prop · FU03149 · 1971-12-31 00:00:00 — Beslut om störreökning av kapitalet fattas av signatärmÖtet (art, V samt 46 och 11), ' Hänvisningar till artiklar i överenskommelsernabetecknade med romerska siffror avser huvudöverenskommelsen. Övrigahänvisningar avser driftöverens-kommelsen. investeringsandel kan på grundval avprognoser över te-lesatelUttrafikens storlek och den häravorsakade ändringen av investeringskvoterna ber'äknas komma att minska tUl 0,25"/o i den nya organisationens, begynnelseskede, dvs. tUl ca 6,5-mUj, kr. Avgifter enligt taxor som styrelsen fastställer medledning av de aUmänna normer signatärmÖtet meddelar skall betalas av alla somanvänder rymdsektorn, vare sig de är signatärer eller ej. Avgifterna skalltäcka drifts-, underhåUs- och förvaltningskostnader, erforderligtdriftskapital samt avskrivning och förräntning till signatärerna på investeratkapital (art, V d och Sa), Eftersom konstrueras som juridisk person,övertar organisationen äganderätten till rymdsektorn, och därmeddess signatärers ekonomiska ansvar är emellertid inte begränsat till företagsförmögenheten,dvs, 500 milj, dollar, I den mån deima ej förslår till att fullgöra vissaförpliktelser som kan uppkomma för , skall signatärerna nämligen fyllabristen genom ytterligare tillskott i förhållande till sina investeringskvoter(art, 18 b). Upphandlingen skall grundas på öppetinternationellt anbudsförfarande. Beställningskontrakt skall placeras hos denanbudsgivare som. erbjuder den bästa kombinationen av faktorerna pris, kvalitetoch gynnsammaste leveranstid. Om flera anbud erbjuder en sådan kombination,skall beställningskontraktet placeras så att världsomfattande konkurrensstimuleras i intresse. Styrelsen får göra undantag från kravet påinternationellt anbudsförfarande bl, a, när kontraktssumman understiger (art. XIII och 16). Frågor i vilken utsträckning och på vilka viUkor,i samband med arbeten som utförs av eller åt organisationen skallförvärva rättigheter till uppfinningar och teknisk information reglerasutförligt i art, 17, Där behandlas också frågan i vilken utsträckning och påvilka viUkor signatärerna skall få del av dessa rättigheter. Församlingen har i huvudsak endast rådgivandefunktioner. Den skall särskilt beakta sådana synpunkter på som är avintresse för parterna såsom suveräna stater. Hit hör aUmänna riktlinjer ochlångsiktiga ändamål för verksamheten, varom församlingen äger görarekommendationer till styrelsen. Denna är skyldig att i årliga rapporter tUlförsamlingen redogöra för de åtgärder som vidtagits med anledning avrekommendationerna samt redovisa skälen för åtgärderna. Församlingen har dockbeslutanderätt i fråga om åtgärder för att förhindra att verksamhetstrider mot någon multilateral överenskommelse som är förenlig medhuvudöverenskommelsen och som biträtts av minst 2/3 av parterna. Församlingenär också beslutande i fråga om befattning med specieUatelekommunikationer. Den skall vidare tUlse att icke-diskrimineringsprincipen ifråga om tUlgång tiU Församlingen skall sammanträda första gången från detatt huvudöverenskommelsen trätt i kraft och därefter , om den intebeslutar annat från gång till gång (art, VII), Signatärmötets befogenheter avser huvudsakUgenIntelsats ekonomiska och tekniska aspekter. Det skall besluta omkapitalökningar större än 10 "/o av kapitalet, dvs. Det skall vidare fastställa allmänna regler om godkännande avjordstationer för anslutning tUl rymdsektorn, om tilldelning av kapacitet irymdsektorn och om de taxor som skall tillämpas för användningen avrymdsektom. SignatärmÖtet skall sammanträda första gången fråndet att huvudöverenskommelsen trätt i kraft och därefter åriigen (art. VIII). Styrelsen skall enligt art. IX beståav en representant för varje signatär vars investeringskvot överstiger ett påvisst sätt beräknat minimum. Antalet styrelsemedlemmar bör vara omkring 25(art. IX a och b). Liksom under de provisoriska arrangemangen kansignatärer med lägre kvot än den minsta kvot som berättigar till en plats istyrelsen gemensamt besätta en sådan plats, om deras sammanlagda kvoter uppgårtill lägst den minsta platsberättigande kvoten (art, IX a),, och gemensamma kvot kommer inte ensam att förslå tUlen plats. Vid sidan av den på investeringskvoter grundaderätten tUl säte i styrelsen finns också regler om regional representation.Grupp av minst fem signatärer från någon av de av Internationella teleunionenspleni-potentiärkonferens (1965) angivna fem regionerna av världen kanintaga en gemensam plats i styrelsen, även om gruppens sammanlagda kvotunderstiger erforderligt minimum (art, IX a). Styrelsens beslut fattas med graderad röstning.Röstkvoten är lika med den del av investeringskvoten som grundas påanvändningen av rymdsektorn för allmänna internationella telekommunikationeroch vad som enligt artikel III b) är att jämställa med sådana. För beslut ialla sakfrågor krävs bifall av minst fyra styrelsemedlemmar som representerarminst 2/3 av den sammanlagda röstkvoten i styrelsen eller av samtUgastyrelsemedlemmar utom högst tre, oavsett summan av röstkvoterna. Styrelsenskall sammanträda när det behövs och i vart fall minst (art,IX jn). Styrelsen ansvarar för projekteringen,utvecklingen, konstmktionen, upprättandet, driften och underhållet avrymdsektorn. Den skall beakta beslut, rekommendationer och uttalanden avförsamlingen och signatärmÖtet (art, X), Comsat skall under en sexårig övergångstid efterdet de nya överenskommelserna trätt i kraft svara för de viktigasteverkstäUighetsfunk-tionerna enligt kontrakt mellan bolaget och ,företrätt av sty- relsen.Närmare föreskrifter om funktionerna och vad kontraktet skall reglera finns ibUaga B till huvudöverenskommelsen. skall engeneralsekreterare svara för vissa administrativa funktioner (art, XII), Dessaanges närmare i bilaga A till huvudöverenskommelsen. Under övergångstidenskall också en studie utföras rörande effektivaste sättet att utformaverkställighetsfunktionen därefter. Ledningen av det verkställande organetskall under alla förhåUanden övertas av engeneraldirektör med ansvar direkt under styrelsen för samtiigaverkställighetsfunktioner. Generaldirektören skall tUlsättas av styrelsen medförsamlingens godkännande. Han skall i största möjliga utsträckningkontraktsvis delegera sina väsentligaste fimktioner, de tekniska ochdriftsmässiga, till sakkunniga organ (art, XI ochXII), Det åligger part eller signatär som avser att själveller i samverkan med andra upprätta, förvärva eller utnyttja annan rymdsektorän för att tillgodose behov av allmänna internationella telekommunikationeratt inhämta församlingens synpunkter. Församlingen skall i enrekommendation uttala sig om den tänkta rymd-sektoms tekniska förenlighet medIntelsats samt huravida dennas användning skulle kunna förorsakaIntelsatsystemet betydande ekonomisk skada (art, XIV), Parts underlåtenhet att iakttaga sina skyldigheterenligt huvudöverenskommelsen kan medföra uteslutning ur organisationen, vilketi så fall även drabbar den av parten utsedda signatären. Part kan ocksåfrivilligt utträda ur , Överenskommelserna reglerar utförligt denekonomiska situation som inträder för signatär som upphör att deltaga iIntelsat (art, XVI samt 19 och 21), skall ha sitt säte i ,Organisationen skall i alla medlemsstater åtnjuta befrielse från nationellainkomstskatter, direkta internationeUa förmögenhetsskatter samt tullar påsateUiter eller delar tUl satelliter som skall uppskjutas för användning i detvärldsomfattande systemet. Parterna förbinder sig också att i en särskUdöverenskommelse och i ett protokoll bevilja immunitet för och desstjänstemän samt skattebefrielse för signatärerna utom Comsat för infäkteruppburna i på grund av tillhörigheten tiU (art, XV), Rättstvister på grund av överenskommelserna mellanparter inbördes, mellan parter och samt mellan parter och signatärerkan enligt vissa besfämmelser i art, XVIII h'änskjutas till skUjedom,Skil-jedomsförfarandet regleras i bUaga C till huvudöverenskommelsen. Ändringar i huvudöverenskommelsen ochdriftöverenskommelsen beslutas av församlingen respektive signatärmÖtetantingen med 2/3 majoritet i fråga om såväl röster som investeringsandelareller, oberoende av investeringsandelcu, med en majoritet som överstiger avantalet parter respektive signatärer, Signatärs godkärmande av ändring idriftöverenskommelsen förutsätter samtycke av den part som utsett signatären(art, XVII och 22), Enligt art, XXI c)skall verkställande organ rapportera tiU FN:sgeneralsekreterare och dess berörda fackorgan om organisationens verksamhet. Överenskommelserna i engelsk och franskoriginalversion jämte över-sättnmg till svenska torde få fogas tUlstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1 och 2. Ytterligare enoriginalversion föreligger på spanska. Den torde dock inte behöva fogas till statsrådsprotokollet, 3.3Ikraftträdande m. m. Huvudöverenskommelsen är öppen för undertecknandeav varje stat som anslutit sig till de provisoriska arrangemangen eller somtlUhör Internationella teleunionen. Undertecknande kan äga rum till dessöverenskommelsen träder i kraft eller t, o, m, , beroende påvilken dag som först inträffar. Undertecknande kan ske med eller utan förbehållför ratifikation. Stat som är berättigad att underteckna överenskommelsen meninte gjort det inom nämnda frister, kan likväl senare ansluta sig. Reservationmot bestämmelse i överenskommelsen får inte göras. Överenskommelsen träder i kraft efterdet den undertecknats och i förekommande fall ratificerats av 2/3 av deprovisoriska arrangemangens medlemsstater, föratsatt att dessa stater eller avdem utsedda signatärer av de provisoriska arrangemangens särskUda överenskommelseförfogar över minst 2/3 av investeringskvoterna enligt den överenskommelsensamt att dessa stater eller av dem utsedda telekom-mimikationsorganundertecknat driftöverenskommelsen. Huvudöverenskommelsen träder dock underinga förhållanden i kraft tidigare än efter den 20 augusti 1971eller senare än 18 månader därefter. Sista dag för undertecknande samttidigaste dag för ikraftträdande kan sålunda komma att infalla den 20 april1972, Driftöverenskommelsen träder i kraft somhuvudöverenskommelsen. De provisoriska arrangemangen upphör att gälla dåde nya överenskommelserna träder i kraft. har i skrivelse till Kimgl, Maj:themstäUt att åtgärder vidtas för godkännande av överenskommelserna för Sverigesdel. När de provisoriska arrangemangen för ettvärldsomspännande kommersiellt telesatellitsystem tUlkom , befann siganvändningen av satelliter för telekommunikationsändamål ännu på experimentstadiet.En serie av fortsatta försök förutsågs innan ett utvecklat system kunde tas ibrak för reguljär kommersiell drift. Bl, a, återstod då ännu att träffa valetmellan de olika typer av system som antogs kunna komma ifråga. Detta val har nuför 1'änge sedan gjorts och satellittekniken har definitivt etablerat sig somett omistligt instrument för den fortsatta utveckUngen av världenstelekommunikationssystem. Telekommunikationernas betydelse för det allmännaframåtskridandet världen över, materiellt och kulturellt, blir alltmeraframträdande. Medan man tUl en början var benägen att tUlskrivasatellittekniken betydelse i främsta rummet för en intensifiering ochrationalisering av de i allmänhet redan goda kommunikationerna mellan deindustrialiserade regionerna i världen, kan man nu förvänta att det på någotlängre sikt i än högre grad blir som av satellittekniken har attemotse den största effekten i form av bidrag till allmän standardhöjning. Denmycket breda anslutning som systemet har fått från sida ger ettotvetydigt uttryck för måttet av det intresse med vilket satellitteknikenomfattas i dessa länder. Den omedelbara förbättring som satellittekniken geru-länderna består väsentligen i möjligheten att för den internationellateletrafiken undgå den kostnadskrävande utvecklingsfas som en annars nödv"ändigutbyggnad av vissa förbindelser enligt konventionella metoder skulle hainneburit. Tack vare satelliterna kan även fördyrande omvägar för teletrafikenundvikas. Telekommunikationerna mellan varandra tämligen närbelägna länder i t,ex, ombesörjes f, n, i många fall via europeiska huvudstäder, I ländersåsom och med mycket stor yta och ett svagt utbyggt interntlinjenät är satellittekniken även ägnad att skapa förutsättningar för ensnabbare, mer omfattande och avsevärt mindre kostsam förbättring av de inreförbindelserna än som annars skulle ha varit möjlig. Vad tillkomsten av ettmodernt, väl förgrenat kommunikationssystem kan komma att betyda förmöjligheten att organisera, utveckla och nyttiggöra sådana länders egna resurserär Tätt att inse. Förutom telefon- och telegrafförbindelser samt telex ochliknande former av kommunikationer har de starkt förbättrade möjlighetema tilltelevisionsöverföring kommit att ägnas särskild uppmärksamhet i detta sammanhang.Redan på teknikens nuvarande stadium är det möjligt att förmedlatelevisionsprogram via satellit direkt till mindre mottagningsstationer förgemensamhetsbruk vilka kan sättas upp i skolor och samlingslokaler i avlägsnabefolkningscentra. Här erbjuder sig ett användbart instrument för olika formerav modern undervisning och ut- bildningi områden där skolväsendet inte kunnat hållas på tillfredsställandenivå, Intelsatsverksamhet, såväl under de provisoriska arrangemangen som enligt de nu träffadeslutliga överenskommelserna, bör ses mot denna bakgrund. Det är ett uttalat målför organisationen att utvidga telekommunikationerna tUl alla delar av världenoch därigenom bidra till fred och förståelse. Deprovisoriska arrangemangen innebar bl, a, att en särskUd beslutsmekanismskapades för det gemensamma systemet, vilken utformades så att den gav Förentastaterna en ställning som måste betecknas som dominerande. Detta ansågs kunnaaccepteras med hänsyn till att ensamt med utomordentligtstora insatser av kapital och forskningsresurser utvecklat och ensamtbehärskade de praktiska möjligheterna att förverkliga det projekt som avsågsmed arrangemangen. Det framstod mot denna bakgrand som förklarligt att man påamerikansk sida vUle förbehålla sig ett inflytande över systemets fortsattautveckling sorn var ägnat att säkerställa vad som där bedömdes vara det mesteffektiva och rationella nyttiggörandet av de uppnådda resultaten. Somdåvarande chefen för erinrade i prop, 1964: 182bidrog dessutom arrangemangens natur av provisorier under inledningsskedet tillatt de kunde godtas, trots de invändningar av principiell art som kunde riktasmot beslutsmekanismens utformning och i vissa andra hänseenden, SärskUd betydelsetillmättes därvid också den omständigheten att frågan om den slutUgautfornmingen av den organisatoriska ramen för ett världsomfattande samarbetepå området lämnats öppen att avgöras vid förhandlingarna om de definitivaarrangemangen. Enjämförelse mellan de slutliga överenskommelserna och överenskommelserna för deprovisoriska arrangemangen visar att man genom de definitiva arrangemangenendast i begränsad omfattning lyckats uppnå att fördelningen av inflytandet iIntelsat bringas i bättre överensstämmelse med systemets internationeUakaraktär och betydelse. De ansträngningar som gjorts, inte minst från svensksida, att genereUt förbehålla ärenden av icke-kommersiell, företrädesvis rentpolitisk natur för avgörande i former som kunde medge tillämpning av regeln ennationen röst har inte krönts med större framgång. En särskild församlingsammansatt av regeringsrepresentanter från aUa medlemsländerna har visserligenupprättats och regeln en nation-en röst har också införts. Men församlingenhar inte tillerkänts befogenhet att meddela beslut som binder övriga organ iIntelsat utom i några få, snävt avgränsade ämnen. TiUfredsställande är likvälatt bland dessa återfinns frågan om utnyttjande av satellitsystemet fördirektsändning av televisionsprogram till mottagare i hemmen och för vissaandra specialändamål samt att milifära ändamål uttryckligen uteslutits från Som ett resultat av de svenska ansträngningarna harförsamlingen också efter en i denna del mycket komphcerad förhandling tillagts kompetens att avgöra vilka åtgärder som kan behöva vidtas för attförhindra att verksamhet kommer i konflikt med multilaterala fördragmed vidsträckt anslutning bland medlemsstater. Närmast är det frågaom fördrag sådana som , stadgoma för FN:s olika fackorgan, fördragetom fredlig användning av yttre rymden o, d, I den mån församlingen inteutrastats med befogenhet att meddela bindande beslut är dess funktionväsentligen rådgivande. Tyngdpunkten i beslutsmekanismen ligger hosstyrelsen, vilken kan betecknas som en fortsättning av den nu verksammainterimskommittén, I styrelsen avgörs 'ärendena i begränsad sammansättning ochmed röstfördelning i proportion till de för den internationeUa trafiken fastställdainvesteringskvotema. Jämfört med vad som f, n, g'äller enligt deprovisoriska arrangemangen är det amerikanska inflytandet i styrelsenreducerat. Den nuvarande fixeringen av den amerikanska röstandelen till vissttal över 50 "/o har sålunda ersatts med en spärregel, enligt vilken intenågon medlem i styrelsen äger rösta för mer än 40 »/o av det samladeröstetalet. Det är dessutom sörjt för att inte ensamt skallkunna utöva vetorätt i kraft av sin i aUt fall tUl över 1/3 uppgåenderöstandel. Beslut kan nämligen fattas utan hänsyn tUl röstandelarna, omsamtliga styrelsemedlemmar utom tre förenar sig om avgörandet. Inte heller fårbeslut fattas med röster från mindre antal styrelsesmedlemmar 'ån fyra även omderas sammanlagda röstandel skulle uppgå tUl föreskrivna 2/3 av det totalaröstetalet. Trots dessa förbättringar är det likväl klart attFörenta staterna fortfarande kommer att ha en avgörande ställning i många avde frågor som styrelsen har att besluta om. Den omständigheten att Comsat, somär ett av privata kommersiella intressen beroende bolag, även i fortsättningenskall 'äga och självständigt förvalta andel i , ochdärigenom blir den dominerande medlemmen i styrelsen, samt dessutom skall varaIntelsats verkställande organ , försfärker detamerikanska inflytandet över , Den generalsekreterare som skall fungeraunder jämsides med Comsat har i huvudsak endast formella ochinternt administrativa befogenheter. Det är en öppen fråga i vUkenutsträckning det skall bli möjligt för den vid sexårstidens utgång tillträdandegeneraldirektören att hävda sin position som chef för den verkstäUandefunktionen. Kravet på en starkare markering av församlingensfunktion som utövare av den högsta beslutanderätten hävdades av vissaeuropeiska länder bl. a. samt vissa . dettaönskemål uppträdde vid sidan av bl. a. , Storbritannienoch vissa andra europeiska länder, ett antal afrikanska och asiatiska samväldesländersamt vissa syd- och centralamerikanska stater. Den lösning av organisations-och beslutsfrågorna som de slutiiga överenskommelserna innehåller utgör enkompromiss nådd efter en utdragen och ytterst invecklad förhandling.Kompromissen torde representera det yttersta mått av inflytande förförsamlingen som under rådande betingelser stått att uppnå, I kompromissen,som väsentligen fick formen av en s, k, paketlösning, ingår en regel somålägger styrelsen att motivera avvikelser från rekommendationer som antagits avförsamlingen. Ett ytterligare element i kompromissen är signatärmötetsbefogenhet att besluta om höjning av det till 500 mUj, dollar fastställdarambeloppet för kapitaltillskotten, likväl med styrelsen för-behåUen rätt attbesluta om höjning intill 10 o/o av detta belopp, I fråga om det verkställandeorganets utformning och befogenheter itmebär kompromissen vissa möjUgheter vidare internationalisering av verkställighetsfunktionen. Med denförutsebara röstfördelningen i styrelsen och med församlingens relativamaktlöshet torde dock utsikterna att uppnå en mera genomgripandeinternationalisering få bedömas med viss försiktighet. Man kan sålunda konstatera att den slutiigautformningen av organisatoriska ramar inte blev sådan som det kundefinnas anledning att hoppas på när undertecknadeöverenskom-melsema om de provisoriska arrangemangen. De slutUga överenskommelsernaåterspeglar det försprång som fortfarande har i fråga omkapacitet på rymdteknikens och rymdindustrins områden. Även omförhandlingsresultatet i oUka hänseenden är att beklaga, innebär det i andradelar förbättringar i fråga om organisationsformen och beslutsmekanismen. Jagvill i detta sammanhang också erinra om bestämmelsen i art, XXI c), enligt vilken skall avge rapport om sinverksamhet till FN:s generalsekreterare. Denna bestämmelse, som tiUkommit påyrkande av gemensamt med de övriga deltagande nordiska länderna, ger FNen formell grund för att uppföra Intelsatfrågor på sin dagordning och behandladem i sina olika berörda organ. Härigenom öppnas en möjlighet att genom beslutinom FN:s ram skänka auktoritet åt sådana krav på inriktningen av Intelsatsverksamhet som annars kunde visa sig svåra att genomdriva. Genom att denmöjligheten finns, mildras enligt min mening inte oväsentligt de betänklighetertill vilka utformningen av överenskommelsema i princip och i ett flertalkonkreta avseenden ger anledning. Av betydelse i sammanhanget är också atträttstvister angående överenskommelsernas tolkning och tillämpning kan av parthänskjutas till avgörande genom skiljedom. Textentill överenskommelserna antogs utan avslagsyrkande och med endastfyra röster nedlagda. De allvarliga betänkligheter som gjorts gällande frånbetydande grupper av länder mot olika delar av paketlösningen har fått vikaför det gemensamma intresset att tillvarata möjligheten till fortsatt utbyggnadoch nyttiggörande av satellitsystemet inom ramen för ett gemensamtkommersiellt projekt. Man kan därför räkna med att anslutningen tillöverenskommelserna kommer att få motsvarande omfattning. Liksom de provisoriska arrangemangen är de slutligaöverenskommelserna öppna för alla stater som är medlemmar av Internationellateleunionen. Tillsammans med vad överenskommelserna i övrigt innehåller föratt säkerställa tillämpningen av non-diskrimineringsgrund-satsen uppnåshärigenom förutsättningar för den universalitet som traditionellteftersträvar i fråga om det internationella samarbetet på det ekonomiskafältet. Under dessa förhåUanden och med hänsyn tillSveriges framträdande roll i det internationeUa samarbetet påtelekommunikationsområdet bör enligt min mening överenskommelserna godkännasav , I sammanhanget vill jag erinra om att i överensstämmelsemed beslut gått samman med , och om uppförandemed gemensamma tillskott av en jordstation i som avses bli anknuten tUlsatellitsystemet, I och med att de nya överenskommelserna träder ikraft upphör de provisoriska arrangemangen att gälla. Äganderätten tillsatellitsystemet övergår därmed på i dess egenskap av juridisk person.Utvidgningen av totalramen för de kapitaltUlskott som kan beslutas avstyrelsen från nuvarande 300 till 500 milj, dollar torde säkerställame-delstiUgången för slutförande av det löpande IV-programmet och förutveckling av nästa generation telesatelliter, V, Av dekapitaltUlskott som utfästes i de provisoriska arrangemangen har hittillstiUhopa ett nettoinvesteringsbelopp om 210 mUj, dollar tagits i anspråk. FörSveriges del innebär detta ett sammanlagt nettotillskott av omkring6,5 milj, kr, för genomförande av de provisoriska arrangemangen. Detta gårenligt besfämmelserna i avräkning mot de sammanlagda kapitaltillskott som kanfordras inom den vidare ram som fastställts i de slutiiga överenskommelsema(art, 5), Inberäknat den ökning utöver ramen med högst som styrelsen fårbesluta om kan, vid oförändrat deltagande i , andel pågrundval av den nya investeringskvoten beräknas tUl högst 7,2 milj, kr, i 1971års penningvärde att betalas i successivt förfallande poster av varierandestorlek, allteftersom medel behövs till finansiering av systemets vidmakthållandeoch löpande utveckUng. HittUls vunna erfarenheter tyder på att systemet kankomma att lämna sådan avkastning att det till betydande del blir självbärandei fråga om investeringar. Det finns därför skäl förmoda att tillskotten skallkunna håUas 1'ägre än ramen i och för