prop · FU0356 · 1971-12-31 00:00:00 — Ävenuppföljningsverksamheten skall enligt utredningen genomföras av utomståendeorgan. Bolagets insatser inskränker sig alltså till samordning, planering ochupphandling. Bolaget bör också kunna påverka forsknings- ochutvecklingsarbetet inom masskommunikationsomrädet genom att följa utvecklingenpä området, bekantgöra resultaten av detla arbete och ta initiativ tillfortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser. Det är en styrka att bolaget är direkt engagerat ipraktisk kontaktverksamhet. Bolaget skall förmedla forsknings- ochutvecklingsrön till den praktiska verksamheten och återföra erfarenheterdärifrån lill utvecklingsarbetet. Därigenom kan enligt utredningen skapas enkoppling mellan teori och praktik som tidigare saknats i myndigheternas kontaktverksamhet. Slutligen skulle bolaget enligt utredningen kunna fylla enväsentlig uppgift genom att främja samordning av samhällets olika informationsinsatser.En individ är ofta i behov av en kombination av samhällsåtgärder som handläggsav olika myndigheter. Den stelhet som är resultatet av gränsdragningar iförvaltningen motverkas emellertid av olika former för samverkan mellanmyndigheter. Rätt handlagd kan samhällsinformationen vara ett instrument ochett uttryck för den helhetssyn som utgår från individens samlade behov. De fördelar som ligger i samlad upphandling genom bolagetanser utredningen vara så uppenbara, atl något obligatorium för myndigheternaatt utnyttja bolaget beträffande upphandling av mediautrymme, produktion avinformationsmaterial och kreativa tjänster inte torde vara nödvändigt. Vadgäller upphandling av undersökningstjänster är sakläget enligt utredningensuppfattning ett annat. Här krävs en kraftig utvidgning av verksamheten.Resultatet bör bli bättre, som kostnaderna kan begränsas, om dennaverksamhet hålls ihop och samordnas centralt. Utredningen finner det därförnödvändigt atl myndigheterna åläggs atl anlita bolaget för upphandling avtjänster i anslutning lill förprövningar, effeklmätningar och liknandeundersökningar. Utredningen behandlar företrädesvis myndigheternas behovav ökad informationsrådgivning och framhåller alt bolaget måste ge företräde åt myndigheternas behov av service.Bolaget bör emellertid i princip ha rätt alt fritt få söka sina kunder inomalla sektorer. Konsultbolagets service skall enligt utredningen vara avgiftsbelagd.Prispoliliken skall vara sådan att samtliga kostnader läcks av intäkter irörelsen. TUl rörelsens kostnader räknas då också kostnader för utvecklingsarbetesom inte kan hänföras till viss rayndighel eller lill ett avgränsat uppdrag,kostnader för personalens vidareutbildning samt kapitalkostnader, innefattandeskälig avkastning på insatt kapital. Vidgade medel för kontaktverksamheten Utredningen finner det omöjligt för myndigheterna att mednuvarande anslag i rimlig utsträckning kunna tUlgodose kravet på sarahällsinformationtill medborgarna. Den diskriminering i inforraationshänseende av vissa medborgarkalegoriersom förekommit beror till stor del på otillräckliga medel. Utredningenanser vidare atl den eftersträvade systematiseringen och effektiviseringen avkontaktverksamheten ges bättre förutsättningar vid en utökning av verksamheten.En integrerad syn på informationsfrågorna bör också leda tillrationaliseringar genom alt samhället kan informera i stället för att vidtaandra åtgärder. Som elt exempel på atl etl sådani alternativlänkande kan varasamhällsekonomiskt lönsamt nämner utredningen hälso- och sjukvårdsområdet.Intensiv information om viktiga hälso- och kostvanor skulle minska behovet avbetydligt mera kostnadskrävande sjukvård. Utredningenkonstaterar all rayndigheterna inte i någon högre grad har begärt medel förvidgad kontaktverksamhet i sina anslagsframställningar för /71trots att företrädare för utredningen gått igenora raedelsbehovet förinformation under budgetåren 1970/71 och 1971/72 med representanter för etttiotal myndigheter vars verksamhet ligger inom områden med ett påtagligtinformationsbehov. Enligt utredningens mening är del dock angeläget att medelfinns tiUgängliga för kontaktverksamhet när bättre motiverade och mer preciseradeplaner framkommer. Med hjälpav del föreslagna konsultorganel anser utredningen all del bör vara möjligt attsnabbt utarbeta planer, för vilkas genomförande medel bör beviljas med korttidsfrist och utan atl invänta behandlingen i den gängse budgetprocessen.Utredningen föreslår därför alt medel anvisas som ett reservationsanslag undersjunde huvudtiteln atl disponeras av Kungl. Maj:t efter myndigheternas äskandei särskild ordning. Utredningens förslag, som alltså framlades ,innebar att 30 railj. skulle anvisas för ändamålet /71 och50 milj. kr. Utredningen förutsatte alt myndigheternaunder de båda budgetåren skall vinna sådan erfarenhet all medels- behovet därefter kunde läckas inom ramen för den gängsebudgetprocessen. En ledamotuttrycker i elt särskilt yttrande tveksamhet liU tanken på elt särskUt anslagför information, särskilt som uppräkningen av anslagen framstår som alltförsnabb mot bakgrund av nuvarande anslag för information. Han framhåUer attutredningens grundsyn innebär alt konlaklålgärder utgör komplement och iblandalternativ lill andra åtgärder inom myndigheternas verksamhetsprogram. Anslagetbör därför avvecklas möjUgl för alt i stället integreras i myndigheternasordinarie raedelsanvisning. Det är också av vikt att anslagels storlekanpassas lill vad rayndigheterna förmår utnyttja effektivt och meningsfuUt. Iannat fall riskerar man atl myndigheterna fortsätter alt särbehandlakontaktverksamheten. I pressombudsmannafunktionen har raan ofta överbelonalviklen av tillfälliga åtgärder i direkt anknytning lill specifika händelser, t.ex. anordnande av presskonferenser och utsändandet av pressraeddelanden isamband med reformförslag, remissyttranden, invigningar etc. mening bör pressombudsmannafunktionen koncentreras lUlkontinuerliga kontakter raed nyhetsmediernas redaktionella personal. Pressombudsmannafunktionenskulle således i första hand inriktas på den långsiktiga uppgiflen altförbättra förvaltnings-journalistiken genom att vidga kunskapen ommyndigheterna och deras verksarahet. För altkunna inhämta kunskap om utvecklingen inora myndigheten och snabbi föra denvidare raed beaktande av rayndighelens policy bör enligt utredningens raeningpressombudsmannen som regel vara direkt underställd myndighetens chef. Ikommunalt sammanhang är en placering av pressombudsmannen eller motsvarandebefattningshavare direkt under kommunens styrelse mest ändamålsenlig. Utredningenanser all ell tiotal tjänster som pressombudsraan bör nyinrättas ochfler på inom myndigheterna. Den finner det också angelägel att flerlandsting och primärkorarauner överväger all inrätta tjänster förpressombudsmän. F. n. saknar oftast myndigheternas chefer ochadministrativa ledningspersonal med planeringsuppgifler den utbUdning ochkunskap om komraunikalionsläran sora krävs för all kontaktverksarahelen skallkunna samordnas med övriga åtgärder i myndigheternas verksamhetsprogram. Ocksåinom slalsdeparlementen gör sig denna kunskapsbrist gällande med resultat atlmyndigheterna har svårt all få gehör för budgetförslag avseendekontaktverksamhet. För att komma till rätta med dessa problem krävsutbildning av myndigheternas ledningspersonal och tjänstemän inom stalsdepartemenlen. Myndigheternas informationstjänstemän och övrig personalsom engageras i kontaktverksamheten är ofta inte tillräckligt kvalificeradeför all på riktigt sätt handlägga del informationstekniska arbetet. Också medavseende på dessa personalkategorier krävs utbildningsinsatser. Utredningen föreslår att utbildning i kommunikationsläraoch in-formationstekniskl arbete samordnas för hela förvaltningen i två slagskurser med inriktning på envar av de nämnda personalkategorierna. En första ulbildningsetapp skulle omfatta ochgenomföras av statens personalutbildningsnämnd. Enligt utredningens förslagskulle 1 400 personer nås under 56 kurser. Utredningen räknar med atl motsvarande utbildning äger rumpå del kommunala området genom kommunförbundet och landstingsförbundet vidderas egna skolor i samarbete med statens personalutbildningsnämnd. För statens del beräknas kostnaderna förutom kostnaderför kursdeltagarnas löner till 1 milj. kr. för det föreslagnatvåårsprogrammet. Några remissinstanser anser att utredningen har begränsatsitt uppdrag alllför starkt. Sålunda anser ,statens råd för samhällsforskning, och atl utredningenborde ha belyst frågan om informationen från allmänheten till myndigheterna.Svenska kommunförbundet anför atl avgränsningen till statsmakternas,landstingens och kommunernas beslut och de föreskrifter som meddelas på grundvalav dessa kan synas väl snäv, men att förbundet kan förslå dess nödvändighet omman i denna omgång skall komma till någorlunda snabba beslut.Trafiksäkerhetsverket, universitetskanslersämbetet, , statenslantbruksinformation och TCO anser skolans roll otiUräckligl belyst. Alla remissinstanser som berört frågan anser i likhet medutredningen att informationsverksamhet bör ses som en integrerad del avverksamhetsplaneringen. menar atl utredningen meraingående borde behandlat informationens roll som en av de många åtgärder sommyndigheter har lill förfogande för atl uppnå en angiven målsättning. Del hadevarit önskvärt alt utredningen närmare gått in på metodiken förprogramplanering, olika principtyper av information och vilken roll olikatyper av information kan ges i ett ål-gärdsprogram. Flera remissinstanser tar upp informationsfrågan urspeciella målgruppers synpunkt. , och i understryker vikten av att hänsyn tas lill dehandikappades situation och möjligheter att tillgodogöra sig information.Sveriges industriförbund och framhåller betydelsenav all näringslivet och organisationerna underrättas om för dembetydelsefulla bestämmelser, regler och förbud. och Svenska annonsörers förening pekar påbetydelsen av samverkan med kommunerna i informationsfrågor, och understryker viklen av att hänsyn tas till kommunalasynpunkter vid information från statligt håll. Principen om likvärdig information till alla berörda om rättigheteroch skyldigheter har av de remissinstanser som tagit upp saken behandlatspositivt. Även förslagel om annonsering i samtliga dagstidningar har i dellasammanhang fått ett övervägande positivt gensvar. förordar dock en viss restriktivitet vad gäller annonsering. Enanhopning av statliga och kommunala annonser i pressen skulle kunnna medföra enavtrubbning av allmänhetens benägenhet att läsa annonserna och därmed skulleockså annonseffekten reduceras. anser att utredningenöverbetonar annonseringens roll och understrykerbehovet av selektering vid val av informationsåtgärder. Statskontoret anser attdel ligger en fara i atl schablonisera samhällsinforraationens mediaval lillförmån för dagstidningar. Den viktigaste ambitionen måste vara att ge allaberörda medborgare likvärdig information, vilket framför allt kräver att in-formationsgivningenmed avseende på media, frekvens, språkbruk, bildmässig utformning m. m.anpassas till medborgarnas olika förutsättningar all komma i kontakt med,uppmärksamma, la del av och tolka budskapen. I avvaktan på atlkunskapsunderlaget vad gäller olika medias förmåga att nå fram tillallmänheten ökar, anser statskontoret emellertid att den av utredningenförordade mediavalsprincipen bör tjäna som en tumregel. KF, SALF och TCO pekar på den fackliga pressens betydelsei samband med allmän annonsering. anser atl endefinition av seriöst utgivna tidningar är påkallad, då av gratisutdelades. k. annonsblad snabbi växer. Vidare anser förbundet att populärpressenbehandlats alltför kategoriskt. TUuttrycker en liknande uppfattning och anför atl ett lämpligl val av populärpresstidningarutgör ett betydelsefullt led i en systematiskt planerad informationsåtgärd. De flesta remissinstanserna tillstyrker utredningensförslag om inrättande av etl centralt rådgivningsorgan (konsultbolag) församhällsinformation. Avstyrker gör hovrätten över och ,, statens lantbruksinformation, ALLF, TT och . ställer sig tveksamt. anser atl fastställande av målsättningför och planering av information i första hand bör ankomma på myndigheternasjälva. Eftersom genomförandet av informationsprojekt även av utredningenförutsätts ske genom anUtande av redan existerande förelag skulle detföreslagna bolaget endast fungera som mellanhand. Beträffandemediaundersökningar, effeklmätningar och andra liknande undersökningar anserverket atl de närmast är forskningsuppgifter för vilka medelsbehovet bör prövasi samband med behovsprövning för forskningsändamål i övrigt. TT anser sig inte kunna bortse från risken all detföreslagna konsult-organet kan utvecklas till en statlig propagandacentral, etlinstrument för atl styra opinionen i en viss riktning i stället för altinformera allmänheten på ett objektivi riktigt sätt. Arbetarskyddsstyrelsen och utredningen omförfattningspublicering ifrågasätter om myndighetsformen inte vore lämpligareän den av utredningen föreslagna bolagsformen. anseralt vissa funktioner, som frågan om obligatorisk konsultation och frågan omhänvisning till andra institut, är mindre lärapade att ingå i konsultbolaget.Centralbyrån föreslår därför alt en central rådgivande nämnd försöksvisinrättas med uppgift atl fungera som serviceorgan i de frågor som avser vidgadsamhällsinformation om den enskildes rättigheter och skyldigheter. ALLF påpekar att företaget tillsammans medUtbildningsförlaget redan arbetar inom informationsområdet med de uppgiftersom utredningen föreslagit att konsultbolaget skall få. Skulle eltkonsultbolag emeUertid tiUskapas bör delta samordnas med ALLF och Utbildningsförlaget.Skolöverstyrelsen och Utbildningsförlaget ifrågasätter om bolagets uppgiftericke skulle kunna förläggas lill redan inrättade, samhälleliga serviceorgan (ALLFoch Utbildningsförlaget). Liknande uppfattningar framförs avlantbruksstyrelsen, statens lantbruksinforination, i Älvsborgslän och . Åtskilliga remissinstanser framhåller det nödvändiga i atlen klar gräns skapas mellan konsultbolagets och och atlforraerna för samordning undersöks. Bland dem som påtalar delta probleraåterfinns , statskontoret, statistiska central- byrån, , universitetskanslersämbetet,lantbruksstyrelsen, planverket och SALF. anser atl ett eventuellt bolag inte bordeinordnas direkt under ett departement utan ingå i Statsförelag. Förslagelatt myndigheterna skall åläggas all upphandla samtUga un-dersökningstjänstervia konsultbolaget har mött motstånd från , ,trafiksäkerhetsverket, , universitetskanslersämbetet,, , vattenfallsverket, . i anser atl tvånget att anlitakonsultbolaget ej bör gälla regionala och lokala myndigheter utanför . och trafiksäkerhetsverketföreslår rapport-skyldighet i stället för obligatorisk upphandling vidundersökningar. Arbetarskyddsstyrelsen anser alt centralorganet ej bör haandra kunder än rayndigheter och atl servicen till de mindre och medelstoramyndigheterna särskilt bör beaktas. ifrågasätter om inte organet bör åläggas direktproduktiva (kreativa) uppgifter för de statliga myndigheternas räkning. Länsstyrelseni anser att organet redan från början bör inrikta sin verksamhetpå inte bara statliga myndigheter ulan även kommunala. Därigenom skulle ensamordning bäst förverkligas. Ekonomiskt sett bör det också vara till fördelmed ett större företag som kan förses med distriktskontor ute i landet. Enförläggning av hela verksamheten till huvudsladsområdel är ur många synpunkterofördelaktigt. Även vill ha regionala kontor. Vidgade medel för kontaktverksamhet Ingen remissinstans har någon invändning mol utredningensuppfattning atl del föreligger etl stort behov av vidgad samhällsinformation.Flera remissinstanser, 1. ex. hovrätten över och , ,och i , uttrycker sig iallmänna ordalag om behovet av vidgade medel för kontaktåtgärder utan attnärmare gå in på omfattningen av medelsbehovet. Positivatill utredningens förslag är bl. a. , , statskontoret,, i , KF, Stockholmshandelskammare, TU och TCO. och statens invandrarverk anser deföreslagna beloppen 30 railj. del första året och 50 milj. kr. del andra vara i underkant. Del särskilda anslaget för information under två budgetårhar av flera remissinstanser ansetts olämpligt, ofta med hänvisning till utredningensegen grundsyn att information bör utgöra en med övrig verk- samhet integrerad del. Några remissinstanser har docknärmast avsett anslagskonstruktionen och ej medlens storlek när de anslutit siglill del särskilda yttrandet i frågan, t. ex. ,universitetskanslersämbetet, . Svenska annonsörers förening,och . i Älvshorgslän och har dock alt del är medelstilldelningen som gjort att deanslutit sig lill det särskilda yttrandet. Även lantbruksstyrelsen och statenslantbruksinforination förkastar utredningens förslag. anseratl utredningen inte har angett några bärande motiv för införande av ettsärskilt anslag för informationsverksamhet. De flesta remissinstanser som uttalat sig i frågantillstyrker utred-nngens förslag angående flera pressombudsmän. Kommun- ochlandstingsförbunden tillstyrker förslaget men anser atl det snarare är informationstjänstemänsom behövs. Liknande synpunkter framförs av i ochSveriges public relations förening. Endast TT uttrycker direkt skepsis mol en kraftigutbyggnad av kåren av informationsmän och anger atl åtskilliga exempel finnspå atl informationsmannen hos en myndighet kommit atl bli en buffert molpressen i stället för en hjälp åt nyhetsmännen. Pressombudsmännens organisatoriska inplacering imyndigheterna enligt utredningens förslag har föranlett några invändningar. myndigheter där särskild informationsenhet finns är del enligt SIDAangeläget att den kontaktverksamhet som bedrivs gentemot massmedia samordnasmed myndighetens övriga utåtriktade kontakter, t. ex. med skolor, organisationeroch folkrörelser. Enligt underlättas detta ompressombudsmannen ingår i samma enhet som övriga tjänstemän med externakontaktuppgifter. framför en liknande uppfattning. , och stålens lantbruksinforinationanser atl frågan om pressombudsmännen inte kan avgöras lösryckt ur detallmänna sammanhanget utan bör behandlas i anknytning till varje myndighetsinformationstjänst som helhet. framhåller alt det inlealllid är nödvändigt att inrätta en särskild tjänst som pressombudsman, utanatt det ofta kan vara tillräckligt atl utse en befattningshavare atl varakontaktman med pressen. Förslaget om utbildning av statsmyndigheternas chefer ochadministrativa ledningspersonal, informationstjänstemän och övrig i kontaktverksamhetenengagerad personal i kommunikationslära och informa- tionsteknik har fått ett mycket positivt mottagande avremissinstanserna. Några har dock avvikande meningar, främst i fråga omambitionsnivån. anser den föreslagna utbildningen varaför klent dimensionerad. Utbildningen av administratörerna bör omfatta etl störreantal tjänstemän inom varje myndighet, medan utbildningen av informationstjänstemännenmåste ges en väsentligt större omfattning än den föreslagna femdagarskursen. Enutbildningsverksamhet med deri dimensionering som utredningen föreslagit kan endaslfå marginell effekt. anser atl de kurser utredningenföreslår inte kan anses fylla kravet på gruhdläggande utbildning på längresikt. däremot anser behovet av den föreslagna utbildningenvara något mindre än vad utredningen hävdar. Svenska annonsörers förening anser administrationskursenmotiverad men förordar atl specielll utbildade informationstekniker anställs. , som anser del vara orealistiskt allgenomföra kurserna , pekar på möjligheterna atl samordna ifrågavarandeutbildning med annan personalutbildning. Statens personalutbildningsnämndframför liknande synpunkter och ser möjligheter all åtminstone delvistillgodose utbildningsbehovet inom ramen för nämndens reguljärachefsutbildning. Dessa remissinstanser liksom lantbruksstyrelsen anser vidare atlutbildningen lill en början bör bedrivas som försöksverksamhet. Enligtstatskontorets mening bör personalutbildningsnämnden endasl handhakursadministrationen medan konsultbolaget bör göras formellt ansvarigt förutbildningen. Olika utvecklingstendenser i samhället har lett lill atlbehovet av samhällsinformation både har ökat och förändrat karaktär. Informationsutredningenhar särskUl framhållit den offentliga sektorns tillväxt och alltmer servicebelonadeinriktning samt den starka föränderlighelen i samhället. I takt med välfärdssamhällets utbyggnad har ocksåsamhällets insatser för information till medborgarna ökat. Ju större resursersom sätts av till information desto angelägnare blir det all få liU stånd elleffektivt resursutnyttjande. Del är mol denna bakgrund mina förslag i delföljande skall ses. Samhällsinformation i vid mening ges i många sammanhangoch från olika håll. Den samhällsinforraation som utredningen behandlar och soraavses i fortsättningen gäller endast information i anknytning lillstatsmakternas, landslingens och kommunernas beslut samt de föreskrifter förmyndigheternas verksamhet som meddelas på grundval av dessa beslut. grundsyn skall informationsåtgärder betraktas som en integreraddel av myndigheternas verksamhet. Informationsåtgärder bör ses som ett medelbland andra för atl uppnå de mål som gäller för vederbörande myndighelsverksamhet. Avgörande för om informationsåtgärder väljs bör alltså vara oradessa kan antas vara del mest effektiva medlet med beaktande av resultatet ochkostnader. Informationsverksamheten bör därför planeras och budgeteras samordnatmed övriga åtgärder. Jag delar delta principiella synsätt på samhällsinformationen. Myndigheternautnyttjar f. n. i tämligen stor orafallning den privata annonsbyråmarknaden försin informationsverksamhet. Det är utredningens uppfattning all myndigheternaäven i fortsättningen bör kunna välja bland hela marknadens utbud avkonsulttjänster, framför allt när del gäller kreativa tjänster. Utredningenanser emellertid atl utbytet av dessa tjänster skulle kunna vara större än delnu är och all orsaken lill förekommande brister lUl stor del finns påkundsidan. För all förbättra förutsättningarna för myndigheterna alt blirationella köpare av tjänster från den fria marknadens informationskonsulteranser utredningen alt den bästa lösningen är all ell statiigt konsultbolaginrättas. Bolagets uppgifter skulle vara all erbjuda myndigheterna tjänsterdels i verksamhetsplaneringen i form av rådgivning om informationens roll ochmöjligheter, dels i form av bistånd vid själva upphandlingen av kreativatjänster, produktion av informationsmaterial, mediautrymme och undersökningsljänster.Bolaget skulle dessutom verka för en samordning av samhällets olikainformationsinsatser och en utveckling av effektiva metoder församhällsinformation. Mångamyndigheter har inlett en uppbyggnad av sin informationsverksamhetoch denna har i flera fall nått en sådan omfattning atl den motiverar allvederbörande myndigheter har en egen kompetens i informationsfrågor. Vid vissamyndigheter finns också tämligen stora informationsenheter. Inom ramen fördenna verksamhet samlas kontinuerligt erfarenheter om de speciella krav sommåste StäUas på samhällsinformationen. Informationsproblemen lorde också i inleobetydlig utsträckning vara ganska olikartade mellan olika samhälleligaverksamhetsområden. Moldenna bakgrund kan del antas alt anlitandet av elt specielll rådgivnings- ochupphandlingsorgan av del slag som utredningen föreslår och som i många fallkommer alt kräva en stor insats från rayndigheternas sida, t. ex. i form avredogörelser för den egna verksamhetens särdrag, kan upplevas som enbelastning och som ell dubbelarbete. Även om konsultorganel kanförväntas erhålla en spe- cialislkompelenssom kan vara värdefull, framför allt för myndigheter ulan egen regelbundeninformationsverksamhet, är risken all myndigheternas utbyte av bolaget underuppbyggnadsskedet blir så begränsat att bolaget inte erhåller tUlräckligtkundunderlag. Bolagets ekonomi skulle enligt utredningens förslag vara beroendeav etl tillräckligt kundunderlag.