prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — , somhar yttrat sig över HfR:s framställning såvitt avser pedagogiska kurser förvuxna hörselskadade och kursverksamhet m. m. bland föräldrar tUl hörselskadadebarn, tillstyrker framställningen i dessa delar. För bidrag tillpedagogiska kurser för vuxna hörselskadade beräknar jag . och förbidrag till kursverksamhet m. m. bland föräldrar 7* 1971. tiU hörselskadade barn . för bidrag till HfR:s centralbyrå. Anslaget bör sålundaföras upp med , vUket iimebär en ökning med . i förhållandetill innevarande budgetår. Jag hemställer, att Kungl. att tUl Bidrag tillHörselfrämjandets riksförbund för /72 anvisa ett anslag av . Bidrag tiU De blindas förening 1969/70Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 1 540 0001815 000 Beräknad ändring 1971/72 Bidrag till den genomDe blindas förenings försäljningsaktiebolag bedrivna depåverksamheten för försäljning av arbetsmaterial till blinda hantverkare samt försäljning av deras hantverkspro dukter Bidrag till kostnader förutbildning av ledarhundar vid försvarets hundskola i Bidrag till föreningensverksamhet i övrigt 448000 1 815 000 + 124 000 + 685 000 De blindas förening (DBF) DBF begär en ökning med147 . Härav utgör förväntad löneökning, pensionsavgifter m. m. 106 000kr., ökade kostnader för fria frakter tiU bUnda hantverkare . samtåterstoden, , kostnaden för hyra av ytterUgare lokaler. DBF beräknar antalethundar som behöver utbUdas till oförändrat 25. Vid oförändrad kostnad förutbUdningen utgör medelsbehovet . DBF begär dessutom . tUlkostnaderna för en konsulent åt ledarhundsägare. Medelsbehovet för DBF:sövriga verksamhet utgör . Det fördelar sig på internationellverksamhet (. ), utgivande av De bUndas (. ),konsulentverksamhet (. ), rehabiliteringsverksamhet (. ),understödsverksamhet (.) och administration (. Prop.1971:1 BUaga 7 203 Statsbidraget tiUdepåverksamheten bör med hänsyn till den höjda arbetsgivaravgiften, ökade kostnader för frakter och hyra avnya lokaler räknas upp med . Bidraget tillutbildning av ledarhundar bör medhänvisning till vad chefen för försvarsdepartementet tidigare denna daghar anfört tas upp med . Jag hardärvid beräknat . Bidraget till DBF:s övrigaverksamhet, innefattande intemationeU verksamhet och utgivande av De bUndasveckoblad, bör räknas upp med . Anslagetbör sålunda tas upp med . Jag hemstäUer, att Kungl. att tUl Bidrag till De blindas föreningför /72 anvisa ett anslag av . 1970/71Anslag 100 000 1971/72Förslag 115000 SDR:s kostnader för verksamheten /72, bl. a. kurser förföräldrar tUl döva barn, verksamhet vid och folkhögskola iLeksand samt löner åt personalen vid i , beräknastUl . som bidrag till sin verksamhet. SDR har under enföljd år tiUerkänts bidrag från det under huvudtitel uppförda anslaget Extra utgifter.Fr. o. m. innevarande budgetår betalasbidraget till SDR från förevarande anslag. Därvid har bidraget höjtsfrån . Bidraget tUl SDRbör nästa budgetär ökas med . Jag hemställer, att Kungl. att tUl Bidrag till för /72 anvisa ett anslag av . postverket för befordran av blindskriftsförsändelser 1969/70Utgift 1 224 000 1970/71Anslag 1 300 000 1971/72Förslag 1 785000 Prop.1971:1 BUaga 7 204 Från anslaget utgår ersättning tUlpostverket för befordran av portofriablindskriftsförsändelser. Ersättningen betalas halvårsvis i efterskott. Anslagetför /72 avser alltså kostnaderna under . Eftersom ett flertal lokala taltidningarnumera ges ut en gång i stället för , beräknas nupostverkets ersättning för tUl . Anslagetför nästa budgetår bör föras upp med . medelsberäkning bör godtasoch anslaget tas upp med . Jag hemställer, att Kungl. att tUl Ersättningtill postverket för befordran av blindskriftsförsändelser för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 7 205 L ARBETARSKYDD M. SamhäUets insatserpå arbetarskyddets område sker genom arbetarskyddslagstiftningen och genom dentiUsyn, som utövas enligt denna lag-stUftning. Etteffektivt arbetarskydd är en förutsättning för trygghet på arbetsplatsen. Den snabba tekniska utvecklingen,rationaliseringar och strukturförändringar inom näringslivet harförändrat risksituationen på våra arbetsplatser,ökade kunskaper om yrkeshygien har gjort det naturligt attvidga arbetarskyddets ansvarsområde tUl att avse arbetstagarnas helahälsosituation. En skärpt övervakning måste inriktas på att arbetslokaler,maskiner, arbetsmetoder och andra arbetsmUjöfakto-rer anpassas till människansfysiska och psykiska förutsättningar. Inte minst undersökningar avLandsorganisationen, som visar att större delenav de anställda upplever oro och osäkerhet inför hälsorisker på arbetsplatsema,aktualiserar vidgade insatser inom arbetarskyddet. Denförra året tUlsatta arbetsmiljöutredningen har i uppdrag att göra en genomgripande översyn avarbetarskyddslagstiftningen mot bakgrund av den förändrade risksituation somföreligger. En utgångspunkt för utredningens arbete är att den nyalagstiftningen skall ge underlag för åtgärder och ingripanden frånarbetarskyddet på ett betydligt vidare område än den nuvarande lagen.Arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsamåste kunna skyddas effektivt i varje led av produktionen. Arbetarskyddetskrav måste kunna göra sig gällande redan i samband med planeringen av arbetslokaler, maskiner och arbetsmetoder. och arbetsformer, vari arbetsmedicinska institutets arbete börutgöra en integrerande del, skall också behandlas av utredningen.Fömtom en effektiv tillsyn genom myndighetemas försorg behövs en väl utbyggd lokal skyddsverksamhet. De anställdas möjligheter attaktivt utöva inflytande på utformningen av arbetsmiljön är därför en viktigfråga vid den pågående översynen av arbetarskyddslagstiftningen. somöversynen av lagstiftningen pågår bör arbetarskyddsorganens resurserförstärkas. I enlighet med förslag i förra årets statsverksproposition har yrkesinspektionenredan för innevarande budgetår fåttbetydligt ökade resurser för insatser på arbetsplatsema. Arbetarskyddsstyrelsenhar fått ökade resurser för att utarbeta anvisningar om de åtgärder som måstevidtas för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. En kraftig satsninghar också gjorts för att öka informationen Prop.1971:1 BUaga 7 206 har också genom en ändringi arbetarskyddskungörelsen öppnats möjlighet för arbetarskyddsstyrelsen att påfordra speciella undersökningar på sådanaarbetsplatser där luftföroreningar kan medföra särskUda risker för deanställdas hälsa. Det gäller bl. a. kontrollmätningar av dammförhållanden föratt komma tillrätta med risken för sUikosoch liknande lungsjukdomar. De utökade kontroUmöjUghetema skaU ocksåavse olika slag av förgiftningsrisker, t. ex. fara för koloxid- ochbensolförgtftntng. Den kraftigasatsningen som i förra årets statsverksproposition gjordes på arbetarskyddsfrågoma bör fortsättas.Jag kommer i det följande att förordabetydande förstärkningar för arbetarskyddsstyrelsen för att ytterligareöka kapaciteten för utarbetande av arbetarskyddsanvisningar. a. en förstärkning av styrelsens ledningsfunktion. bör få ytterligare resurser försin allmänna inspektionsverksamhet liksom för tiUsynen avarbetarskyddet inom stuveriarbetet och skogsbraket. Tryggheten iarbetslivet gäller också hälsan i arbetet. Här har företagshälsovården enmycket viktig uppgift. Den är huvudsakligen av förebyggande karaktär och bör betraktas somen utbyggd del av ett modernt arbetarskydd. En upprustning avföretagshälsovården får ses i sammanhangmed den växande insikten att en stor del av människomas ohälsa är atthänföra till brister i arbetsmUjön. Kravenpå en utbyggnad av företagshälsovården har förstärkts pågrund av utvecklingen inom arbetslivet. Som ett led i åtgärdema att få tUl stånd en utbyggnad av företagshälsovården har gjort en utredning om vUkaläkarresurser som kan disponerasför detta ändamål. föreslår vissa regler för tiUdel-ningenav läkartjänster till företagshälsovården (stencil S 1970: 4). Parallellt medsocialstyrelsens utredning har arbetsmedicinska institutet lagt fram förslag ominstitutets utbildningsverksamhet i företagshälsovård avseende främst läkare,skyddsingenjörer och sjuksköterskor. Dessa förslag har remissbehandlats ochberedningen av frågan pågår f. n. inom . Jag kommer i detföljande att förorda att nyssnämnda frågoroch anslaget för nästa budgetår till arbetsmedicinska institutet redovisas i en särskild proposition tiUårets riksdag. Som förat nämnts har utredningen föryrkesskadeförsäkringens finansiering lagt fram förslag (SOU 1970: 49) omövergång från differentierad tiU enhetiigarbetsgivaravgift tiU yrkesskadeförsäkringen. har utrednmgenföreslagit införande av en arbetarskyddsavgift som skaU tas ut i anslutnmg tUlyrkesskadeavgiften och tillföras en särskUdarbetarskyddsfond. Fondens medel är avsedda att öka förut-sättningamaför forskning, utbildning och information rörande arbetarskyddet ocharbetsmiljön. Frågan om arbetarskyddsfonden kommer att tasupp till närmare behandling i den proposition rörande arbetsgivaravgift tUlyrkesskadeförsäkringen och arbetarskyddet som det är avsikten att förelägga årets riksdag. Jag vill emellertidredan nu redovisa min positivainställning till förslaget om att tillskapa den särskilda arbetarskyddsfonden,som bör kunna tillföras över 20 milj. kr. för forskning, UtbUdningoch information i arbetsmiljöfrågor. Genomförandet av en lagfäst rätt till regleradarbetstid har utgjort ett viktigt inslag i den sociala reformpolitiken. Denallmänna arbetstiden har stegvis förkortats. Den nya arbetstidslag som antogsav förra årets riksdag gäller i princip föralla arbetstagare. En förkortning av veckoarbetstiden skall varahelt genomförd . Denna arbetstidsförkortninginnebär en utjämning av skillnaden i arbetstid mellan olika samhällsgrupper ochmedför också att den gamla tanken på åtta timmars arbetsdag har vunnit slutligframgång även inom ramen för en femdagarsvecka. Genom beslut vidförra årets höstriksdag har även antagits en ny arbetstidslag för husligt anställda somdärigenom i princip blir jämställda med andra arbetstagargrapper iarbetstidshänseende. 1969/70 Utgift1970/71 Anslag Arbetarskyddsstyrelsen är central myndighet förarbetarskydds- och arbetstidsfrågoroch är chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Styrelsen är organiserad på fyrabyråer allmäntekniska och maskintekniska byråernasamt arbetstids- och kanslibyråerna jämte tre fristående sektioner.Styrelsen består av en generaldirektör och byråemas chefer samt representanterför arbetsmarknadspartema och konsumentintressena. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal övrig personal + 15 + 11 + 9 + 6 Beräknad ändring 1971/72 + 1 323 000 (32 000) (156 000) + 1 765 000 8 365 000» att avräknas motautomobilskattemedlen. Fören intensifierad samordning av styrelsens och yrkesinspektionens verksamhetkrävs ökade personalresurser. Även i övrigt behöver stjaelsens ledningsfunktioner förstärkas.Detta motiverar att tjänster för enavdelningschef och ytterligare en överingenjör inrättas. För sek-reterargöromålbehövs två biträden. (+307 000 kr.) Arbetsområdet för denmaskintekniska byråns maskinavdelning är så omfattande att det är svårt för enperson att nöjaktigt leda avdelningen och följa utvecklingen på hela detmaskintekniska området. En delning på två maskinavdelnmgar är motiverad. Fördetta krävs en ny tjänst som avdelningsdirektör. Främst för att kunna utarbetaflera ge-nereUa anvisningar men även för attintensifiera arbetet med typgranskningarbehöver styrelsens två tekniska byråer förstärkas med åtta byrådirektörermed teknisk utbildning. En tjänst bör vidare inrättas för en internationellsekreterare med teknisk utbUdning och goda språkkunskaper. Expertanslaget börökas med . jämte lönekostnadspålägg.SlutUgen behövs ytterligare fem biträden. (4-1 165 000 kr.) Inom stjrelsen pågårförsöksverksamhet med programbudgetering. För detta ändamål behövs en extratjänsteman. a. kvalificerat arbete med inköpsärenden behövs enassistent. Arbetstidsbyrån behöver ytteriigare ett biträde. (+176 000 kr.) Prop.1971:1 BUaga 7 209 Främst för biotekniskautredningar om skogsbruket i syfte att främjaen gynnsammare utveckling av skogsbrukets yrkesskadesituation behövs enbyrådirektör. (+87 000 kr.) Utöverstyrelsens överläkare behövs ytterligare en läkare. För att biträda läkarna med kvalificerade göromålbehövs en assistent. Dessutom behöver överläkaren ett biträde somhandsekreterare. (+189 000 kr.) SärskUdamedel behövs för det nionde nordiska yrkesinspektionsmötet i . Medelberäknas även för ökad intern UtbUdningsverksamhet,utrikes tjänsteresor, publikationstryck och automatisk databehandling. (+89 000 kr.) Arbetarskyddet har för innevarandebudgetår fått väsentligt ökade resurser. En ytterligare kraftig utbyggnad ärmotiverad. För att de förstärkta resurserna skall kunna utnyttjasändamålsenligt ställs stora anspråk påarbetarskyddsstyrelsens planerande och samordnande verksamhet. Jagfinner det befogat att styrelsen för detta ändamål tUlförs en tjänsteman i byråchefs stäUning som direktunderställs generaldirektören. Härutöver bör medel beräknas förytterUgare en överingenjör bl. a. för attmöjUggöra en ökad kontakt- och samordningsverksamhet på det tekniskaområdet inom yrkesinspektionen (2). Med hänsyn tiU den pågående utredningen om arbetarskyddetsorganisation m. m. bör denna förstärkning av styrelsens ledningsfunktion tillsvidare få formen av göromålsförordnanden. Arbetet på den maskintekniska byrånsmaskinavdelning har tagit sådan omfattningatt den bör delas upp på två avdelningar. Till följd härav beräknar jag medelför ytterligare en avdelningsdirektör. För att göra det möjUgt attfortsätta utbyggnaden av kapaciteten bl. a. för utarbetande avarbetarskyddsanvisningar beräknar jag också medel för ytterligare fembyrådirektörer och fyra biträden på de tekniska byråerna samt för en assistent.Vidare beräknar jag medel för ökad expertmedverkan. (3,4) TiU följd av den ökade aktiviteten påföretagshälsovårdens område har arbetsbelastningen för styrelsens överläkareblivit alltför stor. Jag finner det angeläget att styrelsen har möjUghet attfölja utvecklingen inom företagshälsovården och beräknar därför medel förytterligare en läkare och ett biträde (6). Arbetarskyddsstyrelsen bör utöver sinafasta personalresurser ha medel tiU förfogande för att genomföraundersökningar och andra särskUda projektinoni arbetarskyddsområdet som aktualiseras bl. a. i anslutning tillanvisnings- och tillsynsarbetet. anvisatsför att ge arbetarskyddsstyrelsen möjlighet att, t. ex. genom arbetsmedicinskainstitutet, få genomfört olika tekniska eller medicinska undersökningar m. m. inomarbetarskyddsområdet. Jag anseratt ytterligare . bör beräknas för detta ändamål. Härigenom kommersammanlagt ca 1 milj. kr. att kunna disponeras för yrkeshygieniskaundersökningar och andra särskilda arbetarskyddsprojekt. Med hänvisning tiU sammanställningen beräknar jag anslaget till 10 140 000 kr.Jag hemställer, att Kungl. att tUl Arbetarskyddsstyrelsen /72 anvisa ettförslagsanslag av , varav . att avräknas motautomobUskattemedlen. 1969/70Utgift 13 170 295 1970/71 Anslag 16 000 000 1971/72 Förslag 16 940 000 Från anslagetbekostas den allmänna yrkesinspektionen och skogsyrkesinspektionen,vUka har att utöva tUlsyn över efterlevnaden av arbetarskydds- ocharbetstidslagstiftningen m. m. Allmänna yrkesinspektionen svarar även förarbetstidsinspektion för vägtrafiken. Den allmännayrkesinspektionen är organiserad på elva och skogsyrkesinspektionen på tvådistrikt. Tillsynen utövas i huvudsak genom besök på arbetsplatsema. Beräknad ändring 1971/72 Sjukvård m. m. (184 000) (70 000) att avräknas motautomobilskattemedlen. Prop.1971:1 BUaga 7 211 För intensifiering avden allmänna inspektionsverksamheten behövsytterligare fyra förste distriktsingenjörer. Stuveriarbetet och säkerhetsfrågorombord i fartyg kräver ökad tillsyn. Härför föreslås en förstärkningmed tre förste distriktsingenjörer. (+546 000 kr.) Antalet anställdainom de områden som faller under socialinspektöremastUlsyn har ökat kraftigt och motiverar att ytterligare två biträdandesocialinspektörer anställs. Skogsbraket är den näringsgren som har det högsta antalet yrkesskador per miljonarbetstimmar. Därför föreslås att skogsyrkesinspektionen förstärks medtvå inspekterande tjänstemän.Biträdespersonalen behöver ökas med sammanlagt fyra biträden vid allmänna yrkesinspektionen och tvåbiträden vid skogsyrkesinspektionen.Vidare föreslås medel för ytterligare 18 veckotimmars medverkan avläkare med arbetsmedicinsk inriktning. (+565 000 kr.) Medelföreslås för ökad intern utbUdning av yrkesinspektionens tjänstemän.Dessutom begärs ytterligare medel för anskaffning och underhåll av yrkesinspektionens instrument.För två distrikt fordras medel förflyttning till utökade lokaler, varjämte snabbtelefonen vid yrkesinspektioneni ett distrikt måste ersättas. (+128 000 kr.) Utbyggnaden avyrkesinspektionens resurser bör fortsätta. För nästa budgetår beräknar jag medel för bl. a.ytterligare tre förste distriktsingenjörerför den allmänna inspektionsverksamheten och två förste distriktsingenjörerför arbetarskyddet vid stuveriarbete och säkerhetsfrågor ombord i fartyg.Vidare beräknar jag medel för en ny tjänst som biträdande socialinspektör. Detär angeläget att skaderiskerna inom skogsbruket begränsas. För ökade insatser idetta syfte beräknar jag medel för enförstärkning av skogsyrkesinspektionen med två förste distrikts-inspektörer. Slutligen beräknar jag medel förytterligare tre biträden samt för ytterligare 18 veckotimmarsläkarmedverkan. Med hänvisning tiU sammanstäUningenberäknar jag anslaget till . lag hemstäUer, att Kungl. att till för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av , varav . attavräknas mot automobilskattemedlen. Till arbetsmedicinska institutet har förinnevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av . Jag har iinledningen till detta avsnitt berört den utredning som arbetsmedicinska institutet har redovisatangående institutets utbildnings- Prop.1971:1 BUaga 7 212 verksamhet för personal inom företagshälsovården m. m.samt socialstyrelsensbetänkande om företagshälsovårdens läkarresurser m. m. (Stencil S 1970: 4). Jagförordar att proposition i hithörande frågor föreläggs senare undervårsessionen. I avvaktan på denna proposition böranslaget tiU arbetsmedicinska institutet tas upp med ett preliminärt beloppav 10 mUj. Jaghemställer, att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till för /72 beräkna ettförslagsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 7 213 Under detta avsnitt bör medel anvisas bl.a. för medverkan i internationellaarbetsorganisationen () och världshälsovårdsorganisationen (WHO). Tyngdpunkten i arbeteförskjuts alltmera från intemationellt normskapande till tekniskt bistånd.WHO:s insatser koncentreras på bistånd till olika länder för bekämpningav sjukdomar och för annat hälsovårdsarbete. Vidare anvisas under detta avsnitt medelför socialattachéer. F. n. fiimssocialattachéer i , , och . Deras huvuduppgiftär att förse såväl myndigheter som arbetsmarknadens parter med upplysningar isocialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska frågor. Som exempel på de ämnen som behandlas i socialattachéernas rapporterkan nämnas redogörelser för utvecklingen inom hälso- och sjukvård, socialförsäkrings- och arbetarskyddsfrågor,utredningar om arbetskraftskostnader och produktionsutveckling, samarbetetmellan arbetsmarknadens parter samt förhållanden inom det fackligaområdet. Under ett tiotal år har europeiskafamiljeministrar regelbundet samlats tUl informella konferenser. kommer att hållas i . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag F. n. finns fyra socialattachéer som ärstationerade i , , och . Verksamhetsområdena är förattachén i förenta stater och , för attachén i LondonStorbritannien och , för attachén i medlemsländerna i den Europeiska ekonomiska gemenskapen samt förattachén i (såvitt avser socialpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska frågor). Reseersättningar (resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester) Expenser (och reseersättningar inom Vissa kostnader för biträde m. m. Vissa kostnader för biträdem. m., som är direkt hänförliga tiU social-attachéverksamheten och som tidigarebelastat tredje huvudtiteln, bör i fortsättningenbestridas från detta anslag. Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget tiU . JaghemstäUer, att Kungl. att till Socialattachéer för /72 anvisa ett förslagsanslag av . M 2.Internationellt socialpolitiskt samarbete 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Från anslagetbestrids främst kostnaderna för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet, för ILO-kom-mittén, för det nordiskasocialpolitiska samarbetet samt för medlemskap i (). andel i kostnaderna för , somför utgjorde ca , ökar för tUlca . Denåriiga svenska avgiften tUl betalas för varje kalenderår i två poster, somi regel erläggs och juU under det år bidraget avser. Beträffande avgiftenför bör Kungl. Maj:t kunna besluta om tidigare inbetalning av den post som vanligen erläggs . Medelsbehovet för /72 bör beräknas tUl ca . De sammanlagda kostnaderna under anslagetför nästa budgetår beräknar jag tiU . Jaghemställer, att Kungl. att till Internationelltsocialpolitiskt samarbete för /72anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag tiU världshälsovårdsorganisationen m. m. 1969/70Utgift 4 204 736 1970/71Anslag 4 535 000 1971/72 Förslag 4 975 000 Från anslagetbestrids främst kostnadema för deltagande i världshälsovårdsorganisationens(WHO) verksainhet, för () samt för bilateralt samarbete på hälsovårdens område mellan och andra länder. Löne- och prisomräkning . För samarbete påhälsovårdens område mellan och andra länder beräknas oförändrat . Nämnden framhålleratt dess verksamhet synes böra omfatta även internationella sociala frågor. En förstärkning av nämndenskansli föreslås därför med en halvtidsanställd tjänsteman jämte vissskrivperso-nal. (+61 631 kr.) Nämnden upplyser att enligt förslagden personal vid nämndens kansli, för vilken kostnaderna nu bestrids fråndetta anslag, skaU upptas som tjänstemän hos . Nämnden hemställer slutligen om en ökningav medlen för mottagning av utiändska besökare, arvoden, expenser ochöversättningar. (+18 000 kr.) andel ikostnaderna för världshälsovårdsorganisationen, som för utgjorde ca ,ökar för till ca . Bidraget till WHO betalas i två poster,den ena och den andra under det år bidraget avser. Förde inbetalningar som skall göras under /72 beräknar jag ca , häri inbegripet bidragtill WHO:s och FAO:s gemensamma organför utarbetande av livsmedelsstandards, Commission. För fortsatt bilateralt samarbete påhälsovårdens område mellan och andra länder beräknar jag oförändrat . Jagbiträder förslaget att den personal vid , för vilken 1971:1 BUaga 7 216 kostnadernahittiUs bestritts från detta anslag, i fortsättningen tas upp som tjänstemän hos och harberäknat medel härför under anslaget E 1 . För ersättningtill nämndens ordförande, ledamöter och experter beräknar jag . ochsammanlagt för NIH:s verksamhet . Vissa kostnader för deltagandei nordiska metodikkommittén för livsmedelliksom i vissa av världs-hälsovårdsorganisationen anordnade kurser m. m.bör liksom efter prövning av Kungl. Maj:t i varje särskUt faU kunnabestridas från anslaget. Sverigespelar en aktiv roll i FN:s arbete mot narkotikamissbruk. Jag finner detangeläget att stödja sådana åtgärder, såväl kortsiktiga som långsiktiga, som avFN:s expertorgan bedöms verksamt bidra till att minska missbraket. Jag förordardärför att medel beräknas för ett svenskt bidragtiU en planerad FN-fond för kontroll av beroendeframkallande medel.Avsikten är att fonden skall byggas upp av frivilliga bidrag. För ändamålet börberäknas . Medhänsyn tUl vad jag anfört beräknar jag anslaget tiU . Jaghemställer, att Kungl. att till Bidrag till världshälsovårdsorganisationen m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . 1969/70Utgift 52 960 Reservation 7 202 1970/71Anslag 75 000 1971/72Förslag 75000 Från anslagetbestrids kostnader för deltagande i vissa intemationella konferenser ochsammanträden m. m. av personal verksam inom kompetensområde. Nämnden föreslår, att anslaget för nästabudgetår tas upp med oförändrat . Jag biträder nämndens förslag. Jaghemställer, att Kungl.