prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 201 Överstyrelsen räknarendast med automatiska kostnadsförändringar tUl följd av minskad organisationvid de högre kommunala skoloma. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag, att Kungl. att till Bidrag tilldriften av högre kommunala skolor för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till driften av rilcsinternatskolor 1971/72 Förslagi 10759000 ' Innevarande budgetår utgår medel ur anslagetPrivatskolor: Bidrag till vissa privatskolor Från anslaget betalasutgifter för bidrag till driften av Grännaskolan, Sigtunastiftelsenshumanistiska läroverk. För skolorna ifråga gäller privatskolstadgan (1967: 270, ändrad : 801).Statsbidrag utgår enligt kungörelsen (1970: 333) om riksintematskolor. Tillskolverksamheten vid riksinternatskola utgår statsbidrag enligt samma grundersom till gymnasieskola. Detta gäller även den del som avsergrundskolan. Däratöver utgår statsbidrag till föreståndare och fritidsledaresamt för skolhälsovård och för lönekostnadspålägg. För elev som harutlandssvenska föräldrar utgår statsbidrag till kostnader för skolgång ochskolmåltider med belopp som gäller för motsvarande ersättning vid kommunalsamverkan på skolväsendets område. För bidrag till driften av riksinternatskolorberäknar ett medelsbehov av , varav 10 000 kr.för beredande av friplatser åt stipendiater vid humanistiskaläroverk. Med utgångspunkt i skolornas organisation innevarande budgetåruppskattar överstyrelsen omfattningen av de fyra riksintematskoloma budgetåret1971/72 till totalt 56 klasser, varav 4 på mellanstadiet och 16 på högstadietav , 34 på de treåriga och 2 på de tvååriga avgymnasieskolan. Styrelsen för StiftelsenSigtunaskolan har i skrivelse anhåUit om att tvåårig sociallinje av gymnasieskolan får inrättas vid skolan fr.o.m. /72. Iskrivelse har tillstyrkt denna anhållan. 7* 1971. Genom beslut av1970 års riksdag (prop. 53, SU 134, rskr 297) har humanistiska läroverk.Sigtunaskolan, Grännaskolan ochViggbyholmsskolan inrättats scm riksintematskolor den 1 juU 1970. Dessaskolor skaU enligt beslut stå till förfogande för bam och ungdom,som har utlandssveriska föräldrar eller har styrkt behov av miljöbyte eller är från glesbygd.Riksinternatskola bör stå öppen även för externatelever från den kommundär skolan finns och från närUggande kommuner. EnUgt kungörelsen (1970: 333) omriksinternatskolor skaU Kungl. Maj:t fatta beslut om de skolformer ochstudievägar som skall förekomma vid resp. riksinternatskola. har begärt att tvåårig social linje av gymnasieskolanskaU inrättas vid skolan den 1 juli 1971.Frågan bereds f.n. inomutbildningsdepartementet, lag utgår emellertid från att skolansnuvarande organisation därvid inte utökas. För /72 beräknar jagdärför det totala antalet klasser vid riksinternatskolorna tUl 56. Motskolöverstyrelsens förslag i övrigt har jag ingen erinran. Jag viU i detta sammanhang anmäla att jagi förenklande syfte avser att föreslåvissa ändringar i kungörelsen om statsbidrag till riksinternatskolor. F. n.utgår statsbidrag motsvarande lönekostnadspålägg med avdrag för avgiftersom täcks av statsbidrag eller eljest av statsmedel enligt de bestämmelser somKungl. Maj:t meddelar i särskild ordning. m. /72 bör istället tiUägg utgå motsvarande lönekostnadspåläggutan avdrag och bidrag inte utgå för nämnda avgifter. Jag beräknar ej någonökning av medelsbehovet med anledning därav. För nästa budgetår förordar jag attanslaget förs upp med . Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag till driften avriksinternatskolor för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 UtgU:t 8 373 318 1970/71Anslag 8 357 000 1971/72 Förslag 8442000 Undervisningen vidsjöbefälsskolorna (, , , och ) har tUländamål att utbilda fartygs- och maskinbefälför den svenska handelsflottan. Sjökaptens- och sjöingenjörskur-serna omfattartvå läsår och byg;ger på styrmans- och maskintekniker- Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet kurserna som är ettåriga. Dessa kurser anordnas vidsamtliga sjöbefälsskolor.Ettåriga kurser för radiotelegrafister anordnas i , , Kalmaroch . Skepparkurser av klass om totalt 624 lektioner anordnas iGöteborg och samt fartygsmekanikerkurser av klass om totalt 370lektioner i , och . Verksamheten regleras i stadgan försjöbefälsskolorna i riket (1959: 425, ändrad : 792). 1969/70 1970/71 1971/72 1 176 1340 1320 ändring 1971/72 Skolledare och lärare övrig personal -2 Of. 80 000 of. -f 74 000 of. Som en följd av attsjökaptens- och sjöingenjörsklasserna i prop. 1970:1 (bil. 10, SU 8, rskr 8) utökades till att omfatta vardera 24 elever kundeen klass av vardera sorten dras in /71. Eftersom kurserna ärtvååriga minskar även /72 antalet klasser med två ( 297 600kr. Genom det höjdaelevantalet på sjökaptens- och sjöingenjörsklasserna uppstår enligt överstyrelsen behov av delning av klass vid viss undervisning.Kostnaderna härför beräknas till . För vartdera av budgetåren 1969/70 och1970/71 har högst . beräknats för anställning av skrivhjälp åt lärare. Beloppet har visat sig otillräckligt, varför överstyrelsen föreslår, att delposten räknas . (+4 960 kr. Prop.1971:1 BUaga 10 204 Överstyrelsenföreslår att anslagsposten Reseersättningar höjs för att pedagogisk personal vid sjöbefälsskolorna skall kunna delta i internationeUa konferenser på sjöfartens område (-. På grund av bortfaUav vissa avgifter i samband med privatist-examinaoch särskilda prövningar beräknas uppbördsmedlen minska med ,vilket medför behov av en medelsanvisning med motsvarande belopp (-1-30 000kr). Tillbyggnaden avsjöbefälsskolan i beräknas i stort sett vara färdig vid början /72. Därvid uppkommer ett ökatbehov av medel under anslagsposten Lokalkostnader (4- . IanslagsframstäUningen för /70 aviserade överstyrelsen sui avsikt att efter utredningföreslå en förändring av utbUdningen av radiotelegrafister vidsjöbefälsskolorna. Den arbetsgrapp som överstyrelsen tUlsatte med uppdrag attöverse radiotelegrafistutbildningen, har avlämnat ett principförslag till enförbättrad utbildning. Förslaget innebär bl.a. en övergång till en tvåårigutbUdning fr.o.m. /72 och medför en ökning av kostnaderna med ca300 . Det ökade medelsbehovet för geinomförandet av reformenuppkommer /73. Överstyrelsen,som erinrar om att befälsbemanningsutredningen tUlsatts, anser att frågan om utbildning av sjöbefäl och av per sonal för andra funktioner ombord måste tas upp tiU övervägande i ett sammanhang. Överstyrelsen hemställer därför att erforderliga resurser StäUs tiU förfogande för att en samlad översyn av utbUdningsbehovet för all ombordanställd personal skall kunna påbörjas senast under bud /72. överstyrelsen begär medel härför under anslaget överstyrelsen (D 1). 10. överstyrelsenhar prövat motiven för att även ha en sjöbefälsskola i , överstyrelsen finner att det i och för sig finns organisatoriska förutsättningar för en avveckling av verksamheten vid stockholmsskolan, men att ett definitivt beslut i frågan bör fattas först sedan utredning förebragts om vilkeneffekt en nedläggning skuUe föra med sig på den aUmännarekryteringen tiU sjöbefälsutbildningen. Överstyrelsen föreslår att frågan omutbildningens lokalisering utreds i samband med översynen av hela utbildningsfrågan för sjöfolk. Först därefter kan ett mer definitivt beslut fattas om utbildningens kvantitet och lokalisering. En ständigt pågående teknisk utvecklingoch en snabb fömyelse av den svenska handelsflottan har medfört behov av förändringari fartygens personella organisation. Nya arbetsuppgifter och arbetsmetoderkräver kunskaper och färdigheter hos personalen i annan utsträckning och avannat slag än dem som tidigare betraktats som nödvändiga och Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 205 Personal utan lämplig utbUdning medför bl.a. stora säkerhetsrisker. Berörda myndigheter och näringslivsorganisationer har med anledning härav framfört krav på engrandlig översyn av utbUdningen för all sjöpersonal. hardärför beslutat att utreda frågan om utbildningen för all slags sjöpersonal. Jagvill i det följande redovisa några utgångspunkter för detta arbete. En viktiguppgift är att genom studium av handelsflottans straktur och de utvecklingstendensersom råder inom skeppsbyggnadstekniken och skeppsfarten i övrigt söka kartläggabehovet av kunskaper och färdigheter förolika befattningshavare ombord samt söka utröna det kvantitativa behovetav personal i olika befattningar framåt som möjUgt.Utbildningen av sjöpersonal bör därvid betraktas i det större sammanhang somutbildningsområdet i sin helhet utgör och intesom en företeelse skUd från annan utbildning. Man bör undersöka möjUgheten attpå ett naturligt sätt anknyta den grundläggande utbUdningen avsjöpersonal till gymnasieskolan. I blickpunkten kommer därvid om etableradeformer för utbildningen kan omprövas. Jag räknar även med att man i arbetetöverväger lokaliseringen av de oUka kursema och särskilt, vilket jag tidigareframhåUit, undersöker om det är möjligt ochlämpUgt att koncentrera viss högre utbildning tiU ett mindre antal orter i landet än f. n. (jfr prop. 1970: 1bU. 10 s. 214). Jag ansluter migtill överstyrelsens bedömning att delning av klass vid viss undervisning är nödvändig som enföljd av det höjda elevantalet på sjökaptens- och sjöingenjörsklassema.Medelsbehovet beräknas öka med . (3). Jag beräknar medel med oförändrat beloppför anställning av skrivhjälp åt lärare samt för reseersättningar (4 och 5). Jag finner det naturligt att även utbildningen avradiotelegrafister utformasav den arbetsgrupp inom som, enligt vad jag tidigare nämnt,skaU se över utbildningen för all slags sjöpersonal (8). Med hänvisning till sammanställningenhemstäUer jag, att Kungl. att till Sjöbefälsskolorna: Utbildningskostnader för /72anvisa ett förslagsanslag av . Sjöbefälsskolorna: Utrustning m. m. 1969/70Utgift 1065 277 Reservation 1635 694 1970/71Anslag 705 000 1971/72Förslag 1 015 000 Från detta reservationsanslag bestridskostnader för anskaffning, underhåll och förhyrning av utmstning vid de femstatliga sjöbefälssko- 1971:1 BUaga 10 Utbilldningsdepartementet 206 lornai , , , och . Upphandling av inredningoch utrustning sker i samråd med ochhögskolor. 1969: 36 angående anslag /70 till byggnadsarbeten samt inredning och utrastning avlokaler vid universitet, högskolor m.m. har för utrastning m.m. vidsjöbefälsskolorna angetts en preliminär totalram för budgetåren 1969/701973/74om sammanlagt , vilken skalltjäna som riktlinje vid de årliga budgetprövningarna (SU 94, rskr 241). Efterhörande av särskilt tUlkaUad konsult och i samråd med ochhögskolor har överstyrelsen gjort en ny beräkning av inredningskostnadema förde nya lokalerna vid i . Utöver den i prop. 1969: 36angivna kostnadsramen behöver totalt . anvisas för ändamålet. Medelsbehovet under nästa budgetårberäknas till . Den preliminäratotalramen för utrustning vid sjöbefälsskolorna budgetåren 1969/701973/74 angavs i prop. inom denna kostnadsram anvisas för utmstning av de nyalokalema vid i . Den preliminäratotalramen iför underhåll av utrastning budgetåren 1969/701973/74 beräknades i prop. 1969: 36 tiU . Häravhar för innevarande budgetår anvisats . Överstyrelsen föreslår attsamma belopp beräknas även för nästa budgetår. Sjöbefälsskoloma hyr fyra radiosändareoch en radiotelefonan- läggning av . För ändamålet bör för /72 an visas . För inredning av de nya lokalerna vidsjöbefälsskolan i bör för nästa budgetår beräknas ett belopp av . och för /. Den totala kostnadsramen förifrågavarande ändamål har därvid, med hänsyn tiU den nya beräkningen av kostnaderna,höjts med . (1). för utrustningav de nya lokalerna vid i (2). För övriga ändamålsom bekostas från anslaget bör i enlighet med förslag beräknas sammanlagt . (3 och 4). Med anledning av det anförda hemstäUerjag, att Kungl. att till Sjöbefälsskolorna: Utrustning m. m. för /72 anvisa ett reservationsanslag av1015000 kr. 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 207 1969/70 Utgifti 2 278 813 1970/71 Anslag2 2 116 000 1971/72 Förslag 1 687 000 ' Anslaget Statens skogsskolor m. m. undernionde huvudtiteln. ' Anslaget under nionde huvudtiteln. Statens skogsskolor ersatts av två skogsinstitut. Undervisningen vidskogsinstituten i , tills vidare förlagd till , och Värnamoomfattar dels skogsteknikerkurs , dels fortbUdning ochvidareutbildning för skogstekniker. TUl kurserna antas ca 30elever per institut och kurs. Verksamheten vid skolorna regleras i stadgan förstatens skogsinstitut (1970: 330). Beräknad ändring 1971/72 a) praktiska övningar -f 15 000 -f 177 000 c) kottnader för inträdesprov -f 10 000 d) administrativa tjänster för behandling av vissafrågor rörande jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor (OJST) Löne- och prisomräkning19 . TiU följd av nedläggningav kvarvarande skogsskolor fr. o. m. föreslås en minskning avavlöningsposten med . Under /72tiUkommer tredje termin av skogsteknikerkurs. För fortbildning ochvidareutbUdning saknas lärarresurser. beräknar därförmedel för ytterligare två adjunkter (+123 000 kr. 1971:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 208 Den provisoriskaförläggningen av skogsinstitutet i SoUeffeå tiU skogsskolan i beräknas fortgå även /72. Dessutom måste bl. a. maskinutbildningen förläggas tUl Skedoms skogsbruksskola i samt timlärarefrån SoUefteå och anlitas för undervisning i allmännaämnen. Medel har beräknats för tre gemensamma konferenser med rektorer ochlärare under /72. Medelsbehovet för reseersättningar beräknas avorganisationskommittén till sammanlagt . (+11500 kr. För utbyte avtransportbussar beräknas ett medelsbehov av . Under en följd av århar utbyte och nyanskaffning av undervisningsmateriel för skogsskolornaskjutits upp i avvaktan på att skogsinstituten skulle starta. Förnyanskaffning och renovering av materiel vid skogsskoloma anvisades förinnevarande budgetår . föreslår att delpostenräknas upp med . betraktas som engångsutgift. De psykologiska lämplighetsjjroven utgörett synnerligen värdefullt urvalsinstrument och kompletterar övrig informationom de inträdessökande. För att kunna testa ca 180 aspiranter föreslårorganisationskommittén att anslaget räknas upp med . För utbyte av en transportbuss beräknarjag ett medelsbehov av . (5). Vidare beräknar jag för undervisningsmaterielytterUgare . och för psykologiska lämplighetsprov ytterligare 10 000kr. (6 och 7). Med hänvisning tiU sammanställningen beräknar jag anslaget till1 . JaghemstäUer, att Kungl. att tiU /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgifti 876 342 1970/71Anslagi 864 000 1971/72Förslag 934 000 ' Anslaget Trädgårdsskolan i under niondehuvudtiteln Vid trädgårdsskolan i anordnasgrandläggande yrkesut-bildnmg,trädgårdsförmansutblldning och fortbUdningskurser. I de grundläggandeyrkeskursema undervisas ca 60 elever och i förmanskurserna ca30 elever. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet Beräknad ändring 1971/72 a) elevernas studieresor b) kosthåll för elever m. m. c) förbrukningsartiklar för d) diverse utgifter Kostavgifter m. m. för elever Organisationskommitténför behandling av vissa frågor rörande jordbrukets,skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor (OJST) Löne-och prisomräkning m. m. Ökning av antalettimlärartimmar (+18 600 kr. En extra trädgårdsarbetare behövs samt ytterUgare tillfäUig arbetskraft för extra rensarbeten undersommaren (+21 080 kr. För nyanskaffning och underhåll avinventarier och utrastning m. ra. Behovetav förbmkningsartiklar har ökat i proportion tUl odlingsarealens tiUväxt.HittiUsvarande medelstiUdelning är otiUräcklig, varför det erfordras ytterligare . Uppbördsmedel harjusterats på grund av ökade kostnader för livsmedel m. m. Med hänvisning tUl sammanstäUningenhemställer jag, att Kungl. att till Trädgårdsskolan i /72 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 10 UttiUdningsdepartementet 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 805 270 968 000 974 000 Statsbidrag utgår ur detta anslag ienlighet med av Kungl. Maj:t den 19 aprU1968 meddelade bestämm(dser om i (ändrade ). Dessa bestämmelserinnebär i korthet att statsbidrag utgår dels av ettbidragsunderlag som omfattar faktiska kostnader för löner till rektor ochlärare samt för arvoden tUl huvudlärare ochinstitutionsförestiindare, dels med schablonbelopp tiU kostnader förviss annan personal än lärare. Vidare utgår statsbidrag med hela kostnaden för avgifter till ATP samt tillsjukförsäkrings- och arbetsgivaravgifter. Utbildningen omfattar sex terminer och ärunder de sista tre terminerna delad i två grenar, en metaUurgisk samt en berg-och mineralteknisk gren. Den femte terminen ägnas åt ingenjörspraktik inomindustrin. redovisar en beräknadutveckling av antalet elever enligt följande. (Terminskurs = Tk) Tk 1 Tk 2 Tk 3 Tk 4 Tk 5 Tk 6 Summa Beräknadändring 1971/72 Pedagogisk stödpersonal Pensions- och sjukförsäkringsavgifter Allmän arbetsgivaravgift Lönekostnadspålägg 712 000 82 300 Överstyrelsen räknar således med attverksamheten vid skolan skall ha oförändrad omfattning i jämförelse med budgetåret1970/71. Med hänvisning tUl sammanstäUningenhemställer jag, att Kungl. att till Bidrag till iFilipstad för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet D 24.Bidrag till Specialgymnasiet för lantbruks-, mejeri- och skogsstuderande 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Förberedande kurs Årskurs 1 Årskurs 2 ändring 1971/72 avgifter) Övriga utgifter 167 500 26 500 1970: 1 (bil. 10 s. 219, SU8, rskr 8) avvecklas statsbidraget till gymnasiet successivt /71. Under /72 kommer gymnasiet att bestå av denandra årskursen. Vid medelsberäkningen harskolöverstyrelsen endast räknat med sådana automatiskakostnadsförändringar som är en följd av den minskade organisationen. Med hänvisning till sammanstäUningenhemställer jag, att Kungl. att till Bidrag tillSpecialgymnasiet för lantbruks-, mejeri- och skogsstuderande för /72 anvisa ett förslagsanslagav . Bidrag till driften av vissa privatskolor 1971 / 72 Förslagi 15 ooO 000 ' Innevarande budgetår utgår medel ur anslagenPrivatskolor: Bidrag till vissa privatskolor och Privatskolor: Bidrag tiU vissainternatskolor m. m. Från dethittillsvarande anslaget Privatskolor: Bidrag till vissa privatskolor betalasbidrag till vissa av Kungl. Maj:t i skUda beslut angivna privatskolor. För skolorna i fråga gällerprivatskolstadgan (1967: 270, 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 212 ändradsenast 1970: 801). Statsbidrag utgår enligt kungörelsen (1964: 137) omstatsbidrag till vissa privatskolor (ändrad : 609) av ettbidragsunderlag, omfattande kosntader för avlöning, sjukförsäkrings- ocharbetsgivaravgifter samt pensionsavgifter till SPV och ATP för rektor,studierektor och lärare. kan på ansökan av skola besluta om högre statsbidrag. Sedan vissa privatskolor kommunaUserats har Kungl. Maj:t med stöd avriksdagens beslut (prop. 1968: 1 bU 10 s. 198, SU 8, rskr 8)föreskrivit, att statsbidrag för /71 tiU envarbidragsberättigad skola skall utgå med oförändrat procenttal avbidragsunderlaget i förhållande till /69. Detta innebär attstatsbidrag f.n. uppgår till i genomsnitt av skolornas bidragsunderlag. Vidare utgår statsbidrag till hälsovården. Urdet hittiUsvarande anslaget Privatskolor: Bidrag till vissa internatskolor m.m. utgår statsbidrag enligt av Kungl. Maj:t meddelade bestämmelser (ändrade ) till läroverk i kommun i vad avsergrundskolans högstadium, fackskola och gymnasium samt tiU Restenässkolani kommun och Mariannelundsskolan i vad avser grundskolanshögstadium och till kvarvarande klass avfyraårig realskola vid . Slutligen utgår under vissa förutsättningar bidrag tUl gymnasiedelen av Restenässkolan.Bidraget utgår med . per elev och dag av läsåret. Innevarandebudgetår får elva skolor statsbidrag enligt kungörelsen 1964:137. Den av överstyrelsen föreslagnaanslagsberäkningen framgår av följande sammanställning. Statsbidrag enUgt kungörelsen 1964:137 13 920 000 Övriga skolor 1 001 000 Med utgången av innevarande budgetårär den 4-åriga linjen av realskolan vidOsby internatläro\rerk/helt avvecklad. Statsbidrag hardärför inte beräknats tUl skolan för /72. Överstyrelsenförordar att statsbidrag får utgå till tvåårig social linje av gymnasieskolan vid Höglandsslicolan iStockholm och räknar i anslagsframstäUningen för /72 medkostnaderna för en klass av årskurs 1. Linjen planeras omfatta endast socialUnje med estetisk variant i årskurs 2, i vilken försöksverksamhet med estetiskspecialisering skall bedrivas. Enligt vadöverstyrelsen inhämtat har inom skoldirektion utarbetats en plan för den framtidaorganisationen av de privata gymnasierna i staden. Enligt planen avsesskolorna bli avvecklade successivt med undantag för ochHöglandsskolan. 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 213 Med hänsyn tiU vad departementschefenanför i prop. 1970:53 anser överstyrelsen sig inte böra tillstyrka enframställning från läroverk om utökat statsbidrag i vad /72. Om överstyrelsen finner att behovet av internatplatser intetäcks genom de fr.o.m. /71 inrättade riksinternatskolorna,kommer överstyrelsen att åter ta upp frågan om utökat statsbidrag tiU skolan.Med samma motivering avstyrker överstyrelsen även framställningarna om utökatstatsbidrag till Mariannelundsskolan och Restenässkolan. Enligt kungörelsen (1958: 665) omstatsbidrag tiU driftkostnader för det aUmänna skolväsendet (omtryckt 1962:478,ändrad : 607) utgår statsbidrag för fritt valt arbete och s. k.resurstimmar på högstadium. Jag räknar med att motsvarandestatsbidrag skall utgå till privatskolorna enligt privatskolstadgan. Enligt kungörelsen (1970: 381) om ändring i statensallmänna tjänstepensionsreglemente(1959:287) erlägger nyssnämnda privatskolor fr.o. m. inte längre fortlöpande avgifter till statens personalpensionsverk.I stället har lönekostnadspålägget höjts i motsvarande mån. För /72 bör detta tiUägg beräknas tUl av bidragsunderlaget för avlöningsbidrag förnämnda budgetår. Bidragsunderlaget för sjukförsäkringsbidraget är nu2,av bidragsunderlaget för avlöningsbidraget. I förenklande syfte bör dettabidrag arbetas in i avlöningsbidraget. Även statsbidraget tUl den allmännaarbetsgivaravgiften bör av samma skäl arbetas in i avlöningsbidraget. Enklastsker detta genom att man låter dessa båda speciella bidrag falla bort och istället höjer procenttalet för avlöningsbidraget med (2+2=) tillgenomsnittiigt . bör ersättningen försjukvårdskostnad enligt kungörelsen (1962:696) om statsverkets bestridande av vissa kostnader på skolväsendetsområde (ändrad : 111) bortfaUa. I avvaktan på resultatet av den pågåendeplaneringen av skolväsendet i är jag inte beredd att tillstyrka attstatsbidrag får utgå till tvåårig social linje av gymnasieskolan vidHöglandsskolan. Jag har i övrigt inga erinringar mot skolöverstyrelsensförslag. Det sammanlagdamedelsbehovet under detta anslag beräknar jag till avrundat 15 milj. kr. Jag hemstäUer, att Kungl. a) godkänna av mig förordade ändrade granderför statsbidrag till vissa privatskolor, b) tiU Bidrag till driften av vissa privatskolor för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1971:1 BUaga 10 214 Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning 1969/70Utgifti 28 280 875 1970/71 Anslagi 23 900 000 1971/72 Förslag 18 200 000 ' Anslaget Bidrag tiU driften av enskilda yrkesskolor m.m. Från anslaget ersätts kostnaderna förstatsbidrag till enskilda yrkesskolor enligt bestämmelserna i kungörelsen(1957: 480) om statsbidrag tiU yrkesskolor (ändrad : 822). Dessabestämmelser indelar istatsbidragshänseende de enskilda yrkesskolorna i två kategorier, nämligenA-skolor och B-skolor. Till heltidskurs vid utgår statsbidrag tilllärarlöner på grandval. av en beräknad normallönekostnad samt till särskilda kostnader med visst årligtbelopp. För deltidskurs vid utgår statsbidrag med visst beloppför lektion. Hämtöver utgår tiU A-skolasärskilt tillägg till statsbidraget av bidraget tUl driftkostnader. TiU B-skola utgår statsbidragenUgt beslut i varje särskilt fall. Sådana B-skolor, som är enskildaföretagsskolor, får statsbidrag för heltidskurser med normalläsår med högst . för läsår och klass om företaget svarar enbart för undervisningen iyrkesarbete eller annat praktiskt arbeteoch med högst .