prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Rationalisering Utbildning och informationSamordning av ADB Driften av datamaskinanläggningen vid sjukhusetFond byrån 2 294 000 1291 000 3 107 000 1896 000 2 796 000 1385 000 3 370 000 1925 000 3 209 000 3 238 000 3 209 000 2 725 000 Summakostnader 28 094 000 25 815 000 31023 000 27 206 000 3 452 000 28 000 Driften av datamaskinanläggningenvid sjukhuset 1 263 000 1 345000 1 826 000 1 826 000 3 370 000 40 000 Summa anslag/utfall 23 351 000 21 060 000 28 922 000 25 105 000 Överslagsmässig översättningtill jjrogram. Beloppen omfattar även medel som ställts till statskontoretsförfogande frän anslaget Viss försöksverksamhet inom statsförvaltningen m. m. ProgrammetRationalisering representerar den helt dominerande delen av statskontoretsverksamhet. Inom detta program skiljer statskontoret i sinanslagsframställning på bl. a. projekt och konsultation. Projekt omfattarsådana utredningar som på grund av innehålls- och tidsmässig omfattning och medhänsyn till storleken av de beräknade kostnaderna bör särredovisas. TUlkonsultation hänförs bl. a. remissverksamhet och sådan mindre omfattandeutredningsverksamhet som sammanhänger med besvarandet av direkta förfrågningarfrån myndigheter. Under /70bednjvs sammanlagt 72 utredningsprojekt. De största projektgmpperna vad gällerantalet arbetsdagar har under /70 avsett dels landsstaten m. m.,rättsväsende och kriminalvård m. m., sjuk- och hälsovård samtsocialförsäkring, dels funktionella projekt, dvs. projekt som berör hela ellerstörre delen av den statliga förvaltningen. Under /70har börjat sin verksamhet. Företaget har från starten erhållitvissa uppdrag från statskontoret och företaget har erhåUit ersättning förutfört arbete med ca . Det största uppdraget till bolaget har avsettprojektet rörande centralt bilregister. I övrigt har bolaget bl. a. medverkati projekten rörande rättsväsendets informationssystem samt iniormationssystemför bibliotek. Statskontoret fömtser tiUs vidare: inte någonstörre förändring av verk- 1971:1 Bilaga 9 31 Förslaget upptar inte några större nya projekt. Det innefattar docken odisponerad resurs på totalt , som skulle stå tillverksledningens förfogande. Denna reserv är avsedd att tas i anspråk dels förprojekt som ej kan förutses, dels för vissa projekt som preliminärtstuderats och som kan bli aktuella under /72. Vidare har en kostnadsökningberäknats för pågående projekt dels för att anlita utomstående konsulter, delsför försöksverksamhet, främst kostnader för datamaskintid i utredningsarbetet. Verksamheten inomprogrammet Utbildning och information avser utbildning av personal förrationaliseringsverksamhet samt information om rationaliseringsverksamheten och dessresultat. Till programmet hänförs ävenbibUotelcs- och dokumentationstjänst. Kursverksamheteninom programmet bedrivs i form av dels centrala kurser irationaliseringstekniska ämnen, dels s. k. myndighetsanpassad utbUdning, varvidutbildningsinsatserna ofta har samband med av statskontoret föreslagnarationaliseringsåtgärder. Antalet deltagardagar (produkten av antaletdeltagare och kursdagar) utgjorde /70 ca 9 000. HärtiU kommer utbildning av utredningsaspiranter och annan utbildningav egen personal. Under /72 föreslås en vissökning av kursverksamheten.Aspirantutbildningen avses innehållsmässigt byggas ut. Antalet aspiranterföreslås öka från f. n. 15 till 20, vilket innebär en återgång till det antalsom utbildats /651968/69. Vidare föreslås en ökning av konsultationen iutbildningsfrågor. Utöver pris- och löneomräkninguppgår kostnaden för den föreslagna utökningen av verksamheten till . Verksamheten underprogrammet gäller statskontorets instruktionsen-liga uppgifter att svara för samordning i fråga omanskaffning och utnyttjande av datamaskiner inom statsförvaltningen samtförvalta statens datamaskinfond. För budgetåret1971/72 inriktas verksamheten, jämsides med upphandlingen och den löpande förvaltningen avdatamaskinfonden, även fortsättningsvis på standardisering inom datamaskinområdetoch på att ta fram generella metoder för upphandlingsarbetet. Upphandlingsarbetetväxer i omfång, även vid en oförändrad årlig investeringsvolym, genom den alltmer ökade komplexiteten ochomfattningen av de enskilda ADB-system för vilka maskinutrustningen skallutnyttjas och genom integrationen mellan olika system. En förstärkning av depersonella resurserna för upphandlingsverksamheten är enligtstatskontoret angelägen 1971:1 Bilaga 9 32 ochbör ske genom inrättande av två tjänster på organisationsdirektörsnivå förledning av den mest komplicerade delen av verksamheten. Tjänsterna bör tillsvidare inrättas som extra tills ytterligare erfarenheter vunnits beträffandeverksamheten. Statskontoret föreslår att underprogrammet tas upp vissa nya projekt. Dessaavser samordning av statliga informationssystem och verket planerar attsuccessivt bygga upp en organisation för samordning av statliga ADB-baserade informationss5'stem omfattandefysiska och juridiska personer,företag, organisationer o. dyl. samt enheter som fastigheter och fordon.En förberedande analys av förutsättningarna för en samordning av främst destatliga databankerna beräknas kunna slutföras under /72. Bland angelägna samordningsuppgifternämns främst inrättande av en dokumentationscentral för registrering,sammanställning och analys av fakta rörande: sådana informationssystem, somexisterar eller nått ett långt framskridet uppbyggnadsskede. Ett annat projektavser registrering och identitetsnumrering av juridiska personer m.fl. Verksamheten vid fondbyrån är av kameral,juridisk och administrativ natur medtyngdpunkten på redovisning av inkomster, bestridande av utgifter samtförvaltning av statliga utlånings- och donationsfonder. Fr. o. m. den 1 juli1969 har till fondbyrån förlagts en redovisningscentral och ettrevisionskontor. Vid ingången av /72 kommer närmare 60myndigheter att vara anslutna till redovisningscentralen. För redovisningscentralenoch revisionskontoret krävs en förstärkning av resurserna i takt med attantalet anslutna myndigheter ökar i överensstämmelsemed den plan för utbyggnad av redovisning och revision inomstatsförvaltningen, som uppgjorts av . För budgetåret1971/72 erfordras en förstärkning av redovisningscentralen med en assistent ochtre biträden. Revisionskontoret behöver förstärkas med två handläggare och ettbiträde. För denna förstärkning erfordras ettmedelstUlskott för lönekostnader med . och för ökade kostnaderför datamaskintid m. m. med , sammanlagt . 1971/72 Beräknar Handläggande personal Övrig personal Prop.1971:1 Bilaga 9 33 Statskontoret beräknaratt ett genomförande av dess förslag rörande verksamhetens /72 innebär att personalen behöver förstärkas med sammanlagt 36tjänstemän, varav 2 organisationsdirektörer, 25 andra handläggare samt 9assistenter och biträden. avgår personalen viddatamaskinanläggningen vid sjukhuset, dvs. sammanlagt 25tjänstemän, varav 9 handläggare samt 16 assistenter och biträden. ProgrammetRationalisering ökas med 9 handläggare och minskas med 1 assistent eUerbiträde. Programmet Utbildning och information ökas med 1 handläggare och 5utredningsaspiranter. Programmet Samordning av ADB ökas med 2 organisationsdirektöreroch 9 andra handläggare. Fondbyråns personal ökas med 2 handläggare samt 5assistenter och biträden. Min beräkning av dettotala medelsbehovet under anslaget framgår av programsammanställningen förstatskontoret. Beträffande programmet Rationalisering har jag räknat med enmindre resursförstärkning för objekt som kan bli aktuella under budgetåret.Jag godtar statskontorets förslag beträffande verksamheten under programmetUtbildning och information. Under programmet Samordning av ADB harstatskontoret begärt medel för bl. a. ett antal projekt som rör samordning avstatliga informationssystem. Jag förordar en väsentlig förstärkning av statskontoretsresurser för ändamålet. Jag avser att senare för Kungl. Maj:t ta upp frågor somgäller former för och innehåll i den samordningsverksamhet som bör bedrivas påADB-området. I det sammanhanget får den närmare inriktningen av statskontoretsverksamhet inom förevarande program prövas. I fråga om verksamhetenvid fondbyrån har jag räknat medel i enlighet med statskontorets förslag, utomlör kostnader för datamaskintid m. m. som jag beräknar skall öka med endast . Jag hemställer, att Kungl, Maj:t föreslårriksdagen att till Statskontoretför /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Anslag 1000 1971/72 Förslag 1 000 Under anslaget redovisaskostnader och intäkter vid datamaskincentralen för administrativdatabehandling, som inrättats , Datamaskincentralen hartill uppgift att inom det statiiga området på uppdrag utföra administrativdatabehandling samt metod- och utveck- 1971:1 Bilaga 9 Finan:>departementet 34 Ungsarbete i samband därmed. I mån av resurserfår datamaskincentralen även åtaga sig uppdrag från annan än statliguppdragsgivare. Statskontoret ärchefsmyndighet för datamaskincentralen. Centralen leds av en styrelse. Chef ären ADB-direktör. Inom centralen finns tre huvudenheter, nämligen en planerings-och utvecklingsenhet, en driftenhet och en administrativ enhet. Vid starten avdatamaskincentralen fanns 350 anställda, varav 55 handläggandepersonal. Datamaskincentralen föradministrativ databehandling skall vara ekonomiskt självbärande. För dessdrift har endast ett formellt anslag av . För att lösatiUfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamhetensamt för att tills vidare tillgodose behov av rörelsekapital disponerardatamaskincentralcn för administrativ databehandling en röriig kredit iriksgäldskontoret på högst 8 milj. kr. Statskontoret föreslåratt anslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av 1 000 kr.Jag biträder statskontorets förslag och hemställer, att Kungl. att tillDatamaskincentralen för administrativ databehandling för /72anvisa ett förslagsanslag av . Viss försöksverksamhet inomistatsförvaltningen m. m. 1969/70 Utgift 6 786 574 1970/71 Anslag 4 000 000 1971/72 Förslag 4 000 000 Från anslaget bestridsbl. a. utgifter för försöksverksamhet med automatisk databehandling samt annanförsöksverksamhet som bedrivs i rationaliseringssyfte. Anslaget tas i anspråkefter beslut av Kungl. Maj:t i varje särskilt fall. Anslaget har anvisats bl.a. för att myndigheter som inte själva disponerar medel för ifrågavarandeverksamhet vid snabbt uppkommande behov skall kunna erhålla medel förändamålet. Medelsbehovet kan t. ex. avse sådana konsulttjänster somStatskonsult tillhandahåller statliga myndigheter. Med hänsyn till anslagetskaraktär kan någon säker bedömning av medelsbehovet inte göras. Med ledning avutgifterna under föregående budgetår och den nu förutsedda omfattningen avverksamheten under innevarande budgetår beräknar jag medelsbehovet tilloförändrat 4 milj. kr. under nästa budgetår. Jag hemställer, att Kungl. att till Vissförsöksverksamhet inom statsförvaltningen m. m. för /72 anvisaett förslagsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 9 35 är centralförvaltningsmyndighet för kontroll av statens inkomster och utgifter samt avförvaltningen av statsförmögenheten.Kontrollen avser främst effektiviteten i statlig verksamhet. Verket handharockså riksbokföringen och utarbetar statistik över statens finanser. uppgifter ingår bl. a. att övervaka att den verksamhet som faller under dess granskningär anordnad på ett ändamålsenligt,planmässigt och från allmänt ekonomiska synpunkter tillfredsställande sätt.Härvid skaU verket särskilt bedöma lönsamheten av verksamheten ochpröva att verksamheten drivs i effektiva former. Verket skall även granska taxor och avgifter inom statiig verksamhet samt formernaför den statliga upphandlingen. Vidare skall verkettillse att statens redovisningssystem fungerar ändamålsenligt och att de förbättringar sombehövs vidtas av detta. I detta syfte ägerverket bl. a. utveckla redovisningssystem och meddela föreskrifter omsättet för räkenskapers bokföring och verifiering. Det åligger ävenriksrevisionsverket att anordna och medverka vid utbildning av personal förredovisnings- och revisionsverksamhet. Riksrevisionsverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör som även är styrelsensordförande. Inom verket finns fyra avdelningar,en avdelning för planering, samordning och utveckling, två revisionsavdelningarsamt en avdelning för budget och finansstatistik. Vidare finns två byråer, nämligen en revisionsbyrå och en administrativbyrå. fanns 237 anställda, varav 124 handläggande personal. Riksrevisionsverkettillhör de myndigheter som deltar i utrednings- och försöksverksamhetenmed programbudgetering inom statsförvaltningen. Följande programindelninggäller tills vidare för . Prognoser, bokslut,statistik Utveckling,information, utbildning Riksrevisionsverketsverksamhet under programmen 13 finansieras från ett förslagsanslag benämnt . 1969/70Utgift 14 510 359 1970/71 Anslag 18 735 000 1971/72Förslag 20 295 000 1969/70 1970/71 1971/72 Beräknar Revision 6010 000 8764 000 8966 000 8 Prognoser, bokslut, statistik 2377 100 2175 000 2649 000 2 Utveckling, information, UtbUdning 6664 000 7736 000 8368 000 8 Summa kostnader 15 051 100 18 675 000 19 983 000 19 Resurser som tillhandahållsav statskontoret Blanketter m. m. för andra myndigheters behov 634800 680 000 Summa anslag/utfall '14 213 600 18 735 000 19 363 000 20 252 000 295 000 ' Utfall enligt riksrevisionsverketskostnadsbokföring. Av grundläggande betydelseför verksamhet är det beslut som statsmakterna fattade år1967 angående organisationen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten (prop. 1967: 79, SU 82, rskr 194). I enlighet med dettabeslut inrättas f. n. successivt s. k. redovisningscentraler, som skall svaraför utbetalning och redovisning för ett antal myndigheter. För redovisningeninförs ett nytt system byggt på ADB (system S). I anslutning tillredovisningscentralerna organiseras revisionskontor. Den centrala revisionengenom läggs om till en effektivitetsinriktadförvaltningsrevision. Programmet Revisionunderindelas i delprogrammen allmän förvaltningsrevision, speciellförvaltningsrevision och redovisningsrevision. På delprogramnivå redovisas ävengemensamma funktioner. Allmän förvaltningsrevision syftar till en bedömning aveffektiviteten i statUg verksamhet. Den speciella förvaltningsrevisionenomfattar granskning av den statliga upphandlingen samt granskning av taxor ochavgifter. Redovisningsrevisionens uppgift är att garantera en tillförlitligredovisning och förebygga förluster för statsverket. Riksrevisionsverketframhåller i sin anslagsframställning att verksamheten under programmet ärfrämst betingad av in-struktionsenliga uppdrag att granskastatsverksamheten ur revisionssynpunkt. Inriktningen av verksamheten avgörs istor utsträckning av riks- 1971:1 Bilaga 9 37 Tyngdpunkten inom programmet Revision ligger på allmän förvaltningsrevision där revisionen bedöms ge det störstabidraget till en höjning aveffektiviteten. Vid en bedömning av vUka resurser som kan avdelas måste enligt verket utgångspunkten vara att den fortgående expansionen av den offentligaverksamheten bör följas av en utbyggnadav en kvalificerad, effektivitetsinriktad revision. Verksamheten under /70 harhaft sin tyngdpunkt på allmänförvaltningsrevision och bl. a. varit inriktad på revision av affärsverken.För innevarande budgetår beräknas en ytterligare satsning på detta delprogramoch en i det närmaste fördubbling av resurserna för speciell förvaltningsrevision. Inom allmän förvaltningsrevision ökarverksamheten för bl. a. sektorernaförsvar, arbetsmarknad och utbildningsväsende. Inom delprogrammet speciell förvaltningsrevision skall undersökningarom myndigheternas upphandling och förrådshållning intensifieras. För /72 föreslårriksrevisionsverket en förstärkning avresurserna under delprogrammet för allmän förvaltningsrevision. De ökaderesurserna föreslås bli inriktade på sektorerna högre utbildning, forskningoch kultur samt skolväsende. Vidare begär verket, som ett led i fullföljandetav principbeslut om organisationen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten, resurser för att kunna förbereda en tredjerevisionsavdelning avsedd att inrättas fr, o. m. . Den sammanlagda kostnadsökningen under revisionsprogrammetuppgår enligt verkets förslag till . Under programmetRevision redovisas för innevarande budgetår kostnaderna för uppgifter i anslutning till det avsamarbetsdelegationen för förplägnadsfrågor bedrivna arbetet.Riksrevisionsverket föreslår att dessa kostnader,, inte längre skall belasta verkets anslag eller redovisasutom ramen för programmet. ProgrammetPrognoser, bokslut, statistik Program.metPrognoser, bokslut, statistik avser främst vissa uppgifter som följer av att verket har hand om dencentrala riksbokföringen. Verksamheten omfattar dels central bokföring ochkontroll under det löpande budgetåret, dels bokslutsarbete, dels beräkningaroch statistik rörande statens inkomster och utgifter. Verksamheten under programmet beräknasnästa budgetär få i stort sett samma omfattning och inriktning som tidigarebudgetår. Programmet torde dock komma att förändras längre fram bl. a, som enföljd av att det nya redovisningssystemet,system S, i huvudsak beräknas vara genomfört under /73, Isamband härmed planerar en sammanslagning av delar avplaneringsavdelningen och budget ochfinansstatistiska avdelningen. För förberedelse av denna sammanslagningbegär verket . Prop.1971:1 Bilaga 9 38 ProgrammetUtveckling, information och utbildning Detta program indelas i delprogrammenutveckling av SEA, genomförande av SEA, utbildning och information samtproduktutveckling. Tyngdpunkten inom programmet ligger på att utveckla ochgenomföra ett nytt ekonomi-administrativtsystem inom statsförvaltningen, av benämntSEA-systemet. SEA-systemet berör tre områden, nämligen verksamhetsplaneringmed budgetering, redovisning baserad pådet nya redovisningssystemet, system S, samt revision. Arbetet med attutveckla och genomföra det nya systemet sker i samarbete med statskontoret ochi nära kontakt med vederbörande myndigheter. Utvecklingen och genomförandet avsystemet kräver en omfattande utbUdning och information som riktar sig bådetill verkets egen personal och till personal utanför verket. För nästa budgetår föreslår vej-ket enökning av resurserna under programmet med . Förslaget avser dels enökning av resurserna för fortsatt utveckling av system S, dels ökade resurserför den s. k. som har i uppdrag att vidareutveckla generella metoderför att mäta produktivitet och effektivitet inom statsförvaltningen. Förslaget om ökade resurser för utveckling avsystem S grundar sig på myndigheternas ökade krav på medverkan frånriksrevisionsverket vid utveckling och genomförande av nya rutiner inomsystemet. Genomförandet av den nya redovisnings- och revisionsorganisationenkräver också ökade resurser. I fråga om arbete gäller att dettablir mer resurskrävande i samband med utvärdering av försöken med metoder föratt mäta produktiviteten hos vissa försöksmyndigheter. myndighetsanslag redovisas innevarande budgetår, vid sidan av programmen,utgifterna för vissa blanketter. Verket föreslår att dessa utgifter intelängre skall belasta verkets anslag. 1971/72 Beräknar Handläggande personal Övrig personal Prop.1971:1 Bilaga 9 39 Riksrevisionsverketberäknar att dess förslag leder till en personalökning av sju handläggare. Personalökningenligger helt på programmen 1 och 3. Verket föreslår bl. a., som ett led iförberedandet av den tredje revisionsavdelningen, att en tjänst somavdelningschef i Ce 3 och en tjänst som revisionsdirektör i Be 6 eller Ce 1inrättas. av den statliga redovisnings- och revisionsverksamheten inleddes enligt beslut avstatsmakterna har en successiv utbyggnad skett av verkets resurser förförvaltningsrevision, som utgör tyngdpunkten inom programmet Revision. Förnästa budgetår föreslår verket en fortsatt ökning av resurserna för allmän förvaltningsrevision. Förslaget avser delsförberedelsearbete för organiserandetav en tredje revisionsavdelning, dels en ökad satsning på revision inomområdet för högre utbUdning och forskning m. m. Inrättandet av en tredje revisionsavdelning ansluter tUl 1967 årsprincipbeslut om omorganisationen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten. Området högreutbUdning och forskning tar en mycket stor del av samhällets resurser ianspråk. En ökning av revisionsinsatserna på detta område framstår somangelägen. Jag tiUstyrker därför den föreslagna förstärkningen avresurserna. Riksrevisionsverketsförslag under programmet Prognoser, bokslut, statistik, som innebär en resursförstärkning i fråga omsamordningen av utvecklingsarbetet medsystem S vid planeringsavdelningen med verksamheten inom avdelningenför budget och finansstatistik, biträder jag. Verksamheten underprogrammet Utveckling, information, utbUdning har sin tyngdpunkt i att utveckla och inomstatsförvaltningen genomföra nya metoderoch tekniker för verksamhetsplanering, budgetering, redovisning ochrevision. Som grund för verksamheten inom programmet ligger statsmakternas beslut om försöksverksamhet med programbudgetering och genomförande av det nyaredovisnings- och revisionssystemeti statsförvaltningen. Jag har ingen erinran mot den av föreslagna inriktningen avprogrammet. Med hänsyn tUl vikten av att förbättra programbudgetteknikenbör de av verket föreslagna resursförstärkningarna för fortsatt utveckling avsystem S och för den s. k. arbete komma till stånd. Jag förordar, i enlighet medriksrevisionsverkets förslag, att Kungl. Maj:t begär bemyndigandeatt inrätta en tjänst som avdelningschef i Ce 3 och en tjänst somrevisionsdirektör i Be 6 eller Ce 1. Utgifterna för vissa blanketter m. m.samt för uppgifterna i anslutning till samarbetsdelegationen förförplägnadsfrågor beräknar jag även för Prop.1971:1 Bilaga 9 40 nästa budgetår under riksrevisions;verketsmyndighetsanslag. Utgifterna bör dock redovisas vid sidan av de redovisadeprogrammen. Min beräkning av dettotala medelsbehovet framgår av programsammanställningen förriksrevisionsverket. Jag hemställer, att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:tatt hos inrätta en tjänst för avdelningschef i Ce 3 och entjänst för revisionsdirektör i Be 6 eller Ce 1, 2) tUl för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 19 768 120 1970/71 Anslag 20 900 000 1971/72Förslag 23 544 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om byggande för statens räkning ochförvaltning av statliga fastigheter. I styreisens uppgifteringär främst att förvalta de delfonder av statens allmänna fastighetsfond somär ställda under styrelsen, att anskaffa lokaler för statsmyndigheterna ochutreda behovet av statliga byggnadsföretag, allt i den mån dessa uppgifterinte ankommer på annan myndighet, att efter uppdrag projektera och utförabyggnader för statens räkning samt att genom utvecklings- och normeringsarbeteverka för rationaliseringar och besparingar i fråga om byggande och fastighetsförvaltningför statens räkning. Chef förbyggnadsstyrelsen är en generaldirektör. Denne har närmast under sig en tekniskdirektör, en planeringsdirektör och en ekonomidirektör. Styrelsen ärorganiserad på nio byråer. Dessa är administrativa byrån, utredningsbyrån,intendentsbyrån, utrikesbyrån, ekonomibyrån, utvecklingsbyrån, tvåprojekteringsbyråer och byggnadsbyrån. Vidare finns fem regionalabyggnadsförvaltningar. Dessa är förlagda till , , ,och . Kostnaderna för ekonomi-, utvecklings-, projekterings- ochbyggnadsbyråerna, för byggnadsförvaltningarna utom underhållssektionerna ochför utrikesbyråns byggnadssektion bestrids från fönikottsstat som fastställs avKungl. Kostnaderna enligt förskottsstaten förs i bokslutet förbudgetåret över på tillämpliga byggnads- och projekteringsanslag. Verketskostnader i övrigt bestrids från förevarande anslag. Beräknadändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal -f22 -flO -1- 45 000 -1- 15 000 (30 000) -1- 507 000 -1- 476 000 {+ 411000) {+ 411000) + 4 198 000 + 2 644 000 ' Härtill kommer 469 tjänstemän på förskottsstat. Löne-och prisomräkning m, m, . För gemensammakontorsdriftfunktioner i den nya ämbetsbyggnaden i kv.