prop · FU03106 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:t har i nyssnämnda kungörelse meddelat närmareföreskrifter om dessa gränser. Vallendomstolarna är frislående från deallmänna underrätterna och lyder i administrativt hänseende under hovrättsåsom vattenöverdomstol. Vattendomstol består enligt 11 kap. 2 § av envaltenrältsdomare som ordförande, vilken skall vara lagkunnig och erfaren idomarvärv, två vatlenrällsingenjörer, vilka skall vara sakkunniga och erfarna ivattenfrågors tekniska behandling, samt två vatlenrätlsnämndemän. I målrörande förelag som är ulan nämnvärd inverkan på vattenförhållandena och sominte berör motstående intressen av någon betydelse är domstolen domför medordförande, nämndemän och en vallenrätlsingenjör. Enligt 3 § stadgan (1960:306) för vattendomstolarna skall valtenrätlsingenjörerna ha sakkunskap särskilti fråga om byggande i (vallenbyggnadstek-niska ingenjörer) ellersärskilt i fråga om torrläggning av mark (agrikul-turtekniska ingenjörer). Om tvåvaltenrätlsingenjörer skall tjänstgöra i domstolen skall den ene varavatlenbyggnadsleknisk ingenjör och den andre agrikullurteknisk ingenjör. I raålom grundvallen eller avloppsvatten kan dock i stället för endera förordnasannan ingenjör med särskild sakkunskap i äranel. Valtenrätlsnämndemännen börvara allraänt betrodda och kunniga om sin orts förhållanden saml skall varavalbara tUl nämndemän vid allmän underrätt och får inte ha uppnått . Varje ledamot i domstolen har vid omröstning en röst (11 kap. 12 §).Vattenrätlsdomare och vatlenrättsingenjör utnämns av Kungl. Maj:t som ocksåbestämmer om samme vallenrätlsingenjör skall tjänstgöra vid mer än envattendomstol (11 kap. 3 §). Vattenrättsingenjör brukar utnämnas vid riketssamtliga vattendomstolar med tjänstgöringsskyldighet företrädesvis vid en avdem. Vatlenrätlsnämndemän utses genom val . Maj:t ellermyndighet som Kungl. Maj:t bestämmer fastställer del anlal nämndemän som skallutses för varje domsaga (11 kap. 4 §). Valtenrättsdomaren bestämmer för varjemål vilka nämndemän som skall tjänstgöra i domstolen. Till tjänstgöring börkallas nämndemän från det län som berörs av målet. Om mer än ett län berörs,avgör valtenrättsdomaren om nämndemännen skall tas från olika län eller ell avdem (11 kap. 5 §). Hos vattendomstol skall enUgt 11 kap. 8 § en eller fleravattenrättssekreterare (fiskalspersonal) vara anställda. I VL finns inte några bestämmelser om atlvattendomstol kan vara domför med ordföranden ensam. Däremot innehåller lagenen rad regler om all vissa ålgärder av förberedande karaktär och vissa beslutankommer på vallenrällsdomaren, i vissa fall vattenrällssekrelerare. Vattendomstol handlägger och prövar vattenmål. Vadsom skall hänföras tiU vattenmål anges i 11 kap. 1721 §§ VL. Talan molavgöranden av vattendomstol fullföljs i vattenöverdomstolen. 3.2Förslagen i departementspromemorian och vattenlagsutredningens betänkande I departementspromemorian konstateras lill enbörjan att det vid fastighetsdomstolarnas tillkomst förutsattes all dessaskall utgöras av allmänna underrätter tingsrätter som i särskildsammansättning skaU pröva mål med anknytning lill fast egendom, främst sådanasom rör fastighelsbUdning och fastighetsvärdering. Genom att målenkoncentreras lill etl begränsat anlal domstolar med stora domsområden samlgenom reglerna om domstolarnas sammansättning och om förfarandet skapas garantierför att målen handläggs och prövas på ett sätt som uppfyller båderättssäkerhetens och effektivitetens krav. Mot bakgrund härav läggs ipromemorian fram förslag tiU hur fastighetsdomstolarnas kompetensområdenärmare skall bestäraraas. När JDL och FBLS upphävs i saraband med all FBLträder i kraft upphör ägodelningsrätterna all finnas lill.Fastighetsdomstolarna bör enligl promemorian uppenbarligen övertaägodelningsrätlernas nuvarande uppgifter enligt sådan lagstiftning som skallgälla även i fortsättningen. De lagar det här är fråga om har angetts i avsnitt3.1.2. Samtliga dessa lagar behöver överarbetas även i andra avseenden medanledning av den nya fastighetsbildningslagstiflningen. Eftersom arbete härraedpågår inora jusliliedeparteraenlet läggs inle några förslag lill ändringar idessa lagar fram i promemorian. SannoUkt kommer dock även efter utgången av år1971 all i olika lagar och andra författningar finnas kvar uttryck somägodelningsrätt, ägodelningsdomare och ägodelningsnärandeman. Därför börlämpligen i en övergångsbestämmelse föreskrivas all dessa uttryck efterutgången av skall avse fastighetsdomstol, ordförande ifastighetsdomstol resp. nämndeman i fastighetsdomstol. Vad beträffar expropriationsmålen har enliglpromemorian efler riksdagsbehandlingen av prop. 1969: 44 med förslag till FDLinle tillkommit någonting nytt som ger anledning all frångå den därvidgjorda.bedömningen att dessa mål lämpligen bör överföras tillfastighetsdomstolarna. Expropriationsdomstolarna bör på samma sätt somägodelningsrätterna avskaffas och ersättas av fastighetsdomstolarna fr. o. m.den 1 januari 1972. Detla föranleder ändringar i 14, 20, 38, 42, 67 och 89 §§ExL. Vidare föreslås all 13, 1519, 28 och 29 §§ samma lag upphävs, eftersommotsvarigheter liU dessa bestämmelser finns i FDL. Inomkomraunikationsdeparlemenlel förbereds förslag till ny lag om allmännavägar på grundval av vägsakkunnigas betänkande (SOU 1968: 17) Allmänna vägar.Eftersom det kan förutses all mål enUgt den nya lagen, som avses träda i kraftden , föreslås bli handlagda av fastighetsdomstol, har den nugällande lagen om allmänna vägar förbigåtts i promemorian. Ävengruvlagstiftningen är f. n. under översyn. Ny lagstiftning förbereds inomindustridepartementet på grundval av gruvrättsutredningens betänkanden (SOU1969: 10) Ny gruvlag och (SOU 1970: 45) GruvrätlsUg speciaUagsliftning. Någonny lagstiftning torde dock inte hinna genomföras tUl . De bestämmelserinom gruvrällen som föreskriver att frågor skall prövas avexpropriationsdomstol bör därför anpassas till den situation som inträder närexpropriationsdomstolarna avskaffas. Några andra ändringar på gruvrätlensområde har däremot inle övervägts i promemorian. De bestämmelser utanför ExL och lagen om allmännavägar som innebär att mål skall las upp av exproprialionsdorastol harredovisats i avsnitt 3.1.3. Alla dessa mål avser inlösen av fast egendom ellerersältning för skada och intrång på sådan egendom eller i övrigt frågor somfastighetsdomstol skaU vara specielll skickad all pröva. Därför föreslås attordet expropriationsdomstol fr. o. m. byts ul mol fastighetsdomstoli de paragrafer där det nu direkt utsägs vid vilken domstol talan skallväckas. De paragrafer som bara hänvisar liU forumbe-slämmelser i ExL eUerbyggnadslagen behöver däremot inle ändras. Inle heller anses någon ändring iden redan upphävda lagen om återköpsrätt till fast egendom böra komma i fråga.På grand av dessa överväganden läggs i promemorian fram förslag lill ändradlydelse av 4 kap. 10 § VL, 13 kap. 23 och 24 §§ JB, 23, 53, 65 och 137 §§byggnadslagen, 4 § lagen ora inlösen i vissa fall av räll lill gruva m. m., 10,11 och 12 §§ lagen om byggnadsminnen saml 33, 34, 35 och 36 §§ naturvårdslagen.Vidare föreslås att i en övergångsbestämmelse föreskrivs all, om i lag eller annanförfattning förekommer något av uttrycken exproprialionsdorastol ellerexpropriationslekniker, detla uttryck efter utgången av skall avsefastighetsdomstol resp. teknisk ledamot i fastighetsdomstol. En sådanövergångsbestämmelse föranleder att eventuella mål om återköpsrätt skallhandläggas vid fastighetsdomstol. När det gäller mål som f. n. handläggs av allmändomstol konstateras i promemorian att fastighetsdomstol enligl JB blirexklusivt forum i arrendetvister och hyrestvister. Detsamma gäller tvister omfiskearrende saml, enligl förslaget till ny bosladsrältslag,bostadsrällstvister. En kategori av mål som har många beröringspunkter med nunämnda tvister är sådana som avser besvär mot hyresnämnds beslut enligt lagen(1970: 246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighel. I promemorian anförs attdessa mål rimligen bör handläggas av samma domstol som prövar hyrestvister.Forumregeln i 17 § tredje stycket sistnämnda lag före- Detsamma gäller regeln i 11 § Iredje styckel om avförvaltningen. Bland de övriga mål söm kommer i fråga att föraöver från allmän domstols till fastighetsdomstols kompetensområde behandlas ipromemorian först mål om inlösen eller annat tvångsförvärv av fast egendom.Mål ora inlösen enligl 10 § jordförvärvslagen (1965: 290) rör såväl markanvändnings-som fastighetsvärderingsfrågor. Sådana mål föreslås därför överflyttade lUlfastighetsdomstol genom ell tillägg tUl 11 § första stycket andra punktennämnda lag. Vidare anförs all det saknas anledning atl i processuellt avseendebehandla mål om inlösen av jord enligt 5 § jordhävdslagen (1969: 698) på annatsätt än raål ora inlösen i aUmänhet. Fastighetsdomstol föreslås därför genomen ändring i 5 § andra stycket nämnda lag bli behörig alt pröva också sådanaraål. I 4 § JP föreskrivs atl sådan lösningsrätt avseende ofri lorat i stadsora följer av 4 kap. 6 § äldre jordabalken jämförd med förordningen (1875: 42s. 9) angående upphörande av hembudsskyldighel fortfarande skall tillkommamarkens ägare. I promemorian anförs att mål om sådan lösningsrätt torde varasällsynta och helt upphöra men atl någon anledning alt iprocessuellt hänseende behandla dem annorlunda än andra mål om inlösen intefinns. Därför föreslås ett tillägg till berörda paragraf i JP med föreskriftatl mål som avses i paragrafen skall tas upp av fastighetsdomstol. Enligl gällande lagstiftning har allmän domstol alli åtskilliga fall pröva frågor som huvudsaldigen rör fastighetsteknik ellerfastighetsvärdering. I den mån mål där sådana frågor förekoraraer slårfastighetsbildnings- eller exproprialionsraålen mycket nära bör de enligtpromemorian överföras lill fastighetsdomstol. Det ankommer på aUmän domstol all pröva vissatvister enligl ExL. I promemorian föreslås alt tvister om ersältning för skadavid förundersökning för expropriation (72 § första stycket), tvister omändring, flyttning eller borttagande av elektrisk svagslrörasledning (96 §första och andra styckena) samt tvister om ersältnmg till jordägare i fall dåex-proprialionssökande som har nyttjanderätt till marken sitter kvar utöver dendag då nylljanderälten skolat upphöra (104 § andra styckel) överförs tillfastighetsdomstols kompetensområde. Frågor som avses i 75 § byggnadslagen, dvs.tvister om ersättning för skada på intilliggande mark m. m. till följd av allområde som har varit avsett lill allmän samfärdsel vid genomförandet avstadsplan blir använt för annat ändamål eller ändrat tiU sitt höjdläge, börenligt promemorian inle prövas i annan ordning än övriga ersättningsfrågorenligl byggnadslagen. Därför föreslås all elt nytt andra stycke införs i 75 §med hänvisning till bestämraelserna i 65 § om handläggningen av tvister oraersättning för gatumark. I denna paragraf föreskrivs bl. a. att kommunen skallsvara för rättegångskostnaderna i målet, om inle annat finnes skäligt medhänsyn lill omständighe- terna.Den föreslagna hänvisningen innebär alt denna koslnadsregel blir tUlämpligockså på tvister enligt 75 §, vilket enligl promemorian förefaller befogat. Ersättningsfrågor enligl lagen (1942: 350) omfornminnen handläggs f. n. av allmän domstol. Något avgörande skäl all låtasådana mål och mål om ersättning enligl lagen om byggnadsminnen behandlas vidolika slag av domstolar synes enligt promemorian inle föreligga. Vidare börsamma forumregler gälla för alla slag av tvister enligt fornminneslagen. Pågrund härav föreslås att tvister om ersältning för kostnad eller skada tillföljd av att riksantikvarien låter undersöka eller vidtar annan åtgärd med fastfornlämning (5 § Iredje stycket), om ersältning liU den som vägras tillståndatt rubba, förändra eller ta bort fast fornlämning (7 § första styckel) samt omkostnad för särskild undersökning av fom-lämning eller särskUd åtgärd för attbevara fornlämning (9 § första styckel) skall prövas av fastighetsdomstol. I enlighet med vad som gäller enligl 51 § andrastycket miljöskyddslagen och vad som föreslås beträffande tvist om ersältningför skada vid förundersökning för expropriation föreslås att fastighetsdomstolockså skall ta upp mål om ersättning för skada och intrång vid undersökningsarbeteenligl 14 kap. 5 § 1 mora. Sådana mål prövas f. n. av allmän domstol. F.n. gäller enligt 11 § andra stycket förstapunkten lagen om byggnadsminnen och 34 § andra stycket första punklennaturvårdslagen att fordringshavares talan mot staten om ersättning för förlusllill följd av atl nedsättning hos av fastställd ersältning intehar skett skall väckas vid allmän domstol. Enligl promemorian framstår det emellertidsom den mest rationella ordnmgen all samma domstol som har att handlägga mål omersättning för skada eller inträng också skall la upp därav föranlett följdmålav nyssnäranl slag. Lagen om byggnadsminnen och naturvårdslagen föresläs därförändrade också med hänsyn härtill. Slutiigen föreslås i proraeraorian att 46 § lagen(1933: 269) om ägofred ändras så all faslighelsdoraslol skall pröva också målom stängselskyldighel och betesreglering enligt denna lag. Sådana mål rörnäraligen främst frågor om fastighetsteknik och i viss mån ocksåfastighetsvärdering. I fortsättningen diskuteras i promemorian om del ärmöjligt och lämpUgl atl lill fastighetsdomstol överföra ytterligare kategorierav mål som har anknytning lUl fast egendom och som handläggs av allmän domstol.Som exempel på mål där frågor om fastighetsbildning eller fastighetsvärderinguppkommer nämns mål om servitut enligl 14 kap. JB, om grannelagsrättsligaförhållanden enligt 3 kap. JB och om byggnadsentreprenad. Det anses dock inlepåkallat att vidga faslighelsdomslolarnas kompetensområde all omfatta dessatyper av mål. Som ell väsentligt skäl för denna ståndpunkt anges all svåra gränsdragningsproblem skulle En i detalj fixerad skiljelinje skulle förefallagodtycklig och en i mera generella ordalag utformad regel om fastighetsdomstolarnaskompelens skulle bli svårtillämpad. Med hänsyn till alt fastighetsdomstol enligl JBblir exklusivt forum i arrende- och hyrestvister och dessutora föreslås övertaexproprialions-doraslols uppgifter i fråga ora loralrällsmäl skuUe del kunnabetraktas som följdriktigt all också andra nylljanderätlslvisler prövas avfaslighelsdoraslol. En sådan lösning avvisas dock i promemorian. Anledningenlill all arrende- och hyrestvister har förts till fastighetsdomstolarna är atldessa mål bör koncentreras lill färre och större domslolsenheler och att de börprövas i en domslolssammansältning raed starkt lekmannainslag. Delomlrällslvisler som avses i 13 kap. 23 § JB är å sin sida av speciellt slagoch slår expropriationsmålen myckel nära. Inget av nu anförda skäl föreligger ifråga om andra nyttjanderättslvisler. Beträffande tvister angående panträtt ifast egendom eller tomträtt anförs i proraeraorian atl sädana tvister sällantorde röra frågor som fastighetsdomstolarna skall vara särskilt skickade allbedöma. Eftersom panträtten dessutom har etl intimt samband medinskrivningsväsendel bör panträtlstvister inle koncentreras lillfastighetsdomstolarna, åtminstone inte så länge del i princip finns eninskrivningsmyndighet i varje domsaga. Vad sedan angår äganderältstvisler anmärks iproraeraorian atl della begrepp i allraänhel används som en tämligen vidsträcktsamlingsbeteckning för tvister av skilda slag. Fastighetsdomstol synes i ochför sig vara lämpligl forum för flertalet av dessa tvister. Det lorde finnasfog för antagandel alt de flesta äganderältstvisler som gällerfastighetsindelningens beskaffenhet i praktiken kommer all prövas vidförrättning enligt FBL och i andra instans av fastighetsdomstol. Deförhållandevis få tvister av della slag som inle tas upp i denna ordning lordei de allra flesta fall ha samband med sådana frågor som bör prövas av allraändoraslol. Vid remissbehandlingen av faslighetsbildningskomraitléns förslaglill FBL gjordes frän några håll gällande alt fastighelsbildningsmyndighelenborde få exklusiv behörighet alt handlägga frågor om fastighetsindelningens beskaffenhet.Departementschefen påpekade emellerlid (prop. 1969: 128 s. B 789) alt detibland föreligger ett samband mellan sådana frågor och frågor som faller underallraän domstols behörighet och att en forumregel av antytt slag därför skullekunna medföra betydande processuella svårigheter, varför försiktigheten syntesbjuda alt man håller möjligheten alt slämningsvägen få indelningsfrågor prövadeav allmän doraslol öppen. I promemorian anförs all delta uttalande synes ägaän större giltighet i fråga om andra äganderältstvisler än dem som rörfastighetsindelningens beskaffenhet. Med hänsyn härtill föreslås inle någonfrån gällande rätt avvikande bestämmelse om forum i äganderältstvisler. Sammaskäl åberopas mot alt göra fastighetsdomstol behörig all ta upp mål enligt 5kap. JB om verkan av att fast egendom frånvinnes någon efler klanderoch mål enligl 2 kap. JB om vad som är tillbehör till fast egendom. SlutUgen behandlas i promemorian frågan om forum imål enligt skogsvårdslagen (1948: 237). Antalet mål enligt denna lag är numeramycket litet. Huvudlinjerna i skogspolitiken övervägs av skogspolitiskautredningen som väntas avsluta sill arbete . Det kan antas altskogsvårdslagen blir helt omarbetad. Med hänsyn härtill föreslåsinle någon ändring av forumreglerna i delta sammanhang. 3.2.2Fastighetsdomstols sammansättning och domförhet Förslaget i deparlemenlspromeraorian innebär altden tekniske ledamoten alllid skall della i handläggningen av andra mål änhyresmål, bo-stadsrällsmål och mål om tvångsförvaltning av bostadsfastighel.Visserligen påpekas, genom hänvisning till uttalanden avfaslighelsbildnings-koramillén, alt behovet av teknisk expertis stundom kanvara mindre starkt framträdande. Den föreslagna ordningen anses emellerlidmotiverad med hänsyn lill önskemålet om så enkla och lättillämpadesamman-sällningsregler som möjligt. Även om teknisk expertis i enstaka fall skullevara obehövlig anses regeln inle utgöra någon olägenhet. Vad beträffarhyresmål, bosladsrältsmål och raål ora tvångsförvaltning av bosladsfaslighet,som i allmänhet inte innehåller några tekniska moment, framhålls iproraeraorian att del i undanlagsfall kan föreligga behov av teknisk expertis idoraslolen, t. ex. i hyrestvist angående affärslokal. I sådana fall vore detmindre lyckligt om det helt saknades möjlighet all låta den tekniske ledamotendella i handläggningen. För dessa raållyper föreslås därför att domstolen iregel skall beslå av de lagfarna ledamöterna och tre nämndemän men all dentekniske ledamoten får ingå i domstolen i stället för en av näranderaännen, omordföranden med hänsyn lill målels beskaffenhet finner särskilda skäl föreliggadärtill. Reglerna om fastighetsdomstols sararaansättning bör enligt promemorianvara samlade i en enda författning. De har sin plats i 3 § FDL. Denna paragrafföreslås ändrad med hänsyn härtill, varvid 12 kap. 71 § andra stycket JB kanulgå. Även domförhelsreglerna bör enligt promemorian lillalla delar finnas i FDL och inle som delvis i en tillämpningskungörelse.Såvitt avser måls avgörande ulan huvudförhandling och annan handläggning sominte sker vid sådan förhandling eller syn på stället samt vidtagande avförberedande ålgärder anses de nuvarande reglerna väl lämpade för alla slag avmål som föreslås ankomma på fastighetsdomstol. Etl undantag utgör dock de falldå mål får avgöras i materiellt hänseende utan huvudförhandUng, t. ex. enligt16 kap. 8 § första stycket FBL. Liksom tingsrätt bör fastighetsdomstol kunnabestå av en lagfaren ledamot vid huvudförhandling som sker i förenklad form. 4§ FDL föreslås därför få sådan avfattning att fastighetsdomstol blir domför meden lagfaren ledamot vid målsavgörande utan huvudförhandling, om avgörandet inle innefattar prövning avsaken, vid huvudförhandling som sker i förenklad form saml vid annanhandläggning som inle sker vid huvudförhandling eller syn på stället. Vidareföreslås att åtgärd som avser bara måls beredande får vidtas av lagfarenledamot av fastighetsdomstolen eller av tjänsteman vid underrätten i sammaomfattning som gäller för allmänna tvistemål eller av teknisk ledamot i denomfattning Kungl. Enligt 17 § andra stycket andra punklen ExL bör vidkallelse av nämndemän i expropriationsmål såvitt möjligt iakttas all den ene ärägare av fastighet men den andre inte. Denna bestämmelse föreslås överflyttadtill 8 § FDL och utsträckt lill all gälla också andra mål om Ivångsförvärv avfast egendom. Närdel gäller ärenden som ankommer på fastighetsdomstol följer av 2 § FDL alllagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden skall gälla i tillämpligadelar i den mån inle annat föreskrivs i FDL eller annan författning. F. n. ärfastighetsdomstol vid handläggning av ärende domför med en lagfaren ledamotenligl 11 § sista stycket kungörelsen om fastighetsdomstol. Enliglproraeraorian torde denna regel inte kunna bibehåUas när fastighetsdomstolarnaskall la upp också andra ärenden än sådana som har samband med mål enliglmiljöskyddslagen. Om regeln slopas ulan all ersättas av någon annanbestäraraelse blir doraför-hetsreglerna i 6 § lagen om handläggning avdomstolsärenden tillärapliga. Detla leder lill att fastighetsdorastol skall haden sararaansättning sora enligt 3 § FDL krävs för doraförhel i allraänhel iraotsvarande utsträckning som tingsrätt skall vara fullsullen vid handläggningav domstolsärende. Någon särskild bestämmelse i FDL om handläggning av ärendeföreslås därför inle. Slutligenanförs i promemorian all del inte f. n. finns anledning att frångå ellerkomplettera de kvalifikationskrav på ledaraot i fastighetsdorastol somuppställs i FDL. 3.2.3Övergångsfrågor i anledning av fastighetsdomstolsreformen I 7 § FBLP föreskrivs att mål eUer ärende som äranhängigt hos ägodelningsrätten vid FBL:s ikraftträdande prövas avfastighetsdomstolen. Enligl 8 § skall sådant mål eller ärende handläggas i denordning som är föreskriven för faslighelsbildningsmål. I promemorian föreslåsen motsvarande kompelensregel också beträffande mål eller ärende som är anhängigthos expropriationsdomstol, när dessa domstolar avskaffas. Om handläggningen dåhar fortskridit så långt atl huvudförhandling påbörjats, bör dockexproprialionsdomslolen få fullfölja och avsluta handläggningen. Arrende- eller hyrestvist vari lalan väckts förenya jordabalkens ikraftträdande skall enligt 46 § första stycket och 50 § JPbehandlas enligt äldre bestämmelser. Med hänsyn lill altövergångsbestämraelserna börgöras så enhetliga som möjligt föreslås i promemorian alt samma reglering skalltillämpas också på andra mål och ärenden som allmän domstol vid utgången av år1971 varit behörig all la upp. I ell särskilt avsnitt av proraeraorian behandlasfrågor ora faslighelsdomslolarnas lokalisering och domkretsar. Dessa frågorankoraraer på Kungl. Maj:l all avgöra. Med anledning härav skaU här endaslnämnas all förslagel innebär atl det i princip inrättas en fastighetsdomstol ivarje län, i regel lokaliserad lill den ort som är säte för länsstyrelsen.Vidare påpekas i promemorian alt del kan vara lämpligt atl samraanföra mål avviss typ från två eller flera fastighetsdomstolars domkretsar till en sådandomstol. Såvitt gäller hyresmål kan della ske med stöd av bemyndigandet förKungl. Maj:t i 12 kap. 71 § första stycket JB. Vattenlagsuiredningen anser sig kunna ulgå från altden judiciella prövningen enligt en ny vattenlag kommer all förläggas lillfastighetsdomstolarna, vilket innebär all vattendomstolarna kan avvecklas. Somskäl för en sådan omläggning anförs all del råder ell påtagligt samband mellanvärderingsfrågorna i vallenmål och i sädana mål som skall hänföras tillfastighetsdomstolarnas kompetensoraråde. Vidare påpekas all vallendoraslolarnasarbetsbörda, i varje fall på , lorde undergå sådana förändringar allen översyn av doraslolsorganisalionen under alla förhållanden blir nödvändig.Det finns anledning anta all den nuvarande organisationen så småningora bliröverdiraensionerad.