prop · FU0330 · 1971-12-31 00:00:00 — Innebörden av resning framgår genom hänvisningentill regeringsformen. Styckel föreslås få följande lydelse: regeringsrättensbehörighet atl upplaga och avgöra ansökningar om resning och återställande avförsutten lid finns bestämmelser i 19 § regeringsformen. 3 och 4 §§ Motsvarighet till de i dessa paragrafer intagnabestäraraelserna om prövningstillstånd vid fullföljd från kammarrätt tillregeringsrätten har intagits Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 671 i35 och 36 §§ i del lill lagrådet senare remitterade förslagel lill förvaltningsprocesslag.Lagrådet kominer atl vid nämnda paragrafer yttra sig om bestämmelsernasinnehåll. Överflyttningen, som icke ger anledning lill erinran, medför attnumreringen å efterföljande paragrafer i förevarande lagförslag skall ändras. 5§ Såsom anförts vid 1 § föresläs att bestämmelsen i andra stycket överflyttas Atlpå grundval av föreliggande uppgifter bilda sig någon säker uppfattning omraålantalet i regeringsrätten sedan de nya fullföljdsreglerna genomförts ärsåsom departementschefen anföri mycket vanskligt. En rimlig bedömning är dockatl antalet mål på förvaltningsrättskipningens oraråde inom den överblickbaraframtiden lorde komma att öka och därmed också behovel av vägledandeprejudikat. Det lorde därför inte vara en realistisk beräkning all ulgå frånalt regeringsrällen skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter inom ramen förden föreslagna organisationen raed endast två avdelningar. Lagrådet förordaratl regeringsrätten organiseras på tre avdelningar. Antalet ledamöter bör i såfall fastställas lill 18, av vilka två avses för tjänstgöring i lagrådet.Eftersom grundlagsenligt vikarier för regeringsråd ej finnes måste den iremissprolokollet föreslagna organisationen under alla förhållanden bedömassåsom alltför knapp med hänsyn lill behovet av reserv för sjukdomsfall ochliknande situationer. Såsomföreslagits under 5 § bör regeringsrätten vara delad i tre avdelningar. I18 § andra siycket regeringsformen stadgas, atl närmare bestämmelser omregeringsrältens sammansättning och tjänstgöring skall meddelas i lag. Ienlighel härmed upptager regeringsrätlslagen bestäraraelser om regeringsrättenstjänstgöring. Dessa innebär, att på varje avdelning arbetet skall fortgå och atl den närmare fördelningen avtjänstgöringsskyldigheten bestämmes av de i regeringsrätten tjänstgöranderegeringsråden. Häremot svarande bestämmelser bör inlagas i 6 § andra styckel;jfr 2 § lagen om högsla doraslolens sammansättning och tjänstgöring. Iparagrafen lorde också böra inlagas en hänvisning lill föreskriften iregeringsformen (22 §) angående avdelnings sammansättning. Medvissa redaktionella jämkningar i övrigt föreslås, att paragrafen får följandelydelse: Regeringsrättenär delad i avdelningar. Regeringsrättens ordförande är ordförande på enavdelning. Ordförande på annan avdelning är del regeringsråd som Konungenförordnar. Maj.ts proposition nr 1971 Avdelningarnaär lika behöriga att upptaga mål som regeringsrätten handlägger. På varjeavdelning skall, med iakttagande alt någon av avdelningarna alltid kan samlas,arbeiei fortgå minst ora året. Den närmare fördelningen avtjänstgöringsskyldigheten bestämmes av de regeringsråd som tjänstgör iregeringsrällen. Omavdelnings sammansättning vid prövning av mål finns bestämmelser iregeringsformen. Vid behandling av fråga om prövningstillstånd skall treregeringsråd dellaga. 7§ De föreslagna reglerna om plenum i regeringsrätten motsvarar föreskrifterna i 3 kap. 4 och 5 §§ RB. De går dock såtillvida längre alt deäven innehåller bestämmelse, alt elt mål skall kunna hänskjutas till plenum oradet är av sådan principiell vikt all del ej bör avgöras av avdelning. 1och för sig synes det vara av värde all det införes möjlighel att påkallaplenum i regeringsrätten även i andra fall än dem som motsvaras avföreskrifterna i RB. Lagrådet kan emellertid ej biträda den föreslagnautformningen av bestämmelsen härom. Förslaget kan läsas som om avdelning ejskulle vara kompetent alt pröva vissa mål, nämligen sådana som är av störreprincipiell vikt. Dåavdelning Iräffar elt avgörande utgör den regeringsrätt och den har självfalletbefogenhet atl upplaga alla slags mål som skall avgöras av regeringsrätten.Det synes också oklart vad som menas med atl målet är av principiell vikl. 1och för sig kommer med den föreslagna fullföljdsordningen de flesta mål somupptages till prövning i regeringsrätten att kunna anses vara av principiellvikl och en gradering kan ofta vara svår. I själva verkel lorde man ej helleråsyfta att enbart den omständigheten atl ett mål anses vara av störreprincipiell vikl skall medföra alt det hänskjutes till plenum. För alt eltsådant hänskjutande skall äga rum bör del föreligga särskilda omständigheter.Etl typfall är att målet rör en fråga som visat sig ofta komma upp i praktikenoch som är mycket kontroversiell. När etl sådanl mål försia gången prövas på enavdelning i regeringsrällen kan det antagas all ett liknande raål snart koramerupp på en annan avdelning och det kan då befaras atl bedömningen där blir enannan så att plenum kommer att erfordras. Särskill är delta händelsen ommeningarna på den första avdelningen är starkt delade. För rättstillämpningenär det av stor betydelse all i situationer av detta slag elt mål med en gångkan avgöras i plenum. Vad som sålunda bör avses med stadgandet skulle kommatill bättre ullryck ora förevarande beslämraelse utbrytes lill en särskildpunkt av förslagsvis följande lydelse: Sådant förordnande får också raeddelasom det i annat fall är av särskild betydelse för rättstillämpningen att måleteller viss fråga avgöres av regeringsrätten i dess helhet. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 673 Ianslutning till förslaget om jämkning av 2 § andra slyckel bör förevarandeparagraf (jfr 7 § lagen ora högsta domstolens sammansättning och tjänstgöring)få denna lydelse: Näravdelning behandlar ansökan om resning i något av regeringsrätten avgjort måleller ärende, får ledamot, som deltagit i det tidigare avgörandet, ejtjänstgöra på avdelningen, om domfört antal ledamöler ändå är atl liUgå inomdomstolen. Departementschefenföreslår i remissprotokoUet alt samtliga tjänster på kammarrätlsavdelning skallvara ordinarie. Det är enligt lagrådets mening av vikt atl delta för domstolensställning grundläggande förhållande koraraer till uttryck i lagen genom enföreskrift att kammarrättspresidenl, kara-marrältslagraan och kammarrättsrådutnämnas av Konungen. Vad departementschefen anfört om befarade svårigheter iuppbyggnadsskedet atl rekrytera innehavare till ordinarie tjänster medlämpliga kvalifikationer synes icke innefatta avgörande skäl mot atl denprincip som anses böra gälla fastslås genora en uttrycklig föreskrift i lagen.Tjänster som inte genast kan besättas med kvalificerade innehavare får ilikhet med vad som eraellanåt sker på andra oraråden tills vidare vakanssätlasoch uppehållas på förordnande. 1likhet med vad som för hovrätternas del skell i 4 kap. 4 § RB bör även iförevarande lag anges, alt Konungen meddelar bestämmelser om beviljande avledighet och förordnande av vikarie för ledamot i kammarrätt. mening bör beslämmelserna om omröstning liksom i RB upptagas bland deföreskrifter som avser rättegången och ej i samband med sladgandena omdomstolarnas sammansättning. Lagrådel hemställer därför altomröslningsreglerna överflyttas till förvaltningsprocesslagen, där de kaninföras i den avdelning som har rubriken beslut. Vadangår innehållet i de här föreslagna bestämmelserna anföres följande. Vidremiss lill lagrådel av del förslag till lag om skatterätt och länsrätt,varöver lagrådel avgivit utiålande och som förelagtsriksdagen genora proposition nr 14, behandlade chefen för civUdeparleraen-letmera ingående än som skett vid remissen av förevarande förslag frågan i vad månde i RB för tvistemål eller de för brottmål gällande beslämraelserna bordetillärapas i de mål som ankomme på skatterätt och länsrätt. Vad föredragandendärvid anförde innebar, atl brollraålsreglerna borde tiUära-pas i fråga oraböter och utdömande av vite men alt i övrigi tvisteraålsreg-lerna skulle användas.Lagrådet uttalade alt vad härulinnan anförts i remissprotokoUet i och för sigicke föranledde erinran men att i lagen borde Maj:ts proposition nr 1971 uttryckligenanges i vad mån de skilda reglerna skulle tillämpas. Lagrådet föreslogbestämmelser som innebar att 16 kap. RB skulle lillämpas i alla fall utom ifråga om beslut som rör böler eller utdömande av vite samt att beträffandedessa beslut 29 kap. RB skulle gälla. Iremissprolokollet angående förevarande förslag anför departementschefen, atlenUgl sakens natur skulle i del stora flertalet mål beslämraelserna omomröstning i tvistemål tillämpas men all i vissa mål, såsom disciplinmål ochmål om utdömande av vite, omröstning syntes böra ske enligt brottmålsreglerna. EnUgt lagrådets mening ärdet icke lillfredsslällande att lill rällslillämpningen överlämnas alt avgöravilka omröstningsregler som skall tiUämpas. I enskilda fall kan frågan bli avavgörande betydelse för utgången. Det kan dröja åtskillig tid innan hithörandespörsmål i belysande omfattning blivit föreraål för vägledande prejudikat.Intill dess så skett kan inom kammarrätterna divergerande uppfattningar görasig gällande. Även om det icke kan uteslutas att, därest domstolarnaskompetensområden ändras, det kan befinnas all brollraålsreglerna bör lillämpasi fler raål än som i remiss-protokollen angivits, synes del vara atl föredragaall omröslningsreglerna i så fall ändras än att frågan nu lämnas öppen. Lagrådetheraställer atl förevarande paragraf får följande lydelse: I fråga ora omröstning iallmän förvaltningsdomstol gäller bestämmelserna i 16 kap. ,dock atl i mål sora rör disciplinär bestraffning, böler eller utdömande avvite beslämmelserna i 29 kap. rällegångsbalken skall gälla i tillämpligadelar. 17§ Då bestämmelse om egentliga jäv intagits i den föreslagna förvaltningsprocesslagen41 §, bör föreskriften i första styckel Iredje punklen begränsas och erhålladenna lydelse: De som slår i sådant förhållande lill varandra sora sägs i 4kap. 12 § får ej tjänstgöra som ledamöter i allmänförvaltningsdomstol. föreslagna övergångsbestäraraelserna till förevarande lag samt i förslagetlUl lag om behörighet för karamarrätt atl pröva vissa mål meddelas stadgandenora behörighet för regeringsrällen respektive kammarrätt all upptaga och avgöraett stort antal av de mål sora enligt regeringsrättslagen för närvarandetillhör regeringsrättens prövning. Genom all sladgandena fördelats på två lagarhar de blivit mer svåröverskådUga än som synes nödvändigl. Vad angårsladgandena i ifrågavarande övergångsbestämmelser ökas svåröverskådUghetendärav, att de i stor utsträckning hänvisar lill särskilda moment iregeringsrättslagens 2 § och lill särskilda led inom momenten. Kungl.Maj.ts proposition nr 1971 675 Dåregeringsrätlslagen ändrats så ofta och leden inom momenten aldrig varitnumrerade, är meloden förenad raed belydande vanskUgheter när det gäller atltaga reda på vad hänvisningarna avser. Det synes därför vara nödvändigt allhänvisningarna utformas så atl det anges vad målen angår, vilket raedför alluppräkningen blir ganska lång. Angivnabesvärligheter synes bli mindre svåra om samtliga hithörande stadgandenmeddelas i elt sararaanhang. Delta kan ske genora att tredje siycket iförevarande övergångsbestäramelser får utgå samt i lagen ora behörighet förkararaarrätt all pröva vissa mål först uppräknas de mål som skall ankomma påkammarrätt, om ej annat stadgas, och därefter i en särskild paragraf de målsora alltjämt skall avgöras av regeringsrätten. Härvid måste rubriken tillnämnda lag ändras, förslagsvis till lag om behörighet för allraänförvaltningsdoraslol all pröva vissa mål. Avanförda skäl föreslår lagrådel att Iredje slyckel av övergångsbestäraraelsernautgår. För det fall atl styckel bibehålles hänvisar lagrådel i fråga orautformningen till vad som anföres vid 1 § i förslagel till lag om behörighetför kammarrätt atl pröva vissa mål. Beaktasvad lagrådel anföri vid 5 § bör jämkningar ske i fjärde och femte styckena avövergångsbestäraraelserna. Förslagettill lag om behörighet för kammarrätt att pröva vissa mål Såsomovan anförts föreslås, alt rubriken ändras tiU lag om behörighet för allraänförvaltningsdomstol att pröva vissa mål, Förevarande paragraf avsermål vari »enligt lag eller annan författning som utfärdats före den 1 januari1972» besvär skall anföras hos Kungl. faller härunder målsora gäller lillärapning av lag eller författning som innehåller sådanfuUföljdsregel. Emellertid lärer paragrafen även avse vissa raål rörandetillämpning av författning som icke innehåller föreskrift om fullföljd tillKungl. Detta kan bero antingen därpå att fullföljd till Kungl. Maj:t ärföreskriven i annan författning, exerapelvis länsstyrelseinstruktionen, ellerdärpå att det anses följa av oskriven rätt att fullföljd skall ske hos Kungl.Maj:t. Med hänsyn lill det anförda synes avfattningen av paragrafens inledningböra jämkas. Ienlighet med vad lagrådet förordar dels vid övergångsbestämmelserna lill lagenom allmänna förvaltningsdomstolar dels nedan vid förevarande paragraf bör orden»om de ej enUgl särskild föreskrift skall prövas i statsrådet eller enligtövergångsbestämmelserna till lagen om allmänna förvaltningsdomstolar skallavgöras av regeringsrätten» ersättas raed »i den mån ej annat nedanföreskrives». Maj:ts proposition nr 1971 Lagrådetföreslår alt inledningen till 1 § får denna lydelse: Om mot beslut, meddelat med stöd av lag eller annan författning som utfärdats före , besvär enligt vad hittiUs gällt skaU an föras hos Konungen, skall besvären, i den mån ej annal nedan föreskrives, i stället anföras i kammarrätt i följande mål:------ Beträffandevissa mål, som är av den typ alt de enligt förslaget skulle handläggas avkammarrätt, har del på grund av de förhållanden, som den materiellaförfattningen reglerar, ansetts finnas anledning atl förbehålla Kungl, Maj:t istatsrådet besvärsprövningen, 1 dessa undanlagsfall har i den materiellaförfattningen tagits in en föreskrift om att talan skall föras hos Konungengenom besvär och prövas i statsrådet. Enligt den terminologi som är avsedd attkomma lill användning efter reformen skall med Konungen uteslutande avsesKungl. Maj:t i statsrådet. Den i de här ifrågavarande författningarna infördabeslämmelsen ora att besvären »prövas i statsrådet» innebär därför åtminstonelill synes elt broll mot den enhetliga terminologin. I viss mån kan den därigenomvara ägnad att skapa oklarhet. Lagrådet vill förorda alt i stället iförevarande paragraf under de olika punkterna införes bestämmelser omundanlag, som anger att lagen ej gäller beslut enligt de ifrågavarandesärskilda lagarna och författningarna. Vadnu sagts medför att bestäraraelserna i punkterna 4, 6, 9, 11, 12 och 13 i 1 §bör få ändrad lydelse på sätt nedan sägs, varvid punkten 11 delas och punkterna12 och 13 får ändrade nuraraer. 4.mål om annan ersättning som enligt författning utgår av statsmedel, såvidaej författningen hänvisar---------------- --------------------- utgårtill kommun eller annan förvaltningsenhet eller fråga är om ersättningeller hittelön enligt lagen (1942:350) om fornminnen eUer om ersättning enligtnaturvårdslagen (1964: 822), 6.mål om beslul rörande statens,------------------------------------ skatteller annan avgift, såvida ej beslutet avser nedsättning eller befrielse ochmeddelals med siöd av Konungens bemyndigande eller fråga är om oljeavgift elleravgift, vars uttagande genom utmätning förutsätter beslut av allmän domstol,eller om beslut enligt lagen (1939:254) om skyldighet för kommun att fullgöravissa av krig ra. m. föranledda arbetsuppgifter, 9.mål om beslul----------------------------------------------------- ellerliknande åtgärd, såvida ej fråga är om skyldighet, som enligt författningåvilar kommun eller annan förvaltningsenhet, eller ora beslut enligtarbelarskyddslagen (1949: 1), allmänna ordningssladgan (1956: 617), lagen(1956:618) om allmänna sammankomster eller strålskyddslagen (1958: 110) elleri ärende som avses i skogsförläggningslagen (1963: 246), 11. raål omföreläggande vid vite, såvida ej fråga är ora skyldighet, som Kungl.Maj.ts proposition nr 1971 677 enligtförfattning åvilar koramun eller annan förvaltningsenhet, eller oraföreläggande enligt lagen (1919: 240) om fondkommissionsrörelse ochfondbörsverksamhet, lagen (1940:358) med vissa bestämmelser lill skydd förförsvaret ra.m., lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissakraftanläggningar, lageii (1948: 433) ora försäkringsrörelse, lagen (1950:272)om rätt för utländsk försäkringsanstalt atl driva försäkringsrörelse bär iriket, lagen (1950:596) om rätt till fiske, lagen (1955:183) om bankrörelse,lagen (1955:416) om sparbanker, lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen,lagen (1959:73)med vissa bestämmelser om inländsk försäkringsrörelse vid krigm.m., lagen (1959:118) om krigsansvarighel för liv- ochinvalidilelsförsäkring, civilförsvarslagen (1960:74), lagen (1963:76) omkreditaktiebolag, jordförvärvslagen (1965:290), förordningen (1968: 576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, miljöskyddslagen (1969:387), jordhävdslagen (1969:698)eller lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och öralandshypoteksföreningar, 12. mål om uldömande av vite, 13. mål om beslut som i särskilt fall meddelatsangående behandlingen av häktad eller den som anhållits eller gripits för brotteller som eljesl hålles i förvar tillfälligt eller angående verkställighet avstraff eller annan brottspåföljd eller av intagning i arbetsanstalt, 14. raål om handräckning, såvida ej fräga är om beslutenligt lagen (1939: 254) ora skyldighel för kommun all fullgöra vissa av krigra. m. föranledda arbetsuppgifter. Vidutformningen av det nu framlagda ändringsförslaget har beaktats de till lagrådetremitterade författningsförslag, vari införts föreskrift att besvär skallprövas i statsrådet, saml även övriga vid remissprolokollet fogade förslag sominnehåller sådan föreskrift. Om ytterligare undantag befinnes påkallade fårdelta göras genora ändringar i uppräkningen i 1 §. Varkeni uppräkningen i 1 § eller i övergångsbesiämmelserna lill lagen om allraännaförvaltningsdomstolar har omnämnts vissa i 2 § regeringsrätlslagen angivnamål, vari hos Kungl. Maj:t förda besvär skall avgöras av regeringsrällen. Allfrågan om besvärsprövningen i dessa mål icke blivit reglerad i förslagen ärberoende på att förslag till nya författningar eller lill författningsändringarframlagts eller avses skola framläggas på de områden åsyftade mål angår.Lagrådet erinrar att i den mån icke annat bestämmes genora nya föreskrifteräven dessa mål bör medtagas i uppräkningen i 1 §, därest avsikten icke är atlprövningen skall tillkomma Kungl, Maj:t i statsrådet. Dehär avsedda målen är följande: Maj:ts proposition nr 1971 mål,som uppkommer i anledning av fastighetsregisters uppläggande och förande (seraora. målrörande arbetslag för vinterväghållning på landet, om föreläggande förväghållare all ulföra vissl arbete, angående vissl ärendes hänskjutande lillvägsynenämnd och om beslut av sådan nämnd, ävensom mål rörande tillämpning av32 och 33 §§, 34 § försia stycket saral 39 § lagen om allmänna vägar, raål ombredden av hjulringar å arbetsåkdon på landet (se mom. 8), målom allmän farled samt sättet och villkoren för dess begagnande (se mom. 8), målom renmärke, mål om registrering av bekämpningsmedel eller farmacevtiskspecialitet, mål om registrering av fariyg, om förändring av fartygs namn, omskeppsraälning, om förbud mot fartygs resa och mot begagnande avarbetsinrättning eller arbetsredskap på fartyg (se mora. målom specialistbehörighel för läkare, tandläkare eller veterinär (se mom. 17). Vadangår i 2 § 14: o) regeringsrätlslagen angivna mål om anmälan om idkande avnäringsyrke vilka mål icke heller är uppräknade bland dem sora skall prövasav regeringsrällen eller kararaarrätt har uppgivits all utelämnandet beror påall prövningen anses böra ankomraa på Kungl. Maj:l i statsrådet (jfr SOU 1966:70 s. 609). Den ändring detta innebär föranleder ej erinran. Påsäll anförts vid övergångsbestäraraelserna lill lagen om allraänna förvaltningsdomstolarföreslår lagrådet, att i förevarande lag skall intagas motsvarighet lillIredje slyckel i sagda övergångsbeslämraelser. Stadgandet torde kunna upplagassåsom 2 § med denna lydelse: Ulanhinder av 1 § skall regeringsrällen upptaga och avgöra besvär, som enligtförfattningarna får hos Konungen fullföljas, i följande raål: 1. mål ora beslul av kommunalslärama i ärende, soraendast angår i mantal satt jord, 2. mål ora fördelning till återbetalning av lån utavallraänna medel, 3. skaltläggningsraål, övriga mål om grundskattereller därmed jämförliga ulskylder, raål oni raarkegångsprisen, 4. raål om fastställande av jordebok, om upptagande ieller uteslutande ur jordebok av fastighel eller särskild anteckning, oraändring i förhållande, varora uppgift finnes i jordebok införd, saral sådanamål om förmåner, rättigheter och skyldigheter, vilka åtföljer faslighet pågrund av dess särskilda nalur och egenskap, som avsågs i 2 § 7: o) lagen(1909: 38 s, 3) om Kungl, Maj:ts regeringsrätt, 5. mål om rust- och rotehåUares rättigheter ocbskyldigheter, övriga mål rörande indelnings- och roteringsverket, mål omheraraans och lägenheters Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 679 indelninglill lotsning, ora utbyten av boningsplatser för lotsar eller av lotsningspliktigahemman och lägenheter, om dessas förmåner, friheter och skyldigheler, mål omordningen och sättet för begagnande av samfälld tångtäkt, 6. mål om tillvaro av eller företräde till stadgadåborätl eller ständig besittningsrätt till hemman eller lägenhet, som tiUhörkronan, menighet eller allraän inrättning, 7. mål om rättighet till och vUlkoren för skalleköp avkronan, menighet eller allmän inrättning tiUhörig fastighet, som jämliktförfattningarna får till skatte försäljas, om fastställande avskatteköpeskilling, raål om nybygges omföring lill skatte och villkoren därvid, 8. raål om avgäld från avsöndrad lägenhet, omfördelning av mantal eller ulskylder mellan stamfastighel och avsöndradlägenhet, raål ora toral-mälning, mål om avslyckning enUgt 5 kap. lagen(1917:269) om fastig-helsbildning i stad, mål ora undantag från tillärapningenav de om vissa jordbruksarrenden enligt lag gällande särskilda besläramelsereller av föreskrifter i lagen (1957: 390) ora fiskearrenden, 9. avvittringsmål, 10. mål om registrering enligt lagen (1899: 59) omskydd för vissa mönster och modeller, 11. raål om upphävande av registrering av elektriskstarkströmsledning eller understation, 12. mål om bötesansvar, 13. mål som enligt övergångsbestämmelse vid ändringar ilagen om Kungl. Maj:ts regeringsrätt skall prövas av regeringsrätten. 1raål sora avses i första stycket skall besvärshandling inges lill regeringsrättenskansli. 2§ Enligt lagrådels förslag blir denna paragraf 3 §. Lagrådelhar ovan föreslagit att i 1 § lagen om behörighet för kammarrätt att prövavissa mål skall anges de undantag i behörigheten sora bör gälla. Om dettabeakias bör i förslagen under 6), 11), 17), 22), 23), 32), 36), 42)47),55)57), 61), 62), 64), 80), 84) och 85) uteslutas föreskrifterna om att besvärprövas i slatsrådet. Förslaget 58) kan i dylikt fall helt utgå och i förslagen43), 44), 45) och 61) kan övergångsbestäraraelserna uteslutas. Lydelsenav de under 11), 72) och 86) i remissprotokollet upptagna förslagen (angåendelagen om rätt till fiske, mönslerskyddslagen och lagen Maj.-ts proposition nr 1971 omutlämning lill , , eller för verkstäUighet av beslutom vård eller behandling) har utformats på grundval av till 1970avlåtna propositioner. Sedermera har utfärdats med propositionernaöverensstämmande lagar i dessa ämnen. Förelägges nu ifrågavarande förslagriksdagen, bör i lagförslagen införas numren i SFS.