prop · FU0331 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till angående m.; given Stockholnis slott . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver ulbildningsärenden , föreslå rUcsdagen att bifaUa de förslag,om vilkas avlålande tiU föredragande departementschefen hemstäUt. Somett led i den pågående reformverksamheten på den högre musikutbildningensområde föreslås i propositionen vissa åtgärder beträffande musikläramtbildningen.Bl. a. förordas att utbUdning av lärare i musik och annat ämne skall anordnas iGöteborg i huvudsaklig överensstämmelse med förslag av organisationskommitténför högre musikutbildning och räramlbUdningskommittén. Ipropositionen behandlas vidare vissa av organisationskommittén planerade eUervidtagna åtgärder beträffande bl. a. kyrkomusikemlbUd-ningen. Deförändringar av den högre musikutbildningens yttre organisation som föreslåsgenomförda nästa budgetår följer de av statsmakterna beslutaderiktlinjerna. Häri ingår bl. a. att MusikaUska styrelse skaU upphöraatt vara högsta ledningsorgan för i och att statiigamusikhögskolor skall inrättas i och genom alt staten övertaransvaret för den utbildningsverksamhet som bedrivs vid musikkonservaloriernai dessa kommuner. Musikaliskaakademien kommer efter förändringen att ha tiU huvuduppgift alt bedriva allmänmusikfrämjande verksamhet och att leda bibliotek. Utdrag av protokollet över utbildningsärenden hållet införHans Majct Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministem , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågor angåendemusikutbildning m. m. och anför. I statsverkspropositionen (bil. 10 s. 121) har Kungl. Maj:tföreslagit atl i avvaktan på särskUd proposilion i ämnet tUl Musikhögskolornaför /72 beräkna ett förslagsanslag av . tog slalsmaklema ställning till vissa aUmännariktlinjer för den framtida musikutbildningen (prop. 1970: 25, SU 1970: 108, rskr1970: 274). Besluten innebar bl. a. alt en successiv reform av den högre musikutbildningenskulle genomföras med början /72. Genom beslut den 10 april 1970bemyndigade Kungl. Maj:t chefen för att tiUsätta enorganisationskommitté för högre musikutbildning med uppgift all förbereda reformen.Huvuddragen av direktiven återges riksdagsberätlelse (s. 295). Genom beslut bemyndigade Kungl. att tillkalla högst nio sakkunniga med uppdrag alt utredafrågan om utbildning av lärare i s. k. övningsämnen m. m. ' Generaldirektören , ordförande, skolkonsulentenBarbro , departementssekreteraren , professorn (t.o.m. ), direktören , studerandenLars (t. o. m. ), studeranden (fr. o. m.den 5 februari 1971), skoldirektören , rektorn ,tillika sekreterare, rektorn och musikdirektören . - Riksdagsmannen, rektor , ordförande,sekreteraren , universitetslektorn , rektorn , skolrådet , förre riksdagsmannen ,generalsekreteraren , sekreteraren ochskoldirektören , tiUika sekreterare. 1971: 31 3 Desakkunniga har antagit benämningen lärarulbildningskommiltén. Direktiven finnsåtergivna riksdagsberättelse (s. 285). Ytterligare direktivbeträffande utbUdningen av lärare i musik meddelades ,varigenom kommittén fick i uppdrag att utreda och avge förslag dels beträffandeämneskombinationer för tjänst som lärare i musik och annat ämne samtanordnandet av utbildningslinjer för sådana lärare, dels den praktisk-pedagogiskautbildndingen för lärare i enbart musik samt lärare i musik och annat ämne. Organisationskommitténför högre musikutbildning har i eitiighet med sitt uppdraggett in framställning om anslag för /72 tiU högre musikulbUdningm. m. innehållande bl. a. förslag till ämnesulbildning i musik inom ramen fören ivåämneslärar-utbildning i provisorisk form (Ds U 1970: 18). Läramtbildningskommitténhar avgetl förslag liU ämneskombinationer, utbildningsUnjeroch praktisk-pedagogisk utbildning för lärare som genomgår provisorisk ämnesutbUdningi musik (Ds U 1970: 20). för högre musikutbildning i de delar den avserförslag till ämnesulbildning i musik inom ramen för en tvåämnesläramlbildning iprovisorisk form samt förslaget från lärarulbildndingskommillén har remissbehandlats.Yttranden har kommit in från universilelskanslersämbetet, som hört universiteteni , , och , som hörtlärarhögskolorna i , , , , och ,Musikaliska styrelse, musikkonservatorium, musikkonservalorium.Svenska kommunförbundet. (), Sverigesakademikers centralorganisation () samt . Prop.1970: 25 innehöll förslag om förändringar av Musikaliska uppgifteri fråga om den högre musikutbildningen. Följderna härav för delutreds av en särskild sakkunniga som tillkallats med slöd av Kungl. Maj:lsbemyndigande den 10 aprU 1970. Musikaliska styrelse har den 6oktober 1970 gett in framställning om anslag lUl för budgetåret1971/72. har för /72 begärt statsbidrag tillsin verksamhet. för högre musikutbildning har yttratsig över framställningen. BeträffandeåtskiUiga av de framförda förslagen fordras inle beslut av . Föröverblickens och sammanhangels skuU redovisas dock även vissa av dessa förslag. 1* 1971. 1971: 31 4 2 Tidsplan för reformarbetet Organisationskommitténför högre musikutbildning redogör inledningsvis för sina uppgifter och angeren preUminär tidsplan för det fortsatta reformarbetet. Förberedelsearbetetför en reform av den högre musikutbildningen är som framgår av kommitténsdirektiv myckel omfattande. I arbetet behandlas både frågor om utbildningen ochfrågor av organisatorisk och administrativ natur. Kommittén skall föreslå nya lillträdesbeslämmelserför utbildningen saml utarbeta förslag till studieorganisation. Studieplansarbetetinnefattar utbUdning av musiklärare (lärare med behörighet för denobligatoriska undervisningen i musik inom skolväsendel), musik-pedagoger(lärare inom olika former av friviUig musikundervisning), kyrkomusiker, övrigamusiker (instmmenlalisler, sångare, orkester- och ensemblemusiker),ensembleledare, specialutbildning i komposition och dirigering samt soUst- ochannan påbyggnadsutbildning. I uppgifterna beträffande kyrkomusikemlbildningeningår även åtgärder för att förstärka den lägre utbUdningen av kyrkomusiker.Kommittén skall bedöma dimensioneringen av den högre musikutbildningen ochlägga frara en plan för utbyggnad av utbildningskapaciteten. Arbetetmed alt reformera den högre musikutbildningen kan enligt organisationskommitténinle ske i den snabba takt som prop. 1970: 25 och kommitténs direktiv geranledning all förvänta. Trots de negativa konsekvenser som följer av enlångsammare reformtakt anser sig kommittén inte kunna faststäUautbildningskraven och utforma innehållet i olika utbildningslinjer ulan att iflera avseenden först ha kompletterat det underlag som redan föreligger itidigare utredningsmaterial. I flera fall behövs enligt kommittén tidskrävandeförarbeten i form av analyser av de yrkesområden som utbildningen avser för allarbetet skall kunna fullföljas. Vidare har kommittén funnit atl samordningenmellan olika utbildningar förutsätter att reformerna planeras och genomförsparallellt. Beträffandeutbildningen av lärare i musik för skolväsendet behövs en samordning medarbetet inom lärarulbildningskommiltén. I organisa-tionskomrrtilléns direktivanges alt reformarbetet i första hand bör ägnas musikläramtbildningen.Kommittén finner denna prioritering både riktig och nödvändig. Kommitténframhåller särskilt sitt intresse för en läramtbildning som ger utrymme för,förutom musik, minst ett annat ämne. Del är enligt kommittén av stor vikt atlman /72 kan genomföra vissa åtgärder beträffandemusiklärarutbildningen. Förslagen, som omfattar både förändringar av nuvarandemusikläramlbUdning och utbildning i provisorisk form av lärare i musik ochannat ämne, redovisas närmare i det följande. En definitiv reform av UtbUdnmgenav lärare i musik kan ske först sedan läramlbildnings-kommilténs uppdragslutförts och dess förslag föranlett beslut. Prop.1971: 31 5 finns,framhåller organisationskommittén, anledning räkna med att del dröjer ända /75 innan en mera definitivt utformad kanbörja tillämpas i fråga om de lärarkategorier som omfattas av lärarutbUdningskommitténsuppdrag. Förarbetet med den högre kyrkoinusikeriitbildningen har organisationskommillénpåbörjat en analys av arbetsuppgifter och yrkeskrav av det slag som nyssnämnts. Analysen omfattar både de kyrkomusikaliska arbetsuppgifterna och deåligganden som vid sidan av dessa bör ingå i organisttjänst. Kommittén anseratt det är angeläget att den nya högre kyrkomusikemlbildningen får endefinitiv form och avser alt redovisa förslag i sådan lid alt en reform avdenna utbildning kan genomföras från /73. Uppgiflenalt utforma en ny musik pedagogutbildning är enUgt organisationskommitténsärskilt svår all fuUgöra ulan gmndligt förarbete. Den nuvarande musikpedagogutbildningenär, om man ser tiU aU den utbildning som bedrivs inom och utom det som nubetraktas som högre musikutbildning, organisatoriskt och innehållsmässigtmycket splittrad. Det är därför angeläget att så snabbt som möjligt försöka nåstörre en-helUghel. Kommittén känner emellertid ell särskilt starkt behov avatt just på detta område få fram en utförlig analys av arbetsuppgifter och yrkeskravsom underlag för sitt arbete med utbildningen. Kommittén anser sig därförknappast kunna räkna med alt någon reform av musikpedagogutbildningen kanslutligt genomföras förrän /74. Dennya regionmusikorganisationen kommer enligt statsmakternas beslut (prop.1970:31, SU 1970: 121, rskr 1970:282) att från börja arbeta ide former som närmare planeras inom den organisationskommitté förregionmusiken som chefen för försvarsdepartementet tillkallat. a. den nuvarande militärmusikerulbildningen attsuccessivt avvecklas. EnUgt uppgift från organisationskommittén förregionmusiken kommer denna utbildning, om inga andra förändringar sker, altvara avvecklad i och med /77. Då beräknas nämUgen all denpersonal, som finns under utbUdning i organisationen, ha genomgått det sistaskedet i utbildningen, den tvååriga musikunderofficersulbUdning, som är förlagdtiU i . Beträffandemusikerutbildningen på högskolenivå, som skaU utformas som en enhetligutbildning för orkester- och ensemblemusiker oavsett om de kommer alt verkainom regionmusiken eUer inom musikUvet i övrigt framhåUerorganisationskommittén för högre musikutbildning att någon slutlig reform intekan genomföras tidigare än /74 med hänsyn tiU behovet av samordiungmed bl. a. utbUdningen av musikpedagoger. Organisationskommitténavser atl överväga vilka pro- 1971: 31 6 visoriskaåtgärder som i avvaktan på en slutlig reform av musikpedagog- och musikemlbildningen erfordras för /73. Medtanke främst på regionmusikens behov av bl. a. kapellmästare är det enligt organisationskommillénangeläget all man ägnar uppmärksamhet ål utbildningen avensembleledare. Kommittén avser alt överväga provisoriska åtgärder /73 men räknar inle med alt en helt reformerad ensembleledarulbildningskaU kunna genomföras förrän från /74. Organisationskommitténspreliminära tidsplan för reformarbetet kan sammanfattas på följande sätt. Utbildningslinje Slutlig reform är Musikerutbildning(orkester- och ensemblemusiker, I 107-1/74 övrigainstrumentalister och sångare) j Övrigautbildningslinjer ännu ej tidsangiven 3.1Organisationskommittén för högre musikutbildning UtbUdningenav musiklärare skall som framgår av organisationskommitténs direktiv omfattabåde utbildning av lärare i musik och annat ämne (tvåämnesmusiklärare) ochutbildning av lärare i enbart musik. ÄmnesulbUdningeu av lärare i enbart musikskall motsvara en treårig musikpedagogisk utbildning. Somfrämsta motiv för de åtgärder som föreslås för /72 angerorganisationskommittén den stora brist på musiklärare som konstaterats bl. a. iden undersökning angående lärare i övningsämnen som läramtbildningskommitténulfört. Denna brist kommer ytterligare alt öka genom den förstärkning av denobligatoriska undervisningen i musik på högstadium som följer avgrundskolans nya läroplan. har enligt kommittén förändringen avinnehåll och arbetsformer i skolans musikundervisning ytterligare skärptbrislen på överensstämmelse meUan musikläramtbildningen, som den nu bedrivs,och musiklärarnas yrkesuppgifter. Somunderlag för sitt arbete har organisationskommillén i samråd med lärarulbildningskommilténgjorl en sammanställning av de krav beträffande ämnesfärdigheler och kunskapersom nu gäUande läroplaner SläUer på musiklärarna vid grundskola, gymnasium ochfackskola. På gmndval av denna läroplansanalys konstaterarorganisationskommittén 1971: 31 7 att utbildningen av musiklärare sådan den f. n. ärutformad inte kan anpassas lill skolans krav ulan genomgripande förändringar,både i fråga om förkunskaper hos de studerande och utbildningens innehåll. De förändringar av den nuvarande musiklärarutbildningen,som organisationskommittén föreslår, avses bli genomförda vid de tre musikhögskolornafrån /72. Förändringarna kommer atl i sin helhet tillämpas på denya studerande som då antas och delvis på tidigare antagna studerande. Genom förändringarna bör enligt kommittén utbildningenbättre än nu kunna svara mol kraven på en musiklärare. UtbUdningen föreslås bl.a. bli kompletterad med vissa nya ämnen eller ämnesinslag. Den närmareinnebörden av förslagen framgår av bilaga 2 lill kommitténs framställning. Avolika skäl har kommittén inte funnit det lämpligt alt föreslå myckellångtgående förändringar. Kommittén har velat undvika att förändringarna skuUemedföra nya inträdeskrav och därmed bli till nackdel för de studerande somsedan länge förberett sig för all motsvara de krav som ställs. Störreförändringar skulle leda till svårigheter all sysselsätta de lärare som nufinns vid skolorna eller till omfattande krav på omskolning eller vidareutbUdningav lärarna. Det avgörande skälet är emellertid enligt kommittén atl dennuvarande musiklärarulbildningen i den slutliga utbildningsorganisationen skallersättas med en utbildning som enligt organisationskommitténs direktiv skaUbaseras på en musikpedagogulbildning. Kommittén har därför inte ansett det lämpliglall under en förhållandevis kort övergångstid göra sådana förändringar i UtbUdningensom bl. a. kunde påverka meritvärderingen vid tjänstetillsättningar. Även om förändringarna i utbildningen enligtorganisationskommittén är möjliga alt genomföra ulan större kostnadsökningarför musiklärarutbildningen som helhet uppstår vissa merkostnader vid de tre skolomaunder /72. Kommittén har beräknat erforderliga medel för attskolorna nästa budgetår skall kunna anta minst samma antal nya studerande sominnevarande budgetår. Kostnaderna för förslagen redovisas i del följande. I samråd med lärarulbildningskommiltén föreslårorganisationskommittén all utbildning av tvåämnesmusiklärare skall få anordnasi provisorisk form med början /72. Organisationskommitténsförslag omfattar ämnesulbildningen i musik inom ramen för en sådan UtbUdning. Komraitténfäster särskilt stor vikt vid all detta förslag genomförs. En framtida tvåämnesläramlbildning med musik som ett avämnena skall enligt organisationskommitténs direktiv omfatta . Inomdenna lidsram skall rymmas studier av minst två ämnen och praktisk-pedagogiskutbildning. Lärarutbildningskommitlén och organisationskommittén har funnitdel önskvärt alt utbildningen utformas så alt den 1971: 31 8 sånära som möjligt ansluter till annan ämneslärarulbildning, bl. a. för att geutrymme för oUka ämneskombinationer i utbUdningen. a. följande motiv för alt få lill stånd en IvåämneslärarutbUdning somkan prövas innan en slutgiltig ulbUd-ningsreform genomförs för dennalärarkategori. Organisationskommitténhar inte funnit det möjligt alt redan nu la slutlig StäUning liU omfattning, innehåUoch studieorganisation för ämnet musik inom en slutgiltig tvåämnesläramlbildning.SläUningslagandet bUr bl. a. beroende av vilka musikaliska fömlbildningsmöjUghelersom kan komma atl erbjudas genom inrättande av musiklinjer inom gymnasieskolan.Den nuvarande musikläramlbUdningen är inle av sådan art, atl den ger tiUräckligterfarenhelsunderlag för atl bedöma vUken studietid som kan erfordras för lärarbehörigheli ämnet. Innan en sådan bedömning görs, viU kommittén få tillfälle atl pröva enmusikämnesutbildning med en helt ny utformning. EnUglsina direktiv skall kommittén bl. a. överväga möjligheterna alt organisera denhögre musikutbildningen i enlighet med den studieorganisation som gäUer för gmndläggandeutbildning vid filosofisk fakultet, förenkla examinalionsförfarandel ochutarbeta förslag till ett betygssystem, som om möjligt ansluter tillbetygssystem inom annan högre utbildning. Då den nuvarandemusikhögskoleutbildningen ger ringa erfarenhet även i dessa avseenden anser kommitténdel synnerligen värdefuUt all inom den föreslagna ämnesulbildningen bedrivaviss försöksverksamhet med nya former för studieorganisation och sludieredovis-ning. Måloch innehåll för den föreslagna provisoriska ämnesulbildningen i musik byggerpå den tidigare nämnda läroplansanalysen. I anslulning tiU de möjUgheter somfinns inom ämneslärarulbildningen föreslår kommittén att ämnesutbildningen imusik skaU omfatta studiekurser om sammanlagt högst 80 poäng. Dessastudiekurser uppdelas enligt förslaget på en kompetenskurs om 60 poäng och en friviUigpåbyggnadskurs om 20 poäng. För en närmare beskrivning av utbildningensinnehåll hänvisas tiU kommitténs framstäUning. Organisationskommillénföreslår atl de studerande i den föreslagna tvåämnesläramtbUdningen efteravslutad kompetenskurs skaU vara behöriga för tjänstgöring som lärare i bådegrundskolans och gymnasieskolans obligatoriska musikundervisning. För alluppnå detta resultat bör särskilda krav på kunskaper och färdigheter uppsläUasför tillträde tUl utbildningen. Inträdesprov föreslås bU anordnade under envecka före kursens början. Verksamheten bör sedan fortlöpande noggrant studerasför att man skall kunna pröva om utbildningen ger den avsedda kompetensen. Vidutformningen av förslagen har organisationskommittén sökt bygga UtbUdningen på studieenhelersom kan vara gemensamma för eller utbytbara mellan olika utbildningslinjer.Kommittén räknar således med 1971: 31 9 attvissa delkurser i kompelenskursen bör kunna ingå i andra utbildningslinjerinom den högre musikutbildningen. Denföreslagna provisoriska utbildningen bör enligt organisationskommittén pågåtill dess den successivt ersätts med en definitiv ny utbildning. Kommitténräknar inte med alt en slutiig reform kan ske förrän tidigast budgetåret1974/75. Den provisoriska utbildningen bör därför anordnas under ensammanhängande lid av . Intagning bör ske fr. o. m. t.o. Organisationskommitténföreslår all sammanlagt 144 studerande bereds plats i den provisoriskautbildningen. Omfattningenav utbildningen är planerad med tanke på tillgängen på lärare och handledare.Intagningen bör bestämmas med hänsyn tUl bl. a. att de lärare som knyts tillverksamheten skall kunna beredas jämn sysselsättning och alt utvärdering avutbildningens uppläggning och erfarenhetema av de studerandes förkunskaper ochintresse för utbildningen underlättas. UtbUdningen bör inledas på en ort menredan under /73 anordnas på ytterligare en ort. Kommitténsförslag tiU dimensionering av utbildningen framgår av följande sammanställning.Kommittén har fömtsatt att ca hälften av de studerande kommer att väljapåbyggnadskurs lill 80 poäng. Kurstermin ocli Antal studerande utbildningsort ht71 vt72 ht72 vt73 ht73 vt74 ht74 vt75 Iit75 Organisationskommitténföreslår efter samråd med läramtbildningskommittén all blir förstaförläggningsort för den nya utbildningen. De studerande bör där kunna fullgörasåväl ämnessludier som praktisk-pedagogisk utbildning. I föreliggeräven gynnsamma förutsättningar för samverkan med både musikhögskola ochuniversitet. VadgäUer valet av den andra utbildningsorten avser organisationskommittén att,efter ytterUgare överväganden i samråd med lärarulbildningskommiltén,återkomma med förslag. Prop.1971: 31 10 föreslår alt ansvaret för att underförsöks-liden leda utbildningen bör åvUa kommittén. i svara för den ekonomiska förvaltningen för den utbildning som anordnaspå denna ort. Skälen för all utbUdningen enligt kommitténs mening inle i övrigtbör inordnas i musikhögskolornas utbildningsorganisation är flera. I fråga ommål och innehåll avviker utbildningen starkt från annan högre musikutbildning.Rekryteringen av både studerande och medverkande lärare måste göras utan hinderav de inom musikutbUdningen nu tillämpade meriteringsgmnderna. UtbUdningen kanendast till vissa delar genomföras med nuvarande lärarresurser vid musikhögskolanoch i . Kommittén räknar dock med samarbete med bådemusikhögskola och universitet i fråga om vissa moment i utbildningen.Organisationskommittén viU kunna nära följa utbildningen och påverka denpraktiska utformningen av verksamheten. För den direkta ledningen bör kommitténkunna anställa en särskild utbildningslärare. Kommittén understryker all förslageltill organisation av UtbUdningen under försöksliden inle innebär någotställningstagande lill frågan om hur en slutgUtig musikläramlbUdning av dennakaraktär skaU organiseras. Komraittén anser del väsentligt att såväl lärare somstuderande får medinflytande i fråga om den praktiska utformningen avutbildningen. Organisationskommilléns beräkning av de totala driftkostnademaför den föreslagna utbildningen framgår av följande sammanställning. 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 Ämnesutbildning i av 96 studerande . påbyggnadskurs 102000 102 000 102 000 102000 626 000 1240 000 1213 000 701000 102 000 ÄmnesutbUdning på annan ort av 48 studerande . Ämnesutbildning totalt 626 000 för högre musikutbildning och Uirarutbildningskommillénbar i första hand avsett den provisoriska ämnesulbildning i musik somorganisationskommittén föreslagit skall anordnas i med . har lagt fram förslag omutbildningslinjer i vilka den provisoriska UtbUdningen skall kunna infogas, omämneskombinationer med ämnet musik enligt den föreslagna provisoriskautbildningen saml om utformningen av den praktisk-pedagogiska utbildningen. Läramtbildningskommitténframhåller alt den av organisationskommittén föreslagna provisoriska utbUdningenär en helt ny typ av musikutbildning, jämförlig med ämnesutbildning iläroämnen sådan den är utformad inom de filosofiska fakulteterna. Kommitténfinner det därför naturligt att anknyta tiU de bestämmelser om utbildningsUnjersom gäller vid dessa fakulteter liksom tiU bestämmelserna om ämneskombinationeri ämneslärartjänsl och inte tUl vad som gäller för den nuvarande utbildningenvid av lärare i enbart musik resp. för övningslärartjänster imusik. Denprovisoriska utbildningen i musik bör enligt kommittén jämstäUas medstudiekurs vid filosofisk fakultet. Kommittén lägger fram förslag om hur musikämnelskall inordnas i vissa utbildningslinjer och om sådana åtgärder som gör delmöjligt att läsa musikämnet som såväl första, andra som tredje ämne saml attulan hinder av gällande bestämmdser läsa hela kompetenskursen om 60 poäng i enobruten följd. Studiekurser om sammanlagt 120 poäng inom de nuvarande utbildnings-linjemavid filosofisk fakultet leder fram till filosofie kandidatexamen. LäramtbUdningskommilténfinner ingen anledning föreslå någon ändring härvidlag i fråga om de linjer,där den provisoriska musikutbUdningen kan komma alt ingå. ,som anser alt antalet ämneskombinationer bör begränsas, föreslår fyrakombinationer med musik, nämligen musik svenska, musikengelska, musik-matematikoch musikhistoria. resp. länsskolnämnderna bör gesmöjlighet att besluta om andra ämneskombinationer. En av kommitténs utgångspunkterhar varit atl det andra ämnet i ämneskombinationer med musik bör förekomma ibåde gmndskolan och gymnasieskolan samt ha relativt stort timantal. Kommitténanser del vara av värde atl kunna kombinera musik såväl med ämne från det humanistiskt-språkUgaområdet som med matematik eller orienteringsämne. Kombinationer med vad som f. n.benämns övningsämnen och yrkesämnen har utelämnats eftersom utbildningen avlärare för dessa båda grupper av ämnen är under utred-nmg.