh Ul Ih U (1> U U PQ oq pq pq Statsbudgetensrealekonomiska utveckling /691971/72 Beloppen avrundade till närmaste 10-tal milj.kr. 1970/71 Riksstat Till hushåll inkl. social- Övriga utgifter (inkl. röriiga Statsskulden underbudgetåren 1960/611969/70 stitutioner och fonder m. m -f 3 599 Konjunkturutveckling och ekonomisk politik i 6 Den ekonomiska politiken 1971 12 Försörjningsbalans och bytesbalans 25 Totalbudgetens inkomstersamt investeringsplan 37 Beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling 42 Beräkning av dispositionenav rörliga krediter 45 Beräkning av totalbudgeten 46 Bilaga 1: Preliminärnationalbudget för Bilaga3: Specifikation av inkomsterna pä driftbudgeten för /72 Bilaga4: Preliminärt förslag till investeringsplan och investeringsstater för /72 Bilaga 5: Vissa tabellerrörande den statsfinansiella utvecklingen m. m. Tab. 1 Totalbudgetensutveckling 19621631971J72 Tab. 2 Statsbudgetensrealekonomiska utveckling 1968j691971/72 Tab. 3 Statsskulden underbudgetåren 1960j611969j70 Bilaga 2 tillstatsverkspropositionen 1971 Prop. För flera huvudtitlar gemensammafrågor Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , ,, , , , , . Vissa för flera huvudtitlar gemensammafrågor anmäls av statsrådet beträffande punkterna 1 och 2 och av chefenför , statsrådet , beträffande punkt 3. 1.Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. Lönerna för flertalet statstjänstemän ochvissa andra tjänstemän i offentlig verksamhet bestäms genom förhandlingarmellan samtStatsanställdas förbund (SF), (), akademikers centralorganisation() och (TCO-S). F. n. till-lämpasde lönevillkor som framgår av allmänt avlöningsavtal förstatliga och vissa andra tjänstemän (AST) och senare träffade tilläggsavtal.Avtalen har godkänts av lönedelegation och Kungl. För vissa statligt anställda läkare ärförmånerna bestämda genom avtal mellanstatens läkarförhandlingsdelegation och . Vid reglering av villkoren för tiden efterutgången av företräds staten i stället av statens avtalsverk.Enligt vad jag anmält i prop. 1970: 63 omorganisationen av den statliga förhandlingsverksamheten i löne- och anställningsfrågor, m. m. kommer densamordning som behövs mellan stat och kommun i läkarförhandlingarna attske genom statens IRiksdagen 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 2 Gemensanuna frågor 2 ochkommunernas samarbetsnämnd i lönefrågor. F. n. tillämpas för den na personal de lönevillkor som följer av avtal om all männa bestämmelser för vissa statliga och icke-statliga läkare m. fl. (ABL). Avtalet har godkänts av lönedelegation och Kungl. Maj: t. . Avtalen har sagts upp avpersonalorganisationerna till . Förhandlingar om nya avtalpågår. Huvudgrundernaför den statliga personalpensioneringen återfinns i statens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959: 287) SPR under detatt i statens pensionslöneförordning (1959: 286) meddelas bestämmelser om den pensionslön som ligger till grundför pensioneringen. Enligt 15 § SPR skall bruttobeloppet av beviljadegenpension eller familjepension förändras i den mån Kungl. Maj:t ochriksdagen beslutar om det. Denna bestämmelse motsvarar vad som i tidigarepensionsanordningar gällde beträffande rörligt tillägg. Det har vidpensionsreglementets utfärdande förutsatts att förändringar av pensioner sombeviljats enligt reglementet skallfastställas i samma ordning som gäller beträffande fastställandet avlönerna. Detär inte möjligt att ange vad som skall gälla i fråga 1971 förrän förhandlingarna därom slutförts. Dessa frågor torde senarefå aiunälas för Kungl. Maj:t och underställas lönedelegation. Till grund förberäkningen av anslagsmedlen till avlöningar och till pensioner under nästa budgetår har lagtsde löne- och pensionsbelopp som gällt fr. o. m. . Jag hemställer, att Kungl. Maj:t beslutar delgeriksdagen vad jag har anfört. 2.Lönegradsplacering för vissa tjänster m. m. I allmänna tjänsteförteckningsavtalet(ATF) har parterna kommit överens om lönegradsplacering ochavlöningsförstärkning för tjänst. Enligt avtalet beslutar arbetsgivaren omlönegradsplacering och om avlöningsförstärkning när tjänst inrättas i annatfall än när det gäller väsentlig omorganisation eller inrättande av nytt verk. Personalorganisationkan dock påkalla förhandling med anledning av beslutet. Sådan förhandling försmellan arbetsgivaren och berörd huvudorganisation, om inte parterna kommeröverens om annat. Enligt särskilda föreskriftersom meddelat utövas arbetsgivarens befogenhet i fråga omlönegradsplacering och avlöningsförstärkning av den myndighet som fårinrätta tjänsten. Påkallar personalorganisation förhandling med anledning avmyndighetens beslut, bestämmer avtalsverket i varje särskilt fall omförhandling får föras av annan myndighet än avtalsverket. 1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 3 Enligt tjänsteförteckningsavtalet den 15september 1969 beträffande vissa statligaoch icke-statliga.tjänster inom undervisningsområdet (TFU) gäller ihuvudsak motsvarande regler när ny tjänst skall inrättas. I tjänsteförteckningsavtalet för statligaläkare m. fl. (TFL) har parterna kommit överens om att, omtjänst nyinrättas eller direkt berörs avändrad förvaltningsorganisation, förhandling skall tas upp omanställningsvillkoren för tjänsten på parts begäran. Sådan förhandling försunder fredsplikt. ATF, TFU och TFL har sagts upp avpersonalorganisationerna till . Förhandlingar om nya avtalpågår. Lönegradsplaceringenav de tjänster som Kungl. Maj:t föreslår till inrättande har skett enligt de regler förlönegradsplacering av tjänster som följer av angivna avtal. Även när detgäller tjänster som kan inrättas utan medverkan men för vilka Kungl.Maj:t beräknar medel under de olika huvudtitlarna har anslagsberäkningen skettmed utgångspunkt i lönegradsplacering enligt reglerna i nämnda avtal. Jag hemställer, attKungl. Maj:t beslutar delge vad jag har anfört. 3.Utrednings- och försöksverksamhet rörande programbudgetering Redogörelser för utrednings- ochförsöksverksamheten rörande programbudgeteringhar tidigare lämnats i prop. 1969: 1 bil. 2 sid. 29 ff och prop. 1970: 1 bil. 7 ff. Utrednings- och försöksverksamheten har fortsatt under år1970. tillkallade chefen förfinansdepartementet med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande en utredningsman föratt utreda frågan om differentieradelönekostnadspålägg. Utredningsmannen som antagit benämningenlönekostnadspåläggsutredningen har redovisat sitt uppdrag i två promemorior. I den första promemorian(stencil Fi 1969: 12), avlämnad , har utredningen lagtfram förslag till system för beräkning av personalförsäkringskostnaderinom den statliga verksamheten med undantag för affärsverken. Yttrande överförslaget har avgetts av , överbefälhavaren, försvaretscivilförvaltning, försvaretsrationaliseringsinstitut, , statens bakteriologiskalaboratorium, postverket, , , statens vägverk,statskontoret, försäkringsinspektionen, , statensavtalsverk, , universitetskanslersämbetetefter hörande av vissa universitet och högskolor, lantmäteri- lt-Riksdagen 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 4 styrelsen, , statensprovningsanstalt, domänverket, förenade fabriksverken, Svenska kommunförbundet.Svenska landstingsförbundet.Kommunernas pensionsanstalt, Statstjänarkartellen, SR, och . I den andra promemorian (stencil Fi 1970:7), avlämnad , harutredningen lagt fram förslag till beräkning av lönekostnadspålägg på lön avgåvomedel m. m. Yttrande över förslaget har avgivits av , statskontoret,, universitetskanslersämbetet efter hörande av vissauniversitet och högskolor, statens råd för byggnadsforskning, statens institutför byggnadsforskning, styrelsen förteknisk utveckling och statens medicinska forskningsråd. redovisari sin första promemoria endast sådana överväganden och kostnadsberäkningar somrör differentiering av lönekostnadspåläggoch hänvisar i övrigt till redan publicerat utredningsmaterial. Utredningen har vid sina övervägandenutgått från hela myndighetens kostnad för socialförsäkring och pension och hurdenna kostnad varierar mellan olika myndigheter. Detta innebär en relativt lågdifferentieringsgrad. Efter att ha prövat olika faktorersinverkan på lönekostnadspåläggets storlekföreslår utredningen en tudelning av lönekostnadspålägget i en aktivtidskostnadoch en passivtidskostnad. Aktivtidskostnaden differentieras med hänsyn till pensionsålder och avserberälcnade kostnader för sjukförsäkring, ATP, grupplivförsäkring,kompletteringspension och yrkesskadeförsäkring. Dessa kostnader periodiserastill den aktiva tiden och utgår genom ettpålägg på lönen. Generellt pålägg bör enligt utredningen t. v. utgå med16 »/o. Härtill kommer särskilda pålägg med 3 "/o för pensionsålder , 7 "/o för pensionsålder och förunderbefäl samt 12 o/o för pensionsålder understigande och vidförordnande-pensionsrätt. Den allmänna arbetsgivaravgiften är ej inräknad idessa procentsatser. Passivtidskostnadenskall täcka beslutade standardhöjningar till pensionärer utöver sådana höjningar som kan anses täckta genomräntevinstmedel. För budgetåren 1970/71och 1971/72 beräknas passivtidskostnaden motsvara ettt generellt påläggav 2 "/o på utgående lön. Procenttalen har framkommit genom attberäknade pensions- och socialförsäkringskostnader har satts i relation tillmyndighetsområdets totala lönesumma. Förslaget avser lön som utgår av statsmedel. Utredningen berör även sambandet mellanuppnådd levnadsålder och pensionskostnad och diskuterar en differentiering avlönekostnadspålägget med hänsyn till åldersstrukturen dock utan att föreslå ensådan. Prop.1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 5 Utredningens förslag bör ses mot bakgrundav de begränsade praktiska möjligheterna att verkställapensionskostnadsberäkningar på den statliga sektorn. Rent administrativt är deten fördel om differentiering av procenttalet för lönekostnadspålägg kanundvikas. andra promemorian behandlas lönekostnadspålägg på lön som utgår avdonationsmedel, intäkter från uppdragsverksamhet, anslag från forskningsråd m.m. Sjuklönerna påkallar enligt utredningen i dessa fallsärskild uppmärksamhet.Verksamhet som finansieras med gåvomedel m. m. är i många fall för liten föratt själv stå sjuklönerisk. Därför bör varje sådan verksamhet debiteras enriskpremie för sjuklönekostnaden mot att statsverket tar på sig ansvaret attfinansiera utbetalning av sjuklön. Andra förmåner vars kostnader kan behövariskutjämnas på samma sätt är lön under ledighet för barnsbörd ochbegravningshjälp. Utredningenföreslår ett generellt ansvar för statsverket att bestrida avtalsenlig sjuklön.Härvid förutsätts att sjuklönekostnaden i sin helhetkommer att behandlas som lönekostnadspålägg för all programbudgetstyrdverksamhet. talar starka administrativa skäl mot att splittralönekostnadspålägget. Därför föreslås en generell tillämpning av de regler för beräkning av lönekostnadspålägg somföreslagits i den första promemorian. Utredningens förslag i den förstapromemorian godtas i allt väsentligt , statskontoret, högskolaoch . anser att lönekostnadspålägget så nära som möjligt bör överensstämma med denverkliga kostnaden hos den enskilda myndigheten. Liknande synpunkterframförs av statens vägverk som anser att hänsyn bör tas till åldersstrukturenvid myndigheten. förordar en differentiering som äventar hänsyn till förekomsten av löner som ejär pensionsgrundande i systemet för den statligakompletteringspensionen. Fleraremissinstanser har tolkat utredningens förslag så att en differentiering av påläggen ej skall ske inom enmyndighet utan endast i förekommande fall mellan olika myndigheter. Meden sådan tolkning haruniversitetskanslersämbetet, lantmäteristyrelsen och statens provningsanstaltingen erinran mot förslaget. och anser att system meddifferentierade lönekostnadspålägg ej bör tillämpas generellt utan endastifrågakomma inom sådana områden exempelvis försvaret där det råder merabetydande avvikelser från ett generellt pålägg. anser liksomrikspolisstyrelsen och det inte Prop.1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 6 varamotiverat att nu frångå gällande ordning med ett generellt lönekostnadspålägg. Försvarets civilförvaltning anserej skäl föreligga att differentiera lönekostnadspålägget inom detmilitära försvaret. och Kommunernas pensionsanstalt framhåller önskvärdhetenav enhetliga principer hos olika offentliga arbetsgivare och förordar ettgenerellt procentuellt pensionskostnadspålägg för att undvika speciellaberäkningar i varje särskilt fall. ,och påpekar att en differentiering med hänsyn tilllevnadsålder skulle få negativa konsekvenser för äldre arbetskraft. Beträffande passivtidskostnaden anser deremissinstanser som uttalat sig. i frågan att denna bör regleras centralt ochinte belasta den enskilda myndigheten. I sina yttranden överlönekostnadspåläggsutredningens andra prome-memoriatillstyrker flertalet remissinstanser utredningens förslag att generellaregler för beräkning av lönekostnadspålägget bör gälla oberoende avfinansieringskälla. Flertalet remissinstanser tillstyrkervidare utredningens förslag om ett generellt ansvar för statsverket attbestrida utgifter för sjuklön. anser att förforskningsrådens del problemet redan är löst såtillvida att rådsanställdforskningspersonal enligt gällande regler blir förordnade som extra tjänstemänvid vederbörande lärosäte och åtnjuter samma förmåner som denna kategoristatsanställd personal. I samband medanslagsgivningen till de skilda forskningsprojekten avsätter medicinskaforskningsrådet ett beräknat totalt ramanslag för täckande avkostnader i samband med graviditeter, sjukledigheter m. m. Avräkning mellanberörda lärosäten och forskningsrådet sker i efterhand. Enligt tekniskahögskolan belastas uppdragsverksamhet med dubbla kostnader för sjuklön. Den anställde uppbär sjuklön mensjukpermingen uppbärs av enligt reglerna för det statligaarbets-givarinträdet. Riksrevisionsverketsom anser förslaget acceptabelt från principiell synpunkt anser att de praktiska konsekvenserna av förslagetbör närmare utredas innan slutlig ställning tas och pekar på att andra möjligheterfinns för riskutjämning. Programbudgetering inom den civila sektorn Försöksverksamheten omfattar ett tjugotalmyndigheter. Av dessa har statens bakteriologiska laboratorium, ,, statskontoret, , patent- ochregistreringsverket, lantmäteristyrelsen, rikets allmänna kartverk, statensprovnings- 1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 7 anstalt,statens skeppsprovningsanstalt och styrelsen för teknisk utveckling fåttanslag anvisade i programtermer fr. o. m. /71. Enligtanvisningar som utfärdats för den fortsatta utrednings- och försöksverksamheteninom området högre utbildning och forskning har universitetskanslersämbetetlämnat anslagsframställning i programtermer för /72 avseendeverksamheten vid . Konsistoriet vid högskolan hade tidigare utformat sitt yttrandeöver sektionernas/sektionsgruppernas anslagsframställningar som enprogrambudget. Försöksverksamheten inom området kriminalvård hai: tillsvidare koncentrerats till fångvårdsanstalten ochskyddstillsynsanstal-tenRedväg samt södra skyddskonsulentdistrikt för unga, där försök med verksamhetsplanering, budgetering,kostnadsredovisning och verksamhetskontroll pågår. Verksamheten vid dessaenheter regleras enligt särskilda av Kungl. Maj:t fastställdaändamålsinriktade budgeter. Ett särskilt förslagsanslag på formellt 1 000 kr.har anvisats för ändamålet på tilläggsstatI till riksstaten för /71. Belopp motsvarande vad somtagits upp i de särskilda budgeterna har spärrats under de ordinarie anslagen.För /72 föreslås fortsatt försöksverksamhet med i huvudsak samma uppläggning och med redovisning, liksomför innevarande budgetår, över ett formellt anslag på . Inompolisväsendet pågår försöksverksamhet med programbudgetering vid sex polisdistrikt, nämligen ,, , lakobsberg, och . Liksom förkriminalvården anvisas medel till den lokala organisationen från ett flertalanslag och ett stort antal anslagsposter. Ett sådant system försvårarmöjligheterna att pröva de olika metoder som programbudgeteringen innefattar. /72 föreslås därför att medel för polisverksamheten vid de sexförsöksdistrikten redovisas över ettsärskilt anslag Polisenheter med särskild budget. Anslaget tas upp med formellt . Verksamheten regleras sedanenligt av Kungl. Maj:t i regleringsbrev fastställda ändamålsinriktadebudgeter. De belopp som tagits upp i de särskilda budgeterna belastar detformellt beräknade anslaget och motsvarande belopp spärras under polisensordinarie anslag. Vid samtliga försöksmyndigheter pågår arbete med attvidareutveckla system för verksamhetsplanering, internbudgetering ochprestationsmätning.Flertalet av försöksmyndigheterna har kostnadsredovisning och fr. o. m. den 1juli 1970 är omkring hälften av försöksmyndigheterna anslutna till system S, det generella ADB-baserade redovisningssystemetför statsförvaltningen. Prop.1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor På grundval av enflerårig utrednings- och försöksverksamhet har förslag utarbetats till ett nytt system förplanering och budgetering inom försvaret. En sammanfattande redogörelse för detnya systemet har lämnats i prop. 1970: 97 (SU 203, rskr 420). Planering, budgetering och redovisninginriktas i det nya systemet mot försvarets produkter, främstkrigsorganisationen. Ökad vikt läggs vidden långsiktiga inriktningen. Underlag härför erhålls genom s. k. perspektivplaner,som syftar till att'formulera och analysera alternativa utformningar av detmilitära försvaret och civilförsvaret och att ange alternativa möjligheter attlösa olika uppgifter. Verksamheten på kortare sikt avses bli inriktad med hjälpav reviderade programplaner som redovisar utvecklingen under dekommande fem åren.