prop · FU0365 · 1971-12-31 00:00:00 — Åtgärderna avser i huvudsak uppdatering av dedala, sora behöver överföras från de nuvarande länsvisa körkorlsregistren tilldel centrala körkortsregislrel. Maskinutrustning och anordningar i övrigt försnabb dataöverföring saknas f. n. a. blir bUdskärraar inle tillgängligaförrän . Eflersora del rör sig ora ansenliga mängder dala sora skallöverflyttas anger utredningen vissa lösningar för alt uppdateringen skallkunna påbörjas med hjälp av hålkorlsslansning. Bilregislerulredningen harframhållit behovet av samlande lösningar i dessa frågor för körkorts- ochbilregistrets del och därvid påpekat all del bör undersökas ytterligare orainte omläggningsförfarandel för de båda registren allraänt sett kan göraslikforraigt. Insatser på della område kan påräknas genora bilregislernärandensarbete. Vissa alternativa förslag tUl tekniska lösningar föroraläggningsförfarandet har frarakora-rait inora raraen för arbetet raedsysleraulveckling och planering för de båda registren. Hur förfarandet skallske får utforraas i takt med systemutvecklingen raed sikte på allkörkortsregislrel skaU kunna börja användas . En väsentlig fråga när detgäller utformningen av körkorten är vUken grad av förfalskningsskydd sora raanbör eftersträva. Körkortets priraära uppgift är all tjäna sora bevis ora allinnehavaren är behörig all föra körkortspliktigt fordon. Givelvis är delangeläget att redan från denna synpunkt motverka förfalskningar. Myckel lyderemellertid på att del inle i första hand är syftet alt få tillgång lill enhandling som ger behörighet att föra körkortspliktigt fordon sora lett tillförfalskningar av körkorl. Av större betydelse lorde vara alt körkorlen fåtten vidsträckt användning sora legiliraalionshandlingar. Körkortet är sålundaden vanligaste legiliraalionshandlingen vid allmänhetens kontakter med postenoch bankerna. Del används vidare för legitimation vid betalning raed check iaffärer och på restauranger, bensinstationer ra. Enväsentlig svaghet raed del nuvarande körkortet är all del förhållandevis lättkan förfalskas. Falska körkort används också i stor utsträckning soralegiliraalionshandlingar och synes raer och raer ha blivit 1971: 65 58 enhandelsvara bland kriminella personer. De vanligaste raeloderna förförfalskning är alt foto byts ul eller alt vissa uppgifter i körkortet ändrasoch ersätts raed andra. En annan raelod är lotalförfalskning på stulna blanketter.Sora en brist i del nuvarande körkortet kan också betecknas all del saknarinnehavarens naranleckning, vilket underlättar förfalskning och försvåraridenlifieringsraöjlighelerna. Del är raot denna bakgrundsom raan bör se uttalandet i direktiven till körkortsulredningen, atlutredningen vid sina överväganden ora körkortens utforraning bör söka nå enlösning sora så långt raöjligt hindrar förfalskning av körkorl. Utredningen hartagit detla som utgångspunkt för sina förslag i berörda delar. Vidare harutredningen utnyttjat resultaten av de undersökningar som verkställts avarbetsgmppen för utredning om legiliraalionshandlingar. Arbetsgruppen bestodav representanter för postverket, rikspolisslyrelsen, överstålhåUarämbelet,i . I en undersökning som statens provningsanstall företagitpå begäran av arbetsgruppen sägs all den typ av legiliraalionshandling sorahelt består av en fotografisk kopia av både foto och blankett medpersonuppgifter utgör det från förfalskningssynpunkt säkraste idenlilelskortelunder förutsättning all del använda folopapperel är av specielll slag och inteär tillgängligt i allraänna handeln. Arbetsgruppen har på grundval avprovningsanstallens ullålande föreslagit alt nya identitetskort för i förstahand bankernas och postverkels behov raen ora raöjligt även körkorl skallfraraställas enligt den angivna raeloden. För kortet föreslås ett papper raedspeciell vallenslärapel och raed sedelraönster i tre färger på båda sidor. Ikortet skall också läggas in fluorescerande pigraent, sora lyser vidbestrålning raed ultraviolett ljus. Gruppen diskuterar en ytterligare säkring,som skulle bestå av en radioakliv isotop i kortet. I detta hänseende avslårgruppen dock från alt fraralägga förslag. Eltkort av den typ som arbetsgruppen förordat fraraslälls av AB ID-korl, varistaten äger del. Provningsanstallen har funnit alt detta kort väl motsvarararbetsgruppens krav. Körkortsulredningen ansluter sig lill uppfattningen atl metod ger etl gott förfalskningsskydd. Metoden har accepterats förtillverkning av legiliraationskorl inom viktiga områden. Körkortsulredningenhar inte funnit någon annan jämbördig melod. Utredningen pekar dock på vissa nackdelarraed ell körkorl sora enligt AB ID-korls raelod utforraas sora en fotografiskkopia, skyddad av ell lackskikl. Bland nackdelarna kan näranas all raelodeninte ger raöjlighet alt göra anteckningar på körkorlen vid exerapelvisnamnbyten eller ändring av särskilda villkor sora skall anges på korten. Istället måste i dessa faU körkortet bytas ul. Utredningen uppskattar antaletbyten, som raåste ske av sådana skäl, lill ca 60 000 ora årel. 1971: 65 59 Kostnadernaför tillverkning av ell körkort enligt AB ID-korls raelod uppskattas tillnågot . inklusive nu utgående raervärdeskatt. HärtUl koraraerkostnader för administration och kontroll, liksom den enskildekörkorlsinnehavarens kostnader för foto ra. Utredningens slutsats blirall fördelarna raed förfalskningsskyddet är så stora att de övervägeruppkoraraande nackdelar och kostnader. Med hänsyn härtill föreslår utredningenall körkorlen skall tillverkas enligt AB ID-korls raelod. Något behov avsärskUd isotopraärkning anses inle föreligga . Utredningenpåpekar dock all sådan märkning snabbi kan införas i tillverkningen ora dellasenare skulle anses lärapligt. Utredningens förslag harfåll ell positivt raottagande vid reraissbehandlingen. Anraärkningar har från någrahåll fraraförls raot detaljer i förslagel. Vidare har Irafiksäkerhetsverkelpåpekat atl en alternativ lillverknmgsmetod för förfalskningsskyddal körkorlnuraera patenlerals av elt annat företag än . Körkortsulredningenredovisar i betänkandet också huvuddragen av de adrainistraliva mtiner förutfärdande av körkort sora utredningen funnit lärapligasl raed hänsyn lillolika krav, bl. a. önskeraålen ora en tillfredsställande idenlilelskonlroll närkörkorten läranas ut. Utredningens förslag i dessa delar har kritiserats avflera remissorgan såsora alllför koraplicerat. a. har raan raenat allutredningen för lite har beaktat körkorlssökandenas önskemål ora all någorlundalätt och snabbi få ut körkortet när förutsättningarna härför föreligger. Medanledning av kritiken har körkortsulredningen utarbetat etl nytt förslag vilketbygger på riktlinjer sora anvisat i sitt reraissyttrandeoch sora väsentligen synes tillgodose de i remissyttrandena i övrigt framfördasynpunkterna. Enligt det nya förslagel skulle förfarandet för normalfallenutformas på följande sätt. Densom avser alt söka körkorl beställer ansökningshandlingar hos centralakörkortsregislrel. En sådan beställning bör göras direkt lUl registret ellerlill en länsstyrelse raen kan också förraedlas av polisrayndighet. Eftersedvanliga kontroller i registret utskrivs maskinellt tre blanketter lillsökanden, näraligen en för läkarintyg, en för ansökan ora läraplighelsinlyg ochen för ansökan lill ora körkort. Sedan sökanden erhållitläkarintyg och besked ora lämplighelsutredningen ansöker han hos länsstyrelsenora körkort. Elt positivt beslut av innebär all körkort försökanden får läranas ut sedan denne avlagt godkänt förarprov, vilket skall skeinora viss lid, förslagsvis sex raånader, efler beslutet. Beslutet raedförockså atl körkorlsunderlaget skrivs ul av registret och skickas lUl sökanden.Genora atl beslut antecknas i registret, kan sökandensförhållanden i de avseenden sora har betydelse för rätten all erhålla körkorlövervakas även för tiden frara till dess körkortet utfärdas. 1971: 65 60 Närkörkorlssökanden önskar genomgå förarprov, har han all anmäla sig hos något avIrafiksäkerhetsverkets dislriktskonlor. Anraälan sker genora alt undertecknatkörkortsunderlag, foto med läkares påskrift av datum för läkarundersökningen,sökandens namn och personnuraraer och raed läkarens egen naranleckning saralbevis om förarulbildning sänds in. Sökanden tilldelas av distriktskontoret entid för förarprovel. Denna lid bestäms bl. a. så all tillverkning av körkortetskall hinnas raed i regel efter del ansökan korarait in.Körkorlsunderlaget och fotot av sökanden skickas lill Irafiksäkerhetsverketsenhet i , där körkorlen tillverkas av . Efler kontroll i ochanmälan till körkortsregislrel tillverkas körkortet genom fotografering avkörkorlsunderlaget raed därpå raonterat foto. Del färdiga körkortet skickassedan lill vederbörande förrältningsraän sora skall pröva sökanden. Oraförrättningsraannen godkänner provet, läranar han oraedelbart ul körkortet lillsökanden, sora får kvittera del på en särskUd handling. IdenliletskontroUensker vid utläranandet dels genora körkortsfolol, dels genora järaförelse mellannamnteckningen på körkortet och på kvittensen. Kan förarprovel inte godkännasbehåller förrättningsraannen körkortet, sora lagras tills sökanden önskar köraupp på nytt. Godkänt prov raåste avläggas inora den angivna sexmånadersfristen. Slutligenbör i samband med redogörelsen för utredningens förslag påpekas all deltidigare anförda avser körkorl för motorfordon. När det gäller del särskildaförarbeviset för traktor menar utredningen all raan kan nöja sig med elt enkeltkörkorl ulan foto. Det tidigare beskrivna förfarandet kan tillämpas ävenbeträffande Iraklorkörkort med de förenklingar som betingas av del enklareutförandel. Deav körkortsulredningen anförda skälen för alt utforma körkortet så atl del fårelt gott förfalskningsskydd väger enligt min mening tungt. Genom den nyssredovisade rutinen för utfärdande av körkorl har raan också lillgodosell kravenpå enkelhet och snabbhet. Del kan dock, sora påpekats vid reraissbehandlingen,finnas skäl atl ytterligare belysa kostnadsaspekten genom en jämförelse medetl systera, där körkortet tUlgodoser endasl Irafiksäkerhelskravel, dvs.kravet all personer utan behörighet i görligaste raån hindras från atl förakörkortspliktigt fordon. Även raed denna begränsning finns del eraeUertid etlangelägel motiv för gott förfalskningsskydd. körkorl enligt dellaalternativ bör skrivas ut på specialpapper, som är svårt atl förfalska, ochförses med rayndighelens stärapel och tjänsleraans underskrift. Likaså bör detvara försett raed körkortinnehavarens foto. Rutinerna bör utforraas enligt ihuvudsak sararaa linjer sora de för del tidigare alternativet beskrivna.Sålunda bör även i detta fall körkorlsunderlaget framställas raaskinellt ikörkortsregislrel, vilket blir avsevärt billigare än ora kortet skall fraraställasvid trafiksäkerhelsverkels dislriktskonlor. 1971: 65 61 registret direkt tiU del dislriktskonlor, där sökandenenligt anraälan önskar avlägga provet. I den fortsatta hanteringen utgår dendel sora ligger på enhet i och på . SkiUnaden i kostnader för de båda förfarandena torde bli 6å . lill del enklare kortets förmån. Eflersora raan genora det bUligareförfarandet inle får någon från förfalskningssynpunkt tUlräckligt skyddad legitiraalionshandlingraåste eraeUertid i järaförelsen också las raed kostnaden för elt särskUlidentitetskort. Del biUigaste, nu tillgängliga, lillfredsslällandeidentitetskortet lorde vara den tidigare beskrivna, av tillverkadelegiliraalionshandlingen. För en sådan får den enskilde betala , vilket iallt fall inle lorde överstiga tillhandahåUarnas dvs. poslens och bankernas självkostnadspris. Denna enkla jämförelse ger aUlså vid handen, altalternativet med ell från legitiraalionssynpunkl sämre körkort i själva verketär det totalt sett kostsammaste. Man måste emellertid beakta att inte allakörkorlsinnehavare har behov av en särskUd legitimationshandling, eftersommånga har t. ex. Ijänslekorl av olika slag, som kanske kan accepteras av post,banker och andra berörda. Del är emellertid först ora så många sora 40 »/oeller flera av körkorlsinnehavarna har betryggande tjänslekort e. d., sora delenklare allemativet blir något billigare än det alternativ sora ger ellförfalskningsskyddal körkorl. Under inga förhållanden lorde koslnadsskUlnadenkunna bli så stor alt den uppväger de fördelar, även från trafiksäkerhelssynpunkt,som det förfalskningsskyddade körkortet ger. I detta sararaanhang vill jagframhålla en synpunkt. Om man väljer all behålla körkorlen sådana all de inleär tillfredsställande förfalskningsskyddade koraraer poslen, bankerna,affärsinnehavarna etc. av service- och konkurrensskäl sannoUkt inle alt avvisasådana körkort sora legiliraalionshandlingar. Delta innebär att man i sådantfall även fortsättningsvis raåste räkna med falska körkort som hjälpmedel vidbrott. Det kan enligt min mening inte råda någon tvekan om alt man nu bör tatillfället i akt att få en allraänl spridd, förfalskningsskyddadlegitiraalionshandling, när del kan ske liU ingen eUer i vart fall en endaslobetydlig raerkoslnad. Jag vill erinra ora att vi har drygt 3 milj.körkorl och alt antalet ökar i relativt snabb takt. Utöver det anförda vill jag föra in ytterligare enaspekt i sararaanhangel. För all körkortet skall vara lillfredsslällande frånlegitiraalionssynpunkl krävs inle endasl alt del har etl gottförfalskningsskydd ulan även all del raed inle alltför långa mellanrum förnyas.Orsaken härtUl är främst atl körkorlsinnehavarens utseende och naranleckningändras genora åren och kortet i dessa avseenden behöver aktualiseras. Utredningensförslag om utbyte har genoragående godtagils avreraissinslanserna och jag anser för min del atl är väl avvägd. Detkan emeUertid göras gällande att raan genora utbytesförfa-randet får enfördyring jämfört med det alternativ där körkortet inte 5 1971.1 saml. 1971: 65 62 tjänarsora allraän legitimationshandUng. I della fall kan man hänvisa till all dagenskörkort i princip gäller till innehavarens död. Jag viU emellertid framhåUaatt de nuvarande reglerna är långt ifrån tUlfredsstäUande. Körkorlen är ofta iså dåligt skick atl de är svåra att avläsa. Namnuppgiften är ofta felaktig, eflersorakörkortsinnehavaren underlåtit att anmäla namnändring. Dessutora brister detgivetvis efter ofta i kravet all körkortet skall vara försett raedvälliknande foto. Även om man väljer det enklare körkortsallernativet raåste raanalltså räkna med en skärpning av bestäraraelserna ora utbyte. Det är raedhänsyn härtill tveksarat i vad raån raan får en lägre kostnad i det nu aktuellaavseendet, ora raan väljer det enklare körkortsallernativet. Jag vill också frarahållaatt man genora regelbundna utbyten av körkorlen kan få en anknytning för oraprövningav förarkompelensen för del fall man i en framlid skulle finna en sådanmotiverad. Sora ell resultat av detidigare övervägandena förordar jag alltså alt de nya körkorten utforraas så atlde får ett gott förfalskningsskydd och att körkorlen utan oraprövning byts ulvart tionde år. AB ID-korts lUl-verkningsraetod, som förordals av körkortsulredningen,synes fylla alla rimliga krav på förfalskningsskydd och bör därför enligt min raeningväljas. Genora statens ägarinlresse i ifrågavarande förelag uppnår raan ocksåen god insyn i tillverkningen, vilket är önskvärt från säkerhels-synpunkt. Detidigare beskrivna huvuddragen av de administrativa mli-nerna tUlgodoseranspråken på säkerhet, enkelhet och snabbhet. I fråga om detalj ema får ulforranragenske under liden frara tills de nya körkorten skall börja ulfärdas. Utredningenlorde återkoraraa raed ytterligare förslag i detla hänseende. Ifråga om det särskilda Iraklorkörkortet finns t. v. inle någon anledning altavvika från utredningens förslag. Givelvis kan det bli aktueUt med enomprövning i delta avseende, när motorredskapsutredningens koraraande förslagbeträffande behörigheten att föra traktor och raotorredskap las upp lill bedöraning. En annan väsentlig uppgiftvid utforraningen av körkorten är all få överenssläramelse med reglerna i 1968års väglrafikkonvention, så alt raan garanterar de svenska körkorlens internationellagiltighet. Viklen av della har frarahållits av en rad remissinstanser ochutredningen har också i huvudsak uppnått detla syfte genom den föreslagnautformningen. Som flera remissorgan påpekat föreligger dock från konventionensföreskrifter vissa avvikelser, som kan medföra risk att de svenska körkorlen inlekomraer alt godtas i alla lill konventionen anslutna länder. Bland sådanaavvikelser vUl jag närana alt utredningen uteläranal förklaringen på körkortettill den bokstavsbeteckning som används för att ange förarbehörigheten, attkonventionens kategoriindelning inle följs genora alt den särskildabehörigheten att föra personbil i yrkesraässig trafik anges raed ordet"TAXI" i an- Prop.1971: 65 63 slutninglill övriga kalegoriangivelser på kortets framsida, atl förekomsten av vissa särskUdavUlkor anges raed hänvisningsnuraraer och alt körkortsinnehavarens födelseortoch adress utelämnats. Dessa avvikelser bör eraeUertid i stort sett kunnaundvikas genora sraärre justeringar av körkortels utforraning. Även i övriglkan del finnas anledning alt företa järakningar raed hänsyn bl. a. lUl önskeraålelalt få raaskinellt läsbara körkort och lill produktionstekniska överväganden.Så får ske under den fortsatta detaljutforraningen. Genom 1967 årsprincipbeslut angavs kraven på fordonsförarna i olika avseenden. Jag återkommertUl konsekvenserna av delta beslut, när del gäller att utforraa föramlbUdningenraed hänsyn tUl den behörighet sora följer av differentieringen av körkorten.Här vUl jag först erinra ora att beslutet innebar en anpassning tUl reglerna i1949 års väglrafikkonvention. Efter denna tidpunkt har ttäffats en ny intemationellöverenskommelse som berör indelningen i olika körkortsklasser. Enligtsistnämnda överenskommelse skaU förarbehörigheten anknyta tUl följande femfordonskategorier och anges på körkorten raed bokstäverna AE. B. Personbiloch lastbil med en tolalvikt om högst (lätt lastbil) särat sådant fordon och därtill kopplat släpfordon raed en tolalvikt ora högst . Släpfordonels tolalvikt får dock vara högre om den inle överstiger dragfordonels tjänstevikt och ora fordonens sararaan lagda tolalvikt ej heller överstiger . C. LastbUraed en lotalvikl sora överstiger (tung lastbil) samt sådani fordon och därtill kopplat släpfordon med en totalvikt ora högst . D. Busssaral buss och därtUl kopplat släpfordon med en totalvikt ora högst . E. Fordonskorabinationi vilken del dragande fordonet lUlhör någon av kategorierna B, C eUer D raen som sararaantagen inle faller under någon av dessa kategorier. Förenklatuttryckt kan raan säga all A anger behörighet alt föra raotorcykel, B all förapersonbil, lätt lastbU och lätt släpvagn, C all föra tung laslbU och lättsläpvagn, D alt föra buss och lätt släpvagn saral E alt föra fordonskombinationraed tung släpvagn. Enanpassning liU konvention fordrar sora körkortsulredningen påpekat en järakning av beslut i fråga ora tillåten vikt på släpvagn underkategori B. Enligt konventionen berättigar näraligen under vissa fömtsättningarkörkorl av kategori B förare att köra med släpvagn sora är tyngre än 750 kg.Utvidgningen har framför allt skell för all raan så långt raöjligt skall slippakräva körkort av kategori Prop.1971: 65 64 Eför den som vill låta sin bU dra en husvagn. Med hänsyn härtiU och för attundvika risken atl svenska körkort underkänns av andra lUl konventionenanslutna stater bör raan enligt min mening vidta denna järak-nmg. Äveni fråga om åldersgränserna för behörighet alt föra vissa slag av fordon avviker1967 års beslut från nyssnämnda konvention. Sålunda är de för svenskt vidkoramandebeslutade miniraiåldrarna i några fall lägre än vad de lill konventionenanslutna länderna förbundit sig atl godla. Detla innebär emeUertid endast altövriga länder inte är skyldiga att acceptera den i elt svenskt körkorl angivnabehörigheten om innehavaren inte uppnått i konventionen angiven ålder.Huruvida villkoret är uppfyllt kan lätt konstaleras eftersom körkorlsinnehavarensfödelsedag finns angiven på körkortet. Anledning att järaka de svenskareglerna finns inle i detta fall. Iett annat avseende kan emellertid tvekan råda ora raan utan vidare bör användade i konventionen upptagna kategorierna för all beskriva behörigheten alt föra raotorfordon.Jag syftar då på den omständigheten att man i fråga om behörighet att föramotorcykel, betecknad A, inte skiljer raellan lätt och tung raotorcykel. Pånuvarande raotorcykelkörkort anges atl behörigheten gäller endast för lätt raotorcykel,ora körkortsinnehavaren ej fyllt . Med den av utredningen förordade och avraig accepterade fraraslällningsraeloden skulle denna, för endasl elt fåtalgällande begränsning, enligt utredningen behöva anges på alla körkort. Medhänsyn härtill avvisar utredningen en sådan lösning. Utredningen anser istället all raan i saraband raed körkortsprovet i förekoraraande fall bör särskUlkontrollera all sökande, sora är , vet om begränsningen ibehörigheten. För min del finner jag den nuvarande principen atl begränsningenanges på körkortet mera tillfredsställande. Begränsningen kan anges exerapelvispå körkortets frarasida under särskilda villkor. Jaghar principiellt den uppfattningen atl raan inte nu bör gå ifrån 1967 årsbeslut, såvida inle starka skäl talar därför. Med hänsyn härtUl är jag inleberedd all lillraölesgå de synpunkter på ändring av bl. a. olika åldersgränser sorafraraförls av remissinstanserna. I etl avseende finner jag dock kritikenberättigad och detta gäller minimiåldern för behörighet att föra buss.Riksdagen har också (3LU 1970: 60, rskr 1970: 357) uttalat sig för en sänkningav åldersgränsen lill och jag förordar all så sker. Detidigare beskrivna, raed AE angivna körkorlsklasserna raedger i och för sig enrad olika korabinalioner av behörighet. Mol varje korabination måste eraeUertidsvara en viss korapelens och bakom denna måste i sin lur finnas en ändaraålsenligutbUdning. För alt utbildnings-kraven skall kunna specificeras ochutbildningsbehoven tillgodoses på ell riktigt sätt krävs därför en begränsningav korabinationsraöjlighelerna. Prop.1971: 65 65 Såskedde redan genora beslut och della bör i princip följas. Inte hellerhär är jag alltså beredd att acceptera alla de synpunkter sora fraraförts av reraissinslansema,särskilt sora de i stor utsträckning fanns raed i bUden redan när 1967 årsbeslut fattades. Utvecklingen har dock visat att man lärapligen börha särskilt busskörkorl, som inle ger behörighet atl föra tung lastbil. Härigenorakan man näraUgen tiUgodose det växande behov av specialulbUdade förare sora uppkoraraitför den kollektiva trafiken i tätorterna. Det synes inle finnas någon anledningall ge dessa förare den utbUdning sora krävs för atl föra ell tungt laslbUsekipage.All förena bussbehörigheten raed rätt atl föra buss raed lillkopplad tungsläpvagn raöter dock inget hinder eftersom släpvagnar som kopplas tUl bussalltid är relativt små och knappast i högre grad påverkar manövreringsraöjUghelerna. EtUigt1967 års beslut skulle man med den förordade modifieringen få följande körkortsklasser. A**** Behörighet:raotorcykel AB*** Behörighet:motorcykel, personbil, lätt laslbU, lätt släpvagn AB**E Behörighet:motorcykel, personbil, lätt lastbil, lätt och tung släpvagnABC*E Behörighet: raotorcykel, personbil, lätt och tung lastbil, lättoch tung släpvagn AB*DE Behörighet: raotorcykel, personbil, lätt laslbU,buss, lätt och tungsläpvagn ABCDE Behörighet: saratliga fordonsslag DärtUlkomraer den särskUda behörigheten all föra personbil och lätt laslbU i yrkesraässigpersonbefordran, vUken enligt vad jag tidigare anfört kan anges exerapelvismed beteckningen TAXI efler körkortets nummer. Denna behörighet kan korabinerasraed AB*** och AB**E och ingår autoraaliskt i ABC*E, AB*DE och ABCDE. Totah fårman således åtta olika körkortsklasser, dvs. en mera AB*DE än enligt 1967års beslut. Behörighetenatt föra traktor berörs inte av konvention.