prop · FU0392 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lagstiftning om kapning av luftfartyg, m.m.; given . Kungl.Maj:l vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå alt bifalla deförslag om vars avlålande till föredragande departementschefenhemställt. Ipropositionen föreslås all en särskild bestäraraelse ora straff för kapning avluflfartyg införs i brollsbalken. Enligt förslaget skall den sora ombord påluftfartyg medelst olaga tvång beraäkligar sig fartyget eller ingriper i dessraanövrering döraas lill fängelse i högst eller, ora brollel är grovt,lill fängelse raellan elt och . I propositionen läggs också frara förslagtill sådan ändring av brollsbalken alt begränsningarna i svensk dorasloisbehörighet all döraa över utomlands begångna brolt inle skall gälla kapning avluftfartyg. Ipropositionen föreslås vidare all godkänner en av Sverigeundertecknad konvention för bekämpande av olaga besittningslagande avluflfartyg. Konventionen som är dagtecknad den 16 deceraber 1970 har utarbetatsinora Internationella civila luftfartsorganisationen. Lag om ändring i Härigenom förordnas i fråga ora brollsbalken, dels att i balken skall införas en ny paragraf, 13 kap. 5a §, av nedan angivna lydelse, dels atl 2 kap. 3 § och 13 kap. 12 § skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utlänning, som utom riket begått brott, dömes även i annatfall än i 2 § sägs efler svensk lag och vid svensk domstol, 1. om han förövatbrottet å svenskt fartyg eller luftfartyg, så ock eljest om han var befälhavareeller tillhörde besättningen å sådani fartyg och begått brollel i tjänsten, 2. ora han begåttbrollel å område där avdelning av krigsmaklen befann sig, dock i fall han ejvar krigsman allenast ora avdelningen befann sig å området för annat ändamålän övning, 3. om brottetförövats raot , svensk raedborgare eller svensk raenighet, inrättningeller sammanslutning eller raot utiänning sora hade heravist i , eller 4. orabrollel är folkrältsbrolt. 4. ora brollel är kapning av luftfartyg eller folkrältsbrolt. Den som ombord på luflfartyg medelst olaga tvångbemäktigar sig fartyget eller ingriper i dess manövrering, dömes för kapningav luftfartyg till fängelse i högst . Är brottet grovt, dömes till fängelse, lägst ett och . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, omdärigenom framkallats fara för flera människoliv eller om gärningen eljestvarit av särskilt farlig art. Förförsök, förberedelse eller stärapling till raordbrand, grov mordbrand,allraänfarlig ödeläg-gelse, sabotage, grovt sabotage eller spridande av gifteller smitta eller lill förgöring, så ock för underlåtenhet att avslöja sådantbrolt dömes till ansvar enligt vad i 23 kap. stadgas. Förförsök, förberedelse eller stämpling till raordbrand, grov raordbrand,allraänfarlig ödeläg-gelse, sabotage, grovt sabotage, kapning av luftfartygeller spridande av gift eller sraitla eller till förgöring, så ock förunderlåtenhet atl avslöja sådant brott dömes till ansvar enligt vad i 23 kap.stadgas. Denna lag träder i kraft dagen efler den, då lagen enligtdärå raeddelad uppgift utkorarail från trycket i . Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet Inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensara beredningmed statsrådets övriga ledaraöler fråga angående lagstiftning om kapning avluftfartyg och anför. k. flygplanskapningarna har ökat starkt i antal särskilt . Sålunda lär kapningarna ha berört 1 490 och kapningarnaunder 1969 4 519 flygpassagerare. Någon raotsvarande siffra torde ännuinte föreligga raen del kan antas all den kommer att överstiga siffraavsevärt. har också sabolagehandlingar förövats mol civilaluftfartyg i inlernalionell trafik. I en del fall har sprängämnen bringats altexplodera ombord på luftfartyg under färd. I andra fall har kapade luftfartygefler landning förstörts genora sprängning. Gärningarna har raedfört förlusterav raän-niskoliv och orafaltande raalerieUa skador. Någoti registrerat luftfartyg har ännu inte utsatts för kapning ellersabolagehandUngar. Inte heller har det ännu hänt all utomlands registreratluftfartyg förts hit genora kapning. I elt par fall har eraeUertid personer,sora påslås ha gjort sig skyldiga till flygplanskapning utora riket, tagit sintillflykt här. Deproblem som flygplanskapningarna och sabotagen fört raed sig har i hög gradinternationell räckvidd. De har också tagits upp och dryftats av flera internationellaorganisationer, bl. a. , Internationella civilaluftfartsorganisationen (), som är ett av fackorgan,, den europeiska civila luftfartsorganisationen ,pilotorganisationen och inlernalionella Iransportfederalionen. ISverige har bl. och Han-delsljänsteraannaförbundetframfört krav på åtgärder mot kapningsbrolt. 1971: 92 5 Den16 deceraber 1970 antogs på en diplomatisk konferens i en konvention förbekämpande av olaga besittningstagande av luflfartyg (i fortsättningen kalladHaagkonventionen). Till grund för konventionen låg etl förslag sora hadeupprättats inora . Enligt konventionen förbinder sig de fördragsslulandestaterna all belägga flygplanskapning med stränga straff. Konventionen raedförockså vissa förpliktelser i fråga ora dorasräll, åtal och utiäraning raedanledning av sådana brott. Konventionenhar hillills undertecknats av etl feraliotal stater, bland dem , Finlandoch . Konventionen träder i kraft sedan den ratificerats av tio av destater sora dellog i den diploraatiska konferensen. Den har ännu inleratificerats av någon stat. Haagkonvenlioneni fransk och engelsk originalversion jämte översättning lill svenska lorde fåfogas lill statsrådsprotokollet i detla ärende sora bilaga 1. Underår 1970 höll företrädare för berörda departeraent och rainisle-rier i ,, och överläggningar ora en enhetlig nordisk lagstiftningora straff för flygplanskapning. Utgångspunkten var därvid del inora ICAOupprättade förslag lill konvention ora bekära-pande av flygplanskapning soraefler vissa justeringar antogs vid den diploraatiska konferensen i . Vidöverläggningarna uppnåddes enighet ora att de nordiska länderna borde anslutasig lill den tilläranade konventionen. I anslulning till överläggningarnaupprättades inora jusliliedeparteraenlet en proraeraoria (Ds Ju1970: 17) angående lagstiftning ora kapning av luftfartyg. I proraeraorianföreslås all en särskild straffbestämmelse om kapning av luftfartyg införs ibrottsbalken (BrB). Proraeraorieförslaget torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i delta ärende som bilaga 2. Efterremiss har yttranden över proraeraorian avgetls av riksåklagaren (),hovrätten för , , luftfartsverket, Sverigesadvokalsarafund, , Tjänsleraannens centralorganisation,, , Scandinavian AirlinesSyslem (SAS) och Linjeflyg aktiebolag. RA har överlämnat yttranden avöveråklagarna vid åklagarmyndigheterna i och Malraöåklagardistrikt särat från chefen för länsåklagarrayn-dighelen i Stockholraslän och . Ar1963 antogs i Tokio en konvention ora brolt och vissa andra handlingar som harbegåtts orabord på luftfartyg (se prop. 1966: 159 och SÖ 1967: 40). Dennakonvention, i del följande kallad T o k i o k o n-ventionen, reglerarhuvudsakligen frågor om befälhavares, besätl-ningsmedleras och passageraresskyldigheter och befogenheter raed an- 1971: 92 6 ledningav brott orabord på luftfartyg eller för upprätthållande av ordning ochsäkerhet orabord. Den sora har begått brotlsUg handling ombord på flygplanskall sålunda bl. a. kunna las i förvar, sällas i land och överlämnas tillbehörig rayndighet i konventionsslat. Konventionen innehåller också regler omskyldighet för konventionsstatema alt företa undersökning och vidta andraåtgärder bl. a. när brott har begåtts ombord. Av särskilt intresse i dellasararaanhang är Tokiokonvenlionens bestämmelser ora vad konventionsslat harall iaktta i fall av olaga besittningstagande av luftfartyg (artikel 11). Harnågon orabord på luflfartyg genora våld eller hot ora våld rällsslridigl begåtten handling, sora innefattar besittningstagande av ell luftfartyg elleringripande i eller annat orättmätigt utövande av kontrollen över ett sådantfartyg under flygning eller är sådan handling på färde, skall konvenlionsstatvidta de åtgärder sora påkallas för atl kontrollen över fartyget skaU kunnaåterföras till befälhavaren eller vidraaklhållas av . Vidare skall denkonventionsslat där luftfartyget landar återställa fartyget och dess last tillderas rältraäliga innehavare saral tillåta passagerare och besättning allfortsätta resan så snart sora raöjligl. Tokiokonvenlionenhar undertecknats av elt fyrtiotal stater och har tUlträlts av 29 stater, blanddera , , och , Den trädde i krafl den 4 deceraber1969. Haagkonvenlionenutarbetades vid en av anordnad diploraatisk konferens i den 116deceraber 1970.1 konferensen var orakring 75 stater representerade, bl. a.Danraark, , och . Vid den slutliga oraröslningen röstade 74stater för konventionen och ingen stat raot, medan två stater avstod från allrösta. Konventionen undertecknades den 16 deceraber 1970 av ell femtiotalstater, bland dem och . undertecknade konventionen ibörjan av innevarande år. Haagkonvenlioneninleds med en definition av lerraen "brollel" ("theoffence"). Enligt art. 1 förslås härraed gärning som någon begår ombordpå ell luftfartyg under flygning och sora är rällsslridig och innefattar våldeller hot samt består i besittningstagande av eller annat utövande av kontrollöver luftfartyget. Också försök och medverkan till sådan gärning faller underdefinUionen. Gärning av nu angivet slag benärans i det följande"kapningsbrolt". 2 förbinder sig konvenlionsstaterna all belägga kapningsbrolt raedsträngt straff. Konventionen ställer inle upp krav på särskild arl av påföljd,t. ex. frihetsberövande, eller på viss slrafflalilud. Art.3 innehåller ytterligare regler om konventionens lillärapningsoraråde. I arl.3.1 ges en definition av uttrycket "under flygning", vUkelförekoraraer i arl. Vid tiUärapning av konventionen anses elt luftfartygvara under flygning från del ögonblick då aUa ytterdörrar har stängts eflerombordgåendel tUl del ögonblick då någon av ytterdörrarna har Prop.1971: 92 7 Vidare föreskrivs all vid nödlandning ("forcedlanding" resp. "atterrissage forcé") flygningen skall ansesforlsälla lill dess behörig rayndighet har övertagit ansvaret för personer ochegendora ombord. Med nödlandning lorde avses inte bara landning som föranledsav tekniskt fel, bränslebrist o. d. utan också sådan landning sorafrara-Ivingas av en kapare. 3.2 äger konventionen inle lillärapning på luftfartyg sora används inoramilitär-, tull- eller polisväsendet. Förall konventionen skall vara tillämplig krävs enligt art. 3.3 vidare allantingen startplatsen eller landningsplatsen för del luflfartyg på vilketbrottet begås är belägen utanför registreringsstatens oraråde. Däremot har delingen betydelse om luftfartyget används i utrikes eller inrikes fart. I art.3.4 finns en kompletterande regel för sådana luftfartyg som registrerasgemensarat för flera stater eller är föreraål för internationell registrering.I sådani fall äger konventionen inle lillärapning, ora både startplatsen ochlandningsplatsen är belägna inom sararaa stats oraråde och denna stat enligtsärskild föreskrift i art. 5 har utsetts alt utöva dorasräll och vidkonventionens lillärapning skall anses sora registreringsstat. De artiklar ikonventionen sora behandlar frågor ora prelirainär undersökning och lagande iförvar (arl. 6), åtal (arl. 7), ulläraning (arl. 8) och örasesidig rättshjälp(art. 10) är eraeUertid enligt art. 3.5 tillärapliga så snart någon sora harbegått eller raisslänks för att ha begått kapningsbrolt påträffas i annan statän registreringsstaten och oavsett var luftfartyget i fråga har startat ellerlandat. Art.4 innehåller regler ora i vUka fall en konventionsslat skall ha domsräll.Enligt art. 4.1 skall varje konventionsslat tillse alt den i vissa särskiltangivna fall har dorasräll inle bara över kapningsbrolt ulan också beträffandevarje annan våldshandling som den misstänkte i saraband med kapningen harbegått mot passagerare eller besättning. Sådan dorasräll raåste konventionsslatsålunda kunna utöva, när den brottsliga handlingen har begåtts orabord påluftfartyg sora är registrerat i den staten eller uthyrt lill person vilkendriver näringsverksarahel med huvudkontor i den staten och när del luftfartygpå vilket den brottsliga handlingen har förövats landar i den staten med denmisstänkte alltjämt ombord. 4.2 finns en jurisdiktionsbesläramelse sora avser endast självakapningsbrollel. Konvenlionsstat skall enligt denna bestäraraelse tillse, altden har dorasräll över sådani brott, när den raisslänkle finns inora dessoraråde och inle ulläranas enligt arl. 8 lill annan konventionsslat sora hardomsräll enligt arl. Destater som har dorasrätt enligt arl. 4.1 eller 2 är inle exklusivt behöriga.Konventionen utesluter inte atl straffrättsUg jurisdiktion utövas också i andrafall raed slöd av nationell lag (art. 4.3). Art.6 innehåller föreskrifter ora vilka omedelbara åtgärder konven- 1971: 92 8 tionsstathar att vidta, när någon sora har begått eller raisslänks för atl ha begåttkapningsbrolt befinner sig inom statens område. Om del påkallas avomständigheterna, skall gärningsmannen tas i förvar. För all förhindra altsådan person avviker kan också andra åtgärder tillgripas. Åtgärderna skallvidtas i enlighet med statens egen lag och får inle bestå under längre lid änsom krävs för all straffrättsligt förfarande eller utlämningsförfarande skallkunna inledas (arl. Konvenlionsslalen skall enligt art. 6.2 oraedelbartinleda en prelirainär undersökning av orasländigheterna. Den som har tagits iförvar skall enligt art. 6.3 få hjälp att genast komraa i förbindelse medbehörig representant för sitt heraland. Meddelande ora atl någon har lagils iförvar i en konventions-stal skall enligt art. 6.4 genast läranas lill bl. a.den stat där luftfartyget är registrerat och den stal i vilken denorahänderlagne är raedborgare. Dessa stater skall enligt denna bestämraelseockså underrättas om resultatet av verkställd undersökning och huruvida denundersökande staten avser alt utöva dorasrätt. Art.7 innehåller vissa ålalsregler. den konvenlionsstat där en förkapningsbrolt raisstänkt person påträffas inte ulläranar lill annan stalför lagföring, skall ärendet överläranas till behörig rayndighet i den egnastaten för beslut i åtalsfrågan. skall ske undantagslöst och oberoende avora brottet har begåtts inora eller utanför konventions-statens oraråde. Besluti åtalsfrågan skall fallas enligt de regler som gäller beträffande varjeordinärt brott av allvarlig art enligt sararaa stats lagar. 8 regleras frågor om utlämning av den som är misstänkt eller dömd förkapningsbrolt. Enligt art. 8.1 skall brottet anses vara elt ut-läraningsbartbrolt enligt utlämningsavtal som redan har ingåtts mellan konventionsslater.Vidare förbinder sig konvenlionsstaterna atl i utläraningsavtal, sora de kankoraraa att ingå raed varandra, behandla brottet som utlämningsbarl.Konventionsslat som för beviljande av utlämning kräver atl utlämningsavtalskall finnas med den stat som begärt utlämning får, om sådani avlal saknas,enligt art. 8.2 efter eget val i stället betrakta sora lagliggrund för utläraning. För ullämningen skall gälla de övriga villkor soraföreskrivs i den anrao-dade statens lag. Enligt art. 8.3 gäller i fråga orakonventionsslater sora inle kräver alt utläraningsavtal föreligger för allutlämning skall kunna beviljas, alt sådana stater skall sinsemellan ansekapningsbrolt som ell ullämningsbart brott, varvid de villkor för utläraningskall gälla sora den anraodade statens lag ställer upp. Vidutläraningsbestäramelsernas tUlämpning skall enligt art. 8.4 kapningsbroltanses vara begånget inte bara på den ort där del förövades ulan också i destater sora har ålagts alt utöva dorasräll enligt arl. Närkapningsbrolt har begåtts eller är på färde, skall konventions-staterna enUgtart. 9.1 vidta de åtgärder som behövs för atl kontrollen Prop.1971: 92 9 överluftfartyget skall kunna återföras till befälhavaren eller vidmakthållas avhonora. Enligt art. 9.2 skall i sådani fall den konventionsslat därluftfartyget eller dess passagerare eller besättning finns underlätta förpassagerarna och besättningen atl så snart sora raöjligl fortsätta resan.Vidare skall luftfartyget och dess last ulan dröjsraål återställas lill derasrältraäliga innehavare. Art.10 innehåller vissa bestäraraelser om skyldighet för konvenlionsstaterna alllämna varandra rättshjälp när sådani brott som konventionen avser har begåtts.Enligt art. 11 skall konventionsslat lämna upplysningar om sådanabrolt och ora de åtgärder sora vidtagits med anledning av brottet. Art.1214 innehåller slutbeslämraelser. Tvister angående tolkningen ellerlillärapningen av konventionen skall hänskjutas till skiljedora, ora någon avde tvistande staterna begär det. Kan parlema inora sex raånader därefter inleenas ora skiljedorasförfarandels utformning, kan någon av dem hänskjuta tvistentill den inlernalionella doraslolen i . Konventionsslat har rätt all vidtillträde lill konventionen förklara sig inle vara bunden av dennaskiljedorasklausul (arl. Konventionen slår öppen för undertecknande avalla stater. Konventionen skall ratificeras. Stat sora inle undertecknarkonventionen före dess ikraftträdande får ansluta sig till den när staten såönskar. Konventionen träder i krafl efter den dag dåralifikalionsinslmment har deponerats av tio stater sora har undertecknat denoch sora har deltagit i den diploraatiska konferensen i i deceraber 1970.För övriga stater träder konventionen i kraft antingen nyssnäranda dag efler dagen för deposition av vederbörande stats ratifikations-eller anslutningsinstrument, beroende på vilkendera dagen sora infaller senast (arl.13). Konventionen kan sägas upp med en uppsägningstid av (art.14). 3.1Straffbestämmelser m. m. Isvensk rält finns inle någon slraffbeslämraelse sora är direkt avsedd atltiUärapas på s. k. flygplanskapning. Däreraot finns flera straffbe-, stämmelseri BrB som har tiUkorarait frärast raed tanke på andra typer av gämingar raensora kan tänkas bli aktuella all tillärapa på flygplanskapning. Blanddessa besläramelser kan först nämnas den ora sabotage. För sådani brolt dörasenligt 13 kap. 4 § BrB bl. a. den som allvarligt stör eller hindrar denallraänna sarafärdseln. Straffet är fängelse i högst . För grovtsabotage kan enligt 13 kap. 5 § BrB döraas till fängelse på v.'ss lid, lägsttvå och högst , eller på livslid. 1971: 92 10 raandehuruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas bl. a. ora därigenora harfrarakallats fara för flera raänniskoUv eller för egendora av särskildbetydenhet. Beskrivningen av sabotagegärningen överensstäraraer i sak raed vadsora gällde enligt strafflagen. I den proposition vari Kungl. Maj:l föresloginförande av sabolagebesläraraelsen i strafflagen uttalade föredragandedeparteraentschefen raed frångående av straffrällskorarailléns ståndpunkt atl slraffskyddet raot sabotage inte orafattar sarafärsel i utlandet (prop.1948: 80 s. 288). Ävenbestäraraelserna ora rån kan bli tillärapliga. För rån skall enligt 8 kap. 5 §BrB den dömas som raed våld på person eller hot som innebär trängande faratvingar annan till handling eller underlåtenhet, innebärande förgärningsmannen och skada för den Ivungne eller någon i vars ställe denne är.Straffet för rån är fängelse, lägst ell och högst . Är brottet atl ansesom grovt, skall enligt 8 kap. 6 § BrB döraas för grovt rån lill fängelse,lägst fyra och högst . Delkan ifrågasättas ora inle vissa fall av flygplanskapning skulle kunna bedöraassom tillgrepp av fortskaffningsmedel eller egenmäktigt förfarande. Förtillgrepp av fortskaffningsmedel döras enligt 8 kap. 7 § BrB den som olovligenlar och brukar motordrivet fortskaffningsmedel som tillhör annan. Straffet ärfängelse i högst eller, om brollel är ringa, böter. Är brottet grovtkan fängelse ådömas från sex raånader lill . Den som i annat fallolovligen tar och brukar eller eljest tillgriper något kan för egenmäktigtförfarande döraas till böter eller fängelse i högst sex raånader eller, orabrottet är grovt, lill fängelse i högst (8 kap. 8 §). Vidflygplanskapning kan det också bli fråga om all tUlämpa vissastraffbestäraraelser i 4 kap. BrB, sora handlar ora brott raot frihet och frid.För olaga frihetsberövande kan enligt 4 kap. 2 § den dömas lill fängelse, lägstell och högst , sora berövar någon friheten utan alt gärningen enligt 1 §sararaa kapitel är alt bedöma sora raännisko-rov. Handlingssättetvid flygplanskapning torde i regel innebära all gärningsmannen har gjorl sigskyldig till olaga tvång (4 kap. 4 § BrB) eller olaga hot (4 kap. 5 § BrB). Somolaga tvång bedöms bl. a. gärning, varigenora någon genom misshandel ellereljest med våld eller genora hot ora brottslig gärning tvingar annan all göra,tåla eller underlåta något. Den som raed sådan verkan övar tvång genora hot altåtala eller ange annan för brott eUer all ora annan lärana menligt raeddelande(s. k. skandaliseringshol) kan döraas för olaga tvång, ora tvånget ärotillbörligt. För olaga hot döms den som lyfter vapen mot annan eller eljesthotar raed brottslig gärning på sätt sora är ägnat all hos den hotade frarakaUaallvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendora.För sistnäranda båda brott kan ådöraas böter eller fängelse i högst . fängelsei lägst sex raånader och högst , finns för olaga tvång som bedöms somgrovt. Ävenvissa straffbestämmelser i 3 kap. BrB ora brott mol liv och hälsa kan blitillämpliga vid kapning. Den sora av grov oaklsarahel utsätter annan förlivsfara eller fara för svår kroppsskada eller allvarlig sjukdora, kan enligt3 kap. 9 § BrB dömas för framkallande av fara för annan till böter ellerfängelse i högst . Även uppsåtligt framkallande av fara omfattas avlagrurarael (prop. 1962: 10 s. B 96 och 212). Avansvarsbesläraraelserna i luftfartslagen (1957: 297) är närraast 13 kap. 5 §första styckel av intresse. Enligt denna bestämmelse kan den sora gör tjänst påluflfartyg och sätter sig upp raot befälhavare och vägrar lydnad döraastill böter eller fängelse i högst ell år. Är gärningen särskilt belagd raedstraff i , skall dock inte döraas lill straff enligtluftfartslagen. En regel härora finns i 13 kap. 12 § (ändrad 1964: 211). Härbör också näranas alt del enligt 107 § andra styckel luftfarts-kungörelsen (1961:558) är förbjudet att utan tillstånd av luftfartsverket raedföra annatskjutvapen än Ijänstevapen i passagerarulryra-me på luflfartyg sora iförvärvssyfte används för personbefordran. För överträdelse av detla förbuddöraes enligt 13 kap. 8 § andra styckel luftfartslagen, jämförd raed 8 kap. 4 §andra styckel sararaa lag, lill böter eller fängelse i högst ell år. Slutligenkan anraärkas, all enligt lagen (1970:926) ora särskUd kontroll på flygplatssådan kontroll får äga rura för all förekoraraa brott sora utgör allvarlig faraför säkerheten vid luftfart. Vid kontrollen får vissa straffprocessuellaIvångsraedel tillgripas för sökande efler vapen eller annat föreraål sora ärägnat alt koraraa lUl användning vid brott som sagts. Reglernaora svensk strafflags tilläraplighet i ruraraet finns intagna i 2 kap. BrB.Bestäraraelserna ger en vidsträckt kompelens åt svensk domstol. Iöverenssläramelse med territorialitetsprincipen omfattar korapetensen enligt 2kap. 1 § alla i begångna brott. Svensk domstol är behörig också om detär ovisst var brottet förövades raen del finns skäl alt anta atl del begickshär. Ifråga om brott begångna utomlands är svensk domstol enligt 2 kap. 2 § förstastyckel BrB alllid behörig, ora brottet förövats av svensk raedborgare eller avutlänning raed heravist i . Medborgarskap resp. heravist skallföreligga för gärningen. I2 § andra styckel utsträcks den svenska jurisdiklionen ytterligare beträffandevissa brott sora uloralands har begåtts av utiänning. 1971: 92 12