prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Den utgör ett viktigt bidrag tillsträvandena att inom vuxenutbildningen stödja i första hand dera sora harbrister i den grundläggande utbildningen och tUl följd härav oftare än andradrabbas av arbetslöshet och svårigheter på arbetsmarknaden. Det innebär att deflesta som genomgår längre utbUdning vid kurcentra får sin grundutbildningförstärkt. HittiUsvarandeerfarenheter av undervisningen i allmänna ämnen är emellertid alltför ringa föratt utöver det steg som har tagits läggas tUl gmnd för en ytterligare utvidgningav den allmänna utbildningen. Det bör ankomma på ocharbetsmarknadsstyrelsen att kontinuerligt redovisa vunna erfarenheter avverksamheten med undervisningi allmänna ämnen. Denna utvärdering bör sedan läggas till grund för bedömningen av den allmännautbildningens plats i arbetsmarknadsutbildningen och ivuxenutbildningen. I fråga om utbildningsbidragen tillelevema har föreslagit omfattande förbättringar, bl.a. slopad reducering av bidragen på grund av makes inkomst samt införande avbortavistelsebidrag. I nuvarande budgetläge måste enligt min mening förslagora bidragsreformerbehandlas restriktivt. Jag betraktar emeUertid en höjning av utgåendebamtillägg inom utbUdningsbidraget som mycket angelägen. Jag förordar därföratt detta höjs med . per barn och månad från 60 tUl . per bam ochmånad i normalfallen. Inte minst för gifta kvinnor med minderåriga bam som viaarbetsmarknadsutbildningen söker sig ut på arbetsmarknaden bör höjningenutgöra en väsentlig förbättring av nu utgående förmåner. Någon höjning avgrundbidragen kan jag inte förorda. Justering av bidragsbeloppen har skettsenast . Jag viU i sammanhanget framhåUa att jag enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande i september 1970tillkallade en utredningsman med uppdrag att se över reduceringsregleroch vissa andra frågor rörande utbildningsbidragen inomarbetsmarknadsutbUdningen (jfr SU 1970: 54, rskr 157). I avvaktan på resultatetav denna översyn är jag inte beredd förorda omfattande förändringar av nugällande utbildningsbidrag. Även de av styrelsen aktuaUserade frågorna rörandemöjlighetema att erhålla utbildningsbidragtmder ferier samt barntiUägg för barn även i åldern bör anstå tilldess resultatet av översynen föreligger. också tidigareframförda förslag att försöksvis införa generella bidrag till företagsutbildning kan jag inte biträda.Jag vill på denna punkt hänvisa till beslut senast av riksdag i frågaom bidrag tUl företagsutbildning (prop. 1, bU. 13 s. 129, SU 54, rskr 157) ochi fråga om regionalpolitiskt stöd till företag vid 1971:1 Bilaga 13 81 företagsutbildning (prop. 75, SU 103, rskr 270). Vad angårmedelsbehovet imder anslaget för nästa budgetår innebär myndigheternas beräkningar som framgår avsamraanstäUningen på s. 75 en utgiftsökning ora 121 raUj. Därav hänför sig8 milj. kr. till prisomräkning, 53 milj. kr. till ökad utbildningsvolym och 60milj. till ändrade bidragsregler. Det av mig förordade höjda bamtUlägget inomutbildningsbidraget beräknas medföra en utgiftsökning på anslaget om ca 10milj. Lönekostnadspåläggetberäknas öka med 1 milj. kr. utöver myndigheternas förslag till följd av den höjda arbetsgivaravgiften. I fråga om utbildningsvolymenunder budgetåret förtjänar påpekas att antalet personer iarbetsmarknadsutbildning har ökat mycket snabbt och var ca 11000 fler än . I riktning motökade utgifter jämfört raed styrelsemas beräkning verkar också den av migförordade förstärkta inriktningen avutbUdningen mot särskilda kurser i regi. Jagberäknar den totala utgiftsökningen under anslaget till 95 milj. kr. och dettotala anslagsbehovet för nästa budgetår tUl 600 milj. kr. Jag hemställer, attKungl. 1) godkänna av migförordad ändring av barntillägget inom utbUdningsbidraget,att tUlämpas fr. o. m. , 2) tillArbetsmarknadsutbildning m.m. för /72 anvisa ett förslagsanslagav . Kontant stöd vid arbetslöshet 1969/70Utgift 231610 841 1970/71 Anslag 226 000 000 1971/72 Förslag 262000000 Från anslaget bestrids utgifter förstatsbidrag till erkända arbetslöshetskassor enhgt förordningen (1956:630;omtryckt 1968: 141; ändrad 1969: 94) om statsbidrag till erkändaarbetslöshetskassor. Bidraget utgår i formav gmndstatsbidrag, dagpenningbidrag, barntUläggsbidrag, förlängningsbidragoch förvahningsbidrag. Från anslaget bekostas vidare statsbidrag till kommunala kontantunderstöd och utgifter förstatligt omställningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen. Statsbidrag tiU arbetslöshetskassornautgår i efterskott för försäkringsår, vilket medför att de kostnader somväsentiigen bestämmer me- 1971:1 Bilaga 13 82 delsbehovetför /72 avser verksamheten under försäkringsåret den 1 september 1970den . Till en del betalas dockbidrag ut i förskott; under /70 utgjorde förskotten 114,4milj.kr. Styrelsen räknar med att förskottsutbetalningarna budgetåren 1970/71och 1971/72 inte kommer att överstiga denna nivå. Medlemsantalet beräknas till 2 145 000 dådet gäller ersättningen och till 2 200 000 då det gäller förvaltningsbidraget. Flertalet kassorhar höjt sina dagpenningbelopp sedan två nya dagpenningklasser infördes . I början av år1970 hade av kassamedlemmaina . i dagpenning och inte kr. Antalet ersättningsdagar per årsmedlemunder försäkringsåren 1967/ 68 och 1968/69 var 4,5 resp. 4,1 och beräknas /70 tiU 3,2. Styrelsen beräknar att det under budgetåret1971/72 kommer att ske ordinarie ersättningsutbetalningar motsvarande 3,25 dagarper årsmedlem. Det genomsnittliga gmndstatsbidragetunder /72 beräknas till 16: . Medledning härav beräknas utgiften för grundstatsbidrag till 113,5 milj.kr. Dettillägg till grundstatsbidraget, som utgårtill kassor med stort antal ersättningsdagar per årsmedlem, beräknasuppgå till 12,9 milj. kr. Dagpenningbidraget beräknas på gmndval averfarenheterna till av den del av dagpenningbeloppet sominte täcks av gmndstatsbidrag eller tiUäggtill grundstatsbidrag. Utgiften för dagpenningbidrag skulle härigenombli 66,7 milj. kr. Statsbidrag utgår vidare av kassornas utgifter förbarntillägg; utgiften härför beräknas till 4,2 milj. kr. Anslagsbehovet förbidrag till kassornas ordinarie ersättningsulbe-talningarberäknas således till 197,3 milj. kr., vartill kommer 8,8 milj. kr. för statsbidrag till kassornasförvaltningskostnader. För extra kassaersättning till äldrearbetslösa under utöverden ordinarie ersättningstiden utgår statsbidrag (s. k. förlängningsbidrag)av utgiften för dagpenning och barntillägg. Då erfarenheten av denextra kassaersättningen ännu är begränsad, är det vanskligt att bedömamedelsbehovet för detta ändamål. För /71 har antalet extraersättningsdagar per medlem beräknats till 0,4, vilket motsvarar en utgift förkassorna om ca 38 milj. kr. Statsbidraget skuUe då utgöra drygt 35 milj.kr.Styrelsen uppskattar medelsbehovet förförlängningsbidrag till 35 milj. kr. även för /72. Avarbetslöshetskassornas sammanlagda inkomster under /71, som beräknas till 360milj.kr., beräknas 242 milj. kr. 1971:1 Bilaga 13 83 göra statsbidrag, 88 milj. kr. avgifter och 30milj. ränteinkomster från kassornas fonder. Statligt omställningsbidrag, som infördes den 1juli 1968, uppbais i mitten av juU 1970 av 3 827 personer. Kostnaderna uppgickunder /70 tiU 25,1 milj. kr. och beräknas för vart och ett avbudgetåren 1970/71 och 1971/72 tiU 27 milj. kr. Kommunaltkontantunderstöd betalades under /69 av 36 kommuner medsammanlagt 5,6 milj. kr. och under /70 av 27 kommuner medsamraanlagt 3,8 milj. kr. Statsbidrag utgick med 1,7 resp. 1,0 milj. kr. /71 har beräknats 1,5 milj. kr. Understödsbeloppen, sora bestäms av kommunerna,får enligt de bestämmelser som gäUt inte överstiga 24kr. per dag för ensamstående, . per dag för makar gemensamt och . perdag för varje bam. Med hänsyn till de ökade dagpenningbeloppen iarbetslöshetskassorna föreslår styrelsen, att maxiraibeloppen för kommunaltkontantunderstöd höjs . Styrelsen beräknaranslagsbehovet för kontantunderstöds-verksamhet under budgetåret1971/72 till 1,5 railj. Det totala medelsbehovetunder anslaget för /72 beräknas sålunda till (197,3 + 8,8 + 35,0+ 27,0 + 1,5) avrundat 270 milj. kr. KS har iyttrande över förslag om höjning av maximibeloppenför kommunalt kontantunderstöd anfört, att utredningen avser att i början av år1971 avge sitt huvudbetänkande med förslag till former för kontant stöd vidarbetslöshet. Förslagen koraraer att gå ut på bl. a. att den komraunalakontantun-derstödsverksamheten upphör samt att arbetslöshetsförsäkringen byggsut och kompletteras med ett statligt kontant arbetsmarknadsstöd. Konstruktionenav detta kontanta arbetsmarknadsstöd kommer i flera avseenden att avvika fråndet kommunala kontantunderstödets. De av ifrågasattaändringarna av nuvarande bestämmelser för kommunalt kontantunderstöd vidarbetslöshet skulle enligt utredningen komma att försvåra övergången till detstödsystem som utredningen avser att föreslå. Under det försäkringsårsom avslutades betalades ut ordinarie ersättningarmotsvarande ca per medlem. I nyanslutna och tillkommandekassor kan antalet ersättnings- 1971:1 Bilaga 13 84 dagar per medlem antas vara lägre än i tidigare anslutnakassor. För verksamheten under försäkringsåret ,som i väsentiig mån påverkarmedelsbehovet under /72, bör man därför enligt min mening interäkna med fler ersättningsdagar per medlem än för senast redovisadeförsäkringsår. framstäUning omhöjning av maximibeloppen för kommunalt kontantunderstöd kan jag medhänvisning till vad har anfört i sitt yttrande inte biträda. Jag beräknar dettotala medelsbehovet under anslaget tUl 262 mUj. och hemstäUer, att Kungl. att till Kontant stöd vid arbetslöshetför /72 anvisa ett förslagsanslag av . Särskilt stöd åt erkända arbetslöshetskassor 1969/70Utgift 6 850 000 Reservation 2 480 000 1970/71Anslag 5 000 000 1971/72 Förslag 7500000 Under budgetåren 1959/60 och 1960/61anvisades anslag om sammanlagt 20 milj. kr. tiU särskilt stöd åt erkändaarbetslöshetskassor. För /71 anvisades för ändamålet ett nyttreservationsanslag om 5 milj. kr. Återstående medel av tidigare anslagöverfördes till det nya anslaget. /69 medförde förvissa kassor betydande underskott i verksamheten. Kassomas sammanlagda fonderminskade under försäkringsåret med ca 21 milj.kr. Under /70 beviljadeKungl. Maj;t bidrag om sammanlagt . till åtta kassor, huvudsakligen inom sektorer av näringslivetmed hög strukturomvandling. Den fortgående strukturomvandlingen kankomma att medföra stora ekonomiska påfrestningar för vissa kassor. Eftersom detär av stor betydelse att tiUräckliga medelfinns reserverade för ändamålet, föreslår styrelsen att ytterligare 10milj. Inberäknat reserverade medel på anslagetstår närmare 7,5 milj. kr. till förfogande för utbetalning av bidrag underinnevarande budgetår. har sex kassor bevUjats stöd medsammanlagt . Ytterligare behovav särskilt stöd till erkända kassorkan uppkomma under innevarande budgetår. Enligtmin bedömning medför hög arbetslöshet i vissa kassor fortsatt Prop.1971:1 Bilaga 13 85 behov av särskilt stöd till erkända kassor frånförevarande anslag. Jag förordaratt för nästa budgetår tas upp ett anslag av 7,5 (+2,5) milj. kr. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Särskilt stöd åt erkändaarbetslöshetskassor för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till anordnande av verkstäder för handikappade 1969/70Utgift 18 648 600 1970/71 Anslag 25 000 000 1971/72 Förslag 25000000 Från anslagetbestrids kostnader för anordnandebidrag tUl verkstäder inom arbetsvärden. Bidragsbestämmelsemaåterfinns i kungörelsen (1966:370, ändrad 1970:71 och 116) om statsbidrag tillverkstäder inom arbetsvärden. Dessabestämmelser innebär att bidrag kan utgå till landstingskommun, kommun,förening eUer stiftelse för anordnande av lokal för avdelning förarbetsprövning eller verkstad för arbetsträning eller skyddad sysselsättning avhandikappade samt för anskaffning av förstauppsättningen maskiner eller likvärdig utmstning för sådan lokal. Bidrag får inte överstiga 390 eUer i vissa fall500 kr. per kvm nettogolvyta. Bidrag utgår för högst 15 eUer, om lokalen äravsedd för särskilt utrymmeskrävande verksamhet, högst 30 kvm perarbetsplats. Bidrag för anskaffning avmaskiner m. m. utgår med hälften eller, om särskilda skäl föreligger, högst tvåtredjedelar av anskaffningskostnaden. får beviljabidrag inom en fastställd ram.Bidrag får utbetalas med halva beloppet när byggnadsarbetena påbörjas.Återstående belopp betalas ut när byggnadsföretaget blivit avsynat ochgodkänt. Under /70 har gäUt enbidragsram om 25 milj.kr. Beslut om bidraghar meddelats till ett belopp av 24,8 mUj. ökade antalet platser vidverkstäder m. m. inom ar-betsvården med 1 186. Vid utgången av året disponerades12 172 platser. har tillkommit 1 279 platser. Underandra och beräknas tillkomma ca 3 000 platser ochunder ytterligare ca 1 000. Härigenom skuUe finnas 17 450 platser vid verkstäderna den 1juli 1972. Platsbehovet är emeUertid mycket större.Bidragsbeloppen bör justeras utan uppskov så att anordnandebidraget inteförlorar karaktären av 1971:1 Bilaga 13 86 Styrelsen föreslår därförliksom att bidragsgmndema ändras. Normalbidraget bör höjasfrån 390 tiU . per kvm nettogolvyta och det särskilda bidraget från 500tiU . per kvm nettogolvyta. Bidraget bor vidare utgå för högst 25 resp.högst 40 kvm per arbetsplats på gmnd av förskjutningen avproduktionsinriktningen mot större tillverkningsobjekt. Styrelsen framhåller liksom föregående år attdet föreligger ett stort behov av rationaliseringsåtgärder vid de skyddadeverkstäderna. Detta gäller särskUt vid ändrad puroduktionsinriktning men ocksåför att höja verkstädemas produktion och lönsamhet. Det är också viktigt attverkstäderna tillgodogör sig de erfarenheter i fråga om arbetsplatsernasutformning som den ergonomiska forskningen lett fram till. För att stimulera huvudmännenbör bidrag kunna ges till kostnader för ändrings- och ombyggnadsarbeten somföljd av att sådana åtgärder vidtas samt för att inreda verkstäder i fall dåoinredda lokaler förhyrs. Huvudmännen bör i sådana fall kunna erhålla bidragmed av kostnader som godkänts av styrelsen. Vidare bör statsbidragutgå till kostnader för att ändra befintiiga eller anskaffa nya maskiner somär nödvändiga för ändrad produktionsinriktning, framtvingad av t. ex.stmkturomvandling inom verksamhetsområdet eller ändradeavsättningsförhållanden. Det är enligt styrelsens mening av största betydelseatt maskiner vid verkstäder för handikappade är tidsenliga, lämpliga ochlättskötta för att ett gott produktionsresultat skall uppnås. Bidrag för härberörda kostnader bör utgå efter samma regler som gäller till förstauppsättningen maskiner. För /71har ramen för bidragsgivningen fastställts till 25 milj. kr. Såvitt nu kanbedömas kommer ramen att helt tas i anspråk. Med hänvisning till prognosernasosäkerhet beträffande omfattningen av den planerade utbyggnaden föreslås /72 oförändrad bidragsram. Medelsbehovet under samma budgetårberäknas tiU 28 milj. kr. Arbetsmarknadsstyrelsenhar föreslagit vissa ändringar i grunderna för anordnandebidraget.Förskjutningen av produktionsinriktningen och behovet av rationelllagerhållning m. m. kräver ökade utrymmen vid de skyddade verkstäderna. Ökadeutrymmeskrav ställs också för att verkstäderna samt avdelningar förarbetsprövning och arbetsträning skall kunna ta emot även svårt handikappade.Med hänsyn härtiU för-oi"dar jag att bidraget, som f. n. är begränsat tiUhögst 15 eller i vissa fall 30 kvm per arbetsplats, får utgå för högst 25 resp.40 kvm per arbetsplats. För att underlätta för huvudmännen att anordnaarbets-vårdsinstitutioner i förhyrda lokaler förordar jag vidare, att i de fall 1971:1 Bilaga 13 87 då oinredda lokaler förhyrs bidrag får utgå med högst av de inredningskostnadersom godkänts av styrelsen, dock högst med 125 eUer i vissa fall . I övrigt anser jag mig intekunna biträda förslag om ändrade bidragsgrunder. Liksomunder innevarande år bör få bevilja bidrag inom en ramav 25 milj. kr. Ramen lorde möjliggöra att ytterligare ca 1 500 platsertillkommer. Maj:t bör såsom ha möjlighet att om behovuppkommer vidga ramen. Jag förordar att Kungl. Maj:t utverkar riksdagensbemyndigande härtill. Medelsbehovet för nästa budgetår bestäms huvudsakligen avbetalningsutfallet förbidragsgivningen under innevarande och tidigare budgetår. Med hänsyn tillbelastningen beräknar jag medelsbehovet tUl oförändrat 25 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl. 1) godkänna av migförordade ändringar av grundema för bidrag till anordnande av verkstäder förhandikappade, 2) medgeatt beslut om bidrag till anordnande av verkstäder för handikappade under /72meddelas intill ett belopp av , 3) bemyndiga Kungl.Maj:t att besluta om ökning av den under 2) upptagna ramen för budgetåret1971/72, 4) tillBidrag till anordnande av verkstäder för handikappade för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till driften av verkstäder för handikappade 1969/70Utgift 43 246 460 1970/71 Anslag 75 000 000 1971/72 Förslag 100 000 000 Från anslaget bestrids utgifter förbidrag till landstingskommun, kommun,förening eller stiftelse för driften av arbetsprövningsavdelning, träningsverkstadeUer verkstad för skyddad sysselsättning. Bidrag utgår för klientersättningarvid arbetsprövning och arbetsträning, lokalhyra och andra driftkostnader.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1966:370, ändrad 1970:71 och116) om statsbidrag till verkstäder inomarbetsvärden. Kungörelsen innehåller också bestämmelser om bidrag tillföretag för s. k. halvskyddad sysselsättning. Vid sidan av dessa bestämmelser har meddelatsbestämmelser om särskilt bidrag tillförsöksvis bedriven halvskyddad sysselsättning. Sistnämnda bestämmelserinnebär i huvudsak att företag samt kommu- Prop.1971:1 Bilaga 13 88 nal myndighet eUer inrättning som anordnararbetsplatser avsedda att sysselsätta handikappade personer får bidrag med . per plats och halvår. Bidragen betalas ut närdet gäller handikappverkstäder för kalenderår i efterskott och i fråga omhalvskyddad sysselsättning halvårsvis. Verkstäder förarbetsprövning, arbetsträning och skyddat arbe te. Vid kalenderårets slut var antalet platser för arbetsprövning, arbetsträning och skyddat arbete sammanlagt 12 172. var 744 personer sysselsatta i hemarbete. Styrelsen anser attkostnadsutvecklingen för arbetsprövning och arbetsträning ogynnsamt påverkatutbyggnaden av verksamheten. Genom att handikappens svårighetsgrad tenderaratt öka bland de arbetsvårdssökande måste huvudmännen förstärka särskilt depersonella resurserna. Någon egentiig inkomst av produktion förekomraer inteeftersom huvudvikten läggs på prövnings- och träningsmoment. Tendensen pekardärför mot en ökning av kostnadema. Det genomsnittliga underskottet förarbetsprövning var . per plats och för arbetsträning 7 962 kr.per plats. HärtUl kommer kapitalkostnader och på huvudmännen fallandehyreskostnader. Huvudmännens medelkostnad för klientersättningar uppgick sammaår tUl . Styrelsen föreslår Uksom föregående år attklientersättningarna, som utgår i form av utbUdningsbidrag, helt får bestridasav statsmedel. Bidrag till lokalhyrautgår med hälften av hyreskostnaden, dock med högst . per kvm och år, samtför högst 15 eller, om lokalen är avsedd för särskilt utrymmeskrävandeverksamhet, högst 30 kvm per arbetsplats. Bestämmelserna har varit oförändradesedan 1965. Eftersom den genomsnittliga hyran har stigit till ca . perkvm, bör bidraget tiU lokalhyra eUer motsvarande omkostnader utgå med högst 35kr. per kvm och år samt för högst 25 eller, om lokalen är avsedd för särskiltutrymmeskrävande verksamhet, högst 40 kvm per arbetsplats. Medelsbehovet /72 under denna punkt beräknas tiU 80,0 milj.kr. varav för deföreslagna bidragsändringarna 8,6 milj. kr. Halvskyddadsysselsättning och bidrag till arbetsbiträde. Under /70 har tillkommit ca 600 halvskyddade platser. Det totala platsantalet uppgick vid budgetårets slut tiU ca 1 750, varav ca 1 450 var belagda. /71 beräknastUlkomma ytterligare 1 500 platser. Statsbidrag utgår somtidigare nämnts med . per belagd plats och halvår. Styrelsen föreslåratt bidrag i stället utgår med . för varje fullt antal av 600arbetstimmar och halvår för att stimulera till 1971:1 Bilaga 13 89 ökatantal halvskyddade platser och till att dessa platser utnyttjas effektivt. Bidraget tiU arbetsbiträde åt synskadadeller annan svårt handikappad person föreslås höjt från högst 2 500 tiU högst3 . per halvår och arbetsplats. Medelsbehovet för /72under denna punkt beräknas tiU 34,5 milj.kr., varav 2,5 milj. kr. för bidrag till arbetsbiträde. För utbildning avföreståndare och arbetsledare vid institutioner inom arbetsvärden disponeras under budgetåret1970/. /72 erfordras . Dettotala medelsbehovet under anslaget beräknas till 115,0 milj. kr. Föregående årsriksdag fattade beslut om en samlad reforminsats för arbetsvärden. a.höjdes driftbidragen till avdelningar för arbetsprövning och arbetsträningsamt skyddade verkstäder väsentiigt. reglerades löne- ochanställningsvUlkoren för arbetstagarna vid de skyddade verkstäderna genomavtal mellan och å ena sidanoch Svenska kommunalarbetareförbundetå andra sidan. Avtalet, som trädde i kraft med retroaktiv verkan fr. o. m. , har under år1970 reviderats och samordnats med den allmänna försäkringenspensionsbestämmelser, varigenom det nu omfattar samtiiga arbetstagare vidverkstäderna. har sagt upp det revideradeavtalet med verkan fr. o. m. utgången av . Jag kan biträda styrelsens förslag ifråga ora ändrade grunder för driftbidraget endast i ett avseende. Jag förordaratt bidrag till täckande av hyreskostnader får utgå för högst samraa antalkvadratraeter per arbetsplats som jag harförordat när det gäller bidrag till anordnande av verkstäder undernärmast föregående anslagspunkt. Arbetsmarknadsstyrelsenhar även föreslagit ändrade bestämraelser i fråga om försöksverksamheten medhalvskyddad sysselsättning. Den väsentligaste ändringen avser att bidragetskall beräknas enligt samma principersom nu gäller för de skyddade verkstäderna, dvs. bidraget skulle beräknas efterantalet fullgjorda arbetstimmar i stället för att som utgå med ett fastbidrag om . På grund avde svårbedömda konsekvensema av en sådan utvidgning och dä utredningenrörande den skyddade sysselsättningen prövar det framtida behovet ochutformningen av denna verksamhet kan jag inte biträda styrelsens förslag. Bidrag kan somförsöksverksamhet utgå till arbetsgivare, som har synskadad eller annan svårthandikappad person an- Prop.1971:1 Bilaga 13 90 ställd, till täckande av väsentliga merkostnader förarbetsbiträde åt den anställde.Bidrag får utgå med högst . Bidrag utgår f. n. tUl 90arbetsgivare. Verksamheten har alltså fått en mycket begränsad omfattning. Somett led i strävandena att öka arbetsförmedlingensmöjligheter att placera även gravt handikappade personer i anställning på denöppna marknaden förordar jag i likhet med attbidraget höjs till högst . per halvår och arbetstagare. Under anslaget böri enlighet med förslag beräknas ett med . höjt belopp för utbildning avföreståndare och arbetsledare vid verkstäderna. Medelsbehovet under anslaget beräknar jagtUl 100 (+25) milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. 1) godkänna av migförordad ändring av grundema för bidrag tiU driften av verkstäder förhandikappade, att tillämpas fr. o. m. , 2) tUlBidrag till driften av verkstäder för handikappade för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Vissa kostnader för vapenfria tjänstepliktiga 1970/71 /\nslag 12 700 000 1971/72 Förslag 14000000 Anslaget är uppfört på riksstaten förförsta gången innevarande budgetår. Frånanslaget bekostas ekonomiska och sociala förmåner åt vämpliktiga som fåtttillstånd att fullgöra vapenfri tjänst (vapenfria tjänstepliktiga).Dessa förmåner, som utgår enligt samma regler som gäller för övrigavämpliktiga, avser bl. a. avlöning, inkvartering, förplägnad, personalvård,visst antal fria resor samt familjebidrag i vissa faU. Arbetsmarknadsstyrelsenhandhar de vapenfrias redovisning och registrering samt bestämmer vilket slag av tjänstgöring devapenfria skall fullgöra ochnär dessa skall kallas in till tjänstgöring. Arbetsmarknadsstyrelsensadministrationskostnader för vapenfriverksamheten bestrids från förevarande anslag.