prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Detta är motiverat inle endasl avregionalpolitiska skäl. Det motiveras kanske främst av effektivitetsskäl.Enligt är det först genom en delegeringav beslutsfattandet som man skapar elt behov av elt regionalt kontaktmönsteroch därmed ger underlag för en dynamisk utveckling. Länsstyrelsernai , , , , och samtVästmanlands län uttalar sig vidare positivt om en ökad delegering främst lillregionplanet. Länsstyrelsernas föreslående omorganisation och kommunreformenhar enligt i stärkt förvaltningen på de regionalaoch lokala planen, vilket bör kunna underlätta en Ökad delegering avbeslutanderätten. framhåller atl frågan om alt omfördela arbetsuppgifter inom denstatliga verksamheten till regional nivå är mycket betydelsefull. Verketpåpekar all dessa frågor behandlas inom länsberedning.Beredningens arbete i syfte all underlätta en samlad bedömning av denna frågabör dock inle hindra atl reformer av den nu föreslagna typen genomförs. Länsstyrelseni påpekar alt en ökad delegering av beslutanderätten tilllänsorgan är möjlig även från de centrala verk som enligt utredningensbedömning inle bör omlokaliseras. Enangelägen uppgift vore enligt statens råd för byggnadsforskning atl analyseravilka resultat som kunde uppnås vid utflyttning av vissa delar av enverksamhet. Liknande synpunkter framför statens rättskemiska laboratoriumsblodgruppsserologiska avdelning, arbetsmedicinska institutet, statens institutför byggnadsforskning. Även iMalmöhus län anser alt ell s. k. filialsyslem bör prövas i större omfattning.Enligt statskontoret bör också delar av sådana myndigheter som delegationen undantagitfrån omlokaliseringsförslagel kunna decentraliseras. Industriförbundetoch SAF anser del naturligt atl man i första hand utreder möjligheterna altflytta ut sådana delar av olika verksamheter som inle i nämnvärd grad ärberoende av personliga kontakter med utomstående myndigheter, organisationeroch företag. Länsstyrelseni pekar däremot på riskerna med att begränsa en utflyttningtill vissa delar av elt verks område. Härvid torde funktioner av merrulinbetonad karaktär i första hand komma i fråga. Detta innebär stor risk förökade regionala skillnader beträffande exempelvis yrkesverksamhelsgrad ochinkomslförhållanden. Länsstyrelserna i och delardenna uppfattning. anser alt den i debatten framhållnamöjligheten all placera huvuddelen av byråkratins rutinarbete i landsorlen ochbehålla lopporganen i med skärpa måste avvisas. Länsstyrelsenunderstryker utredningens mening alt staten i stället bör medverka Prop.1971: 29 41 till all skapa samhällen med så mångaarbetstagarkategorier som möjligt. Ett bättre sätt alt medverka till atl dämpa expansionen islorstockholmsområdet vore enligt , statens rätlskemiskalaboratoriums blodgruppsserologiska avdelning, försvarets sjukvårdsstyrelse,kartverket, kartverkels personalförening, ,SR och TCO alt nyetablera statlig verksamhet utanför stockholmsområdet.Arbetsmedicinska institutet finner det självklart all förläggning till andradelar av landet alltid bör övervägas i samband med nyetablering av statligverksamhet. Liknande synpunkter anförs av , iJönköpings län samt lantbruksförbundet och RLF. Även andra sätt atl nå önskad regionalpolitisk effektföreslås. Enligt ger del framlagda materialet inte tillräckligtunderlag för att bedöma i vilken utsträckning en omlokalisering av centralstatsförvaltning behöver tillgripas. Man skulle antagligen lika gärna kunnaflytta ul vissa statliga bolag eller rulinbetonade funktioner inom affärsverken.Lantbruksförbundet och finner att huvudsladsfunklio-nerna hos de statligaaffärsverken och bolagen sannolikt är mindre framträdande än hos civilamyndigheter och institutioner. Utredningsarbetet med all inom denna sektorfinna lämpliga objekt för utflyttning bör bedrivas skyndsamt.Lantmäteristyrelsen förordar atl man i första hand undersöker möjligheterna althelt eller delvis flytta ul de verkligt stora verken. för geologi, från vilken SGU haröverlämnat en skrivelse, finner utredningens förslag vara en god början menanser all en myckel större effekt hade nåtts genom omlokalisering av de storastatliga bolagen och affärsverken i sin helhet eller partiellt. Statskontoret menar alt del för flera statligaverksamheter finns behov av en regional mellaninstans för samordning ochplanering. Till en sådan regional administration borde stora delar av dennuvarande centrala statsförvaltningen i kunna föras. På detregionala planet torde finnas stora möjligheter till integration mellan f. n.strikt avgränsade fack- och ansvarsområden. Vidare pekar statskontoret påmöjligheten att bryta ut vissa fackområden inom större ämbetsverk och förasamman sådana funktioner. SR anser visserligen att det är önskvärt all åtgärdervidtas för all hejda befolkningstillväxten i storstadsområdena men anser dellabör ske med medel som i så liten utsträckning som möjligt medför svårigheterför berörda människor. Enligt SR:s mening bör de av delegationen föreslagnaåtgärderna endasl tillgripas i ell läge då alla andra åtgärder visat sig saknaeffekt. Några remissinstanser anser atl delegationens resonemangpå vissa 1971: 29 42 punkterär för knapphändiga för att föregå ell viktigt lokaliseringsbeslut. SACOoch TCO menar atl utredningens förslag lill omlokalisering av statligamyndigheter inte kan läggas lill grund för elt beslut i frågan. anmärkerpå att en kvantifiering av de samhällsekonomiska effekterna av en utflyttningsaknas, såväl när det gäller del avlastade storstockholmsområdel som demottagande orterna. Inle heller föreligger några kalkyler över vad deföreslagna utflyllningama skulle kosta annat än vad beträffar uppförande avämbelslokaler. Det saknas därför reeUa möjligheter all väga plus- ochminusfaktorer mol varandra och sälta de bedömda regionalpolitiska fördelarna irelation lUl effektivitetsförlusterna och koslnadsfördyringarna vid flyttad verksamhet.Liknande synpunkter framförs av överbefälhavaren, mUilärpsykologiskainstitutet, förelagsnämnden vid ,lanlbruksstyrelsen, , invandrarverket,lantmäteristyrelsen, kartverket, i och planverket. Fleraremissinstanser anmärker vidare på all delegationen i sitt arbete i så ringautsträckning tagit kontakt med berörda verk och personalorganisationer. Sådanasynpunkter förs fram av statens rätlskemiska laboratoriumsblodgruppsserologiska avdelning, centrala studiehjälpsnämnden,invandrarverket, rikets allmänna kartverks personalförening, SGU, SACO- ochTCO-föreningarna vid SGU, , och . Närdet gäller delegationens resonemang om vilka statliga verksamhetsgrenar som böromlokaliseras framhåller överbefälhavaren och mUilärpsykologiska institutetatt gränsdragningen mellan de myndigheter som enligt delegationen inte bör omlokaliserasoch övriga inle är tillfredsställande klarlagd utan kräver närmareöverväganden. Lantbruksstyrelsen påpekar alt del för centrala verk medregionala organ i samtliga län finns speciella praktiska, arbetsmässiga ochrationella skäl som talar för en lokalisering lill . Dennamening förs också fram av . Planverketkonstaterar all delegationen föreslagit ulflyllning av elt antal relativtkonlaklsvaga verksamheter. I den mån man eftersträvar en större dämpningseffekli vore en ulflyllning av kon-laktinlensivare verksamheter lillell mer begränsat antal orter atl föredra. Organisationskommitténför högre teknisk utbildning och forskning i övre anser altutredningen har gjort elt misstag genom alt föra ål sidan frågan om dekulturella institutionerna av rikskaraklär. Den påbörjadesystematiserade decentraliserade utbildningen torde avsevärt underlättaNorrlands förmåga att kvarhålla människor i olika befattningar. Del hade varitelt demonstrativt och verksamt drag i 1971: 29 43 sammariktning alt föreslå utflyttning av några kulturella institutioner frånStockholm, gäma men inte nödvändigtvis till . Även riksrevisionsverketanför liknande synpunkter. Länsstyrebeni län anser liksom delegationen atl k o n-t a k t p r o b I e m e t ärdel avgörande om en verksamhet bör ligga kvar i eller kanutlokaliseras. Denna uppfattning delas också av lantbruksförbundei och RLF sompåpekar att ett införande av s. k. posllaxa för telefonlrafiken i hög gradskulle underlätta ett genomförande av delegationens förslag. Lantmäteristyrelsenpåpekar all man saknar en närmare analys av kontaktbehov, kontakternas olikakaraktär och kontaklmönstrels sannolika framlida utveckling. Liknandesynpunkter framför , ,i . , SAF och TCO. Riksrevisionsverketanser att det av flera myndigheter uttalade stora behovet av kontakter meddepartement och andra myndigheter i slorstockholmsområdet är något överdimensioneratoch knappast kan betraktas som ell avgörande hinder mol menar att behoven av personliga kontakterkommer att successivt minska i takt med utvecklingen på telekommunikationsområdet.Även utvecklingen av personkommunikationerna kan förväntas gå snabbt.Länsstyrelsen i och organisationskommittén för högre tekniskutbildning och forskning i övre samt anförliknande synpunkter. i ifrågasätter om behovet avpersonkontakter på central nivå är så omfattande som ofta görs gällande. Dettorde röra sig om ett litet antal högre befattningshavare inom resp.institution. Kommunförbundetpåtalar också kontaklproblemen. Förbundet menar dock att svårigheterna tordebli av begränsad omfattning genom att de utvalda lokaliseringsorterna erbjuderförhållandevis goda kommunikationer och atl nästan samtliga föreslagnamyndigheter synes ha litet kontaktbehov med såväl kommuner som allmänhet. TCOframhåller alt en utflyttning med begränsade och fördyrade kontaktmöjligheterskulle strida mol tendensen alt genom lekmannainflytande förstärka kontaktenmellan statsmyndigheter och organisationer. Skogsstyrelsenkritiserar delegationens sätt atl behandla kontaklproblemen genom all tämligenensidigt ulgå från den centrala myndighetens kontaktbehov. Problemet är juömsesidigt och man måste beakta de regionala och lokala organens samlallmänhetens behov av lätliUgäng-liga kommunikationer och goda kontaktmöjlighetermed den centrala instansen. för byggnadsforskning understryker detanmärkningsvärda i all delegationen helt utelämnat den ändrade lokaliseringsstrukturensbetydelse för konsumenterna av de berörda statliga organens varor och tjänster. 1971: 29 44 EnligtERU:s bedömning är det tänkbart att kostnaderna för utflyttning av centralastatliga myndigheter ofta med konlaklberoende verksamhet kan bli mycket höga.I de enskUda lokaliseringsfallen bör därför övervägas alt antingen behålladelar av de utlokaliserade organen i storstäderna eller all ytterligareförstärka kommunikationerna mellan berörda orter. Flygtekniskaförsöksanstalten påpekar i della sammanhang all det inle bara är de utflyttadeenheterna som får vidkännas ökade kostnader och mer byråkratiska former förerforderliga kontakter utan även de i kvarvarande organen sommåste hålla kontakt med de utflyttade. och tar upp problemet med försämrade kontakter.Organisationerna stäUer sig mycket tveksamma till alt de negativakonsekvenserna härav kan undvikas genom förbättrade kommunikationer, ändratkontaktmönster eller andra åtgärder. Del föreligger stor risk för atteffektiviteten inom slatsförvaltningen försämras. Kontakt- ochsamarbelsproblemen bör därför klarläggas ytterligare innan statsmakterna tardefinitiv ställning i utflyttningsfrågan. Sjöfartsverketframhåller att huvudorganisationerna på arbetsmarknaden nästan ulan undanlagsaml företrädare i övrigt för näringslivet i stor omfattning förlagt sinverksamhet lill . En av de viktigaste anledningarna härtill har varitbehovet av nära kontakt med statliga myndigheter av olika slag. En omfattandeomlokalisering av statliga centrala myndigheter skulle innebära eneffeklivilelsminskning inle bara för myndigheternas eget vidkommande utan ocksåför de företag, institutioner och organisationer som kunnat utnyttja denspeciella sakkunskapen hos utflyttade myndigheter och den service dessatillhandahåller i olika avseenden. Underdetta avsnitt återges yttrandena över principerna för val av lokaliseringsorter.Alternativa lokaliseringsorter föreslås av flertalet länsstyrelser.Beträffande de enskUda myndigheternas ställningstaganden till lokaliseringsorternahänvisas till redogörelsen under avsnitt 5.3. Flertaletav de som uttalat sig om principerna biträder utredningens förslag. Dellagäller följande remissinstanser, nämligen ,överbefälhavaren, statskontoret, , ,länsstyrelserna i , , , ,och , domänverket, U 68, , ,, , , , ochuniversitetskanslersämbetet. Någraremissinstanser anser behov föreligga av ytterligare utredningar. Affärsverksdelegationen är kritisk mol utredning- 1971: 29 45 ensanalys i samband med valet av lokaliseringsorter och anser det viktigt att manför varje enskUd myndighet analyserar de anspråk man måste ställa på en ort föratl en ändamålsenlig omlokaUsering skall möjliggöras. anser all urvalet av lokaliseringsorter bör ske först sedan genom enriksplanering eller på annat sätt en konkretisering skett av deregionalpolitiska målen. Liknande synpunkterframförs av som påpekar atlstatsmakterna ännu inte tagit ställning lill antalet storsladsaltemaliv ellerderas lokalisering. Inslilulel anser att utpekandet av slorsladsalternativenär elt av 1900-lalels största regionalpolitiska beslut. Delegationens analys ärenligt institutet i förhållande till frågans vidd helt otillräcklig. En förnyadprövning av dessa frågor bör därför ske. Länsstyrelseni påpekar atl utredningen föreslår lokalisering till elt fåtalorter av typen storstadsallernativ. Härigenom erhålles en låsning avlokaliseringsmönstret som inte grundar sig på en generell regionalpolitiskavvägning och som föregriper förestående regionalpolitiska ställningstaganden.Della bör dock inte hindra att konkreta beslut fattas om ulflyllnuig av vissslalUg verksamhet. Riksrevisionsverketbiträder delegationens förslag men framhåller beträffande grupperingen ochfördelningen på orterna vanskligheten av all göra en mera beslämd bedömning närman saknar en bild över omlokaliseringen i storl. Kommunförbundetförordar all fler orter las i beaktande vid de fortsatta övervägandena omutlokalisering av statliga förvaltningsenheter. Inte minstkommunikationsteknikens utveckling torde ge större valfrihet vidlokaliseringsbeslul. Överbefälhavaren biträder delegationens uppfattning attäven ett begränsat antal ytterligare orter kan komma i fråga för lokaliseringav statlig verksamhet. anför liknande synpunkter. Enligtlänsstyrelsen i är begränsningen av antalet orter oacceptabelom man ser utflyttningen som en första etapp av en medveten regionalpolitik.Del är elt jämlik-helskrav atl antalet orter med fullgod differentiering avsysselsällnings-lillfällen, utbildningsmöjligheter och samhällsservice blirstörre och jämnare fördelade över landet. Enbegränsning av antalet orter förordas av , lantmäteristyrelsen,kartverket, planverket, och . I delta sammanhang framhållerlantmäteristyrelsen och kartverket atl en spridning på många orter skulleförsvåra framtida organisatoriska förändringar. menar all i den månman eftersträvar en större dämpningseffekt i vore en mer samladutflyttning av kontaklinlensiva verksamheter till ell begränsat antal orter allföredra. En sådan mer samlad ulflyllning kan också ge större möjligheter 1971: 29 46 allbedriva rationaUsering av den statliga förvaltningen. TCO påpekar all enutflyttning av centrala statliga myndigheter innebär all många konlaklkrävandefunktioner blir utflyttade. Detta talar för en lokalisering lill ett begränsatantal större orter med goda kommunikationer. Även för de anställda innebärlokaliseringen lUl relativt stora orter betydande fördelar. TCO understrykeratt utflyttning av statliga verk inte är ett medel som kan användas för altlösa de problem som mindre och medelstora orter/regioner brottas med. Lantbruksförbundeioch RLF instämmer i stort i delegationens principiella resonemang. Förbundenanser emellertid all anknytningen till det näringsliv eller mera generellt setttUl den allmänhet som de skilda verken har lill uppgift atl betjäna ocksåförtjänar beaktande. Statskontoretunderstryker, liksom utredningen, atl den största effekten av utflyttning avstatlig verksamhet uppnås om man koncentrerar utflyttningen tiU elt begränsatantal orter som har vissa givna föratsättningar, bl. a. godakommunikationslägen. Resp. sladsregion skall ha möjlighet atl utvecklas lillstorstadsallernativ. Statskontoret finner inget alt invända mol de i dennaetapp föreslagna lokaliseringsorterna. Bland dessa orter finns enligtstatskontoret också sådana, dit en regional administration kan förläggas viden geografisk sektorisering. Statskontoret understryker dock alt man vid enfortsatt omlokalisering av central statlig verksamhet måste la hänsyn till denframtida utvecklingen av den regionala administrationen. Del finns annars riskför atl en fortsatt decentralisering blir styrande för denna utveckling istället för tvärtom. EnligtERU redovisar delegationen två motiv för utlokalisering av statlig verksamhet,nämligen dels behov all dämpa storstädernas tillväxt, dels alt viss statligverksamhet bör lokaliseras till skogslänen för alt reducera den regionalaobalansen i fråga om tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Dessa bägge motivbör enligt ERU särskiljas. Således bör en dämpning av storstädernas tillväxt iförsta hand ske till med dessa så likvärdiga regioner som möjligt. Ett mindreantal slorsladsalternaliv lorde därvid komma i fråga. För vissa av de utpekadeorterna i skogslänen gäller att t. ex. transportförhållanden samt utbildning,förvärvsin-lensilet och åldersstruktur för arbetskraften på elt mycketpåtagligt sätt skUjer sig från förhållandena i storstäderna. Vid en utflyttningtUl en del av orterna i skogslänen torde, mot denna bakgrund, de kortsiktigasamhällsekonomiska kostnaderna bli betydUgt större än vid ullokaUse-ring lUlstorstadsallernativ. Enligt ERU:s bedömning är del nödvändigt atl koncentrerainsatserna lUl få ulflyltningsorter för alt decentraliseringspolitiken skallbli framgångsrik. Vidare bör vid de definitiva loka-Hseringsbesluten hänsyn lastill lokaliseringsorternas utbyggnadsbehov av samhällskapital. Hänsyn bör ocksåtas till marksilualionen i dessa orter. Länsstyrelseni lar upp elt av delegationens huvudmo- Prop.1971: 29 47 livför utflyttning av statlig verksamhet från storstockholmsområdel, nämligen atlåstadkomma positiva effekter för den mottagande orten och regionen. Vidfördelningen av de aktuella verksamheterna har delta motiv beaktats i alltförliten utsträckning. Således har huvudparten av arbetslUlfällena föreslagitsläggas tUl orter som tycks ha goda förutsättningar atl växa av egen krafl.Liknande synpunkter anför i . instämmer ide av delegationen uppställda allmänna kraven på lokaliseringsorterna. Altslorsladsalternativen oundgängUgen skall väljas på orter som ligger påbetryggande avstånd från storstadsområdenas influens är dock diskutabelt.Detta får inte drivas tUl sin spets, exempelvis genom all förläggaskogshögskolan lill då jordbrukets övriga båda högskolor skall ligga iUppsala. Länsstyrelseni påpekar att nästan hälften av arbetstillfällena enligtförslaget skall förläggas lill och . ifrågasätterom kravet på betryggande avstånd utanför de nuvarande storstadsområdenasinfluensfäll för alt uppnå en påtaglig avlastning av storstadsregionernahärigenom uppfylls. Med hänsyn tiU kommunikationernas utveckling bör enutflyttning kunna ske lUl orter som ligger längre bort frånslorstockholmsregionen. Liknande synpunkter anförs av länsstyrelserna i Jönköpingsoch . i anser att såvälregionalpolitiska som samhällsekonomiska och sociala skäl talar för enlokalisering även till regionala lUlväxlcenlra inle bara som elt nödvändigtundanlag i särskilda fall. U 68 finner förslagelligga i linje med riktlinjerna för utredningens arbete inomutbildningsplaneringen. Enligt U 68:s uppfattning föreUgger ett ömsesidigtberoende mellan lokalisering av högre utbUdning och andra åtgärder som skaparväxtmöjligheter på de föreslagna orterna. Speciellt viktig för utbildningen ärförekomsten av en differentierad arbetsmarknad. Statliga förvaltningsenheterkan på ett avgörande sätt bidra till en sådan differentiering. Liknandesynpunkter framförs av universitetskanslersämbetet, som konstaterar attmöjligheterna ökar för de studerande inom högre utbildning utanförstorstadsområdena atl få arbete i sina hemregioner. bör dämpautflyttningen av de bäst ulbUdade och därmed utarmningen av arbetskraften på delokala arbetsmarknaderna. Vidare leder samspelet mellan lokaliseringen avutbildning och annan statlig verksamhet till att en prövning måste ske avförutsättningarna för högre utbildning på de orter som saknar sådan men somvid elt förverkligande av delegationens förslag avses utvecklas lillstorstadsallernativ eller regionala centra. tror sigbeträffande flygkommunikationerna kunna tiU-fredsställa behovet av snabba,bekväma och tiUgängliga förbindelser lill praktiskt laget alla delar av landet,liksom anslutningslinjerna till utri-keslinjerna. 1971: 29 48 Somtidigare nämnts för länsstyrelserna fram alternativa lokaliseringsorter.Sålunda ifrågasätter i om inte bör kunnakomma i fråga som lokaliseringsort. Länsstyrelseni län framhåller de särskilda förutsättningar som har förlokalisering av viss statlig verksamhet och erinrar om de beslut i dennariktning som statsmakterna redan fallat. Lokalisering tUl innebärenligt en reell avlastning av . Länsstyrelseni finner del obegripligt all huvudorterna EskUsluna,och fallit bort ur diskussionen. erinrar om alllänsstyrelserna i Mälarlänen samarbetar i översiktligaplaneringsfrågor för alt skapa livskraftiga sladsregioner. I sammanhangetframhålls som lämplig lokaliseringsorl för ytterligare statligverksamhet för alt bl. a. få liU slånd en förändring av stadens förhållandevisensidiga näringsliv. påpekar atl nyköpingsregionen också ärlämplig lokaliseringsorl främst för verksamheter som kan dra fördelar av ensamlokalisering med AB Atomenergi. i Jönköpingslän lämnar en utförlig redogörelse för de fördelar kan erbjuda somlokaliseringsort. föreslår atl lantbruksslyrelsen ochskogsstyrelsen flyttas dit i första hand och all jordbruksnämnden ochnaturvårdsverket därefter i en senare etapp lokaliseras dit. Länsstyrelseni framhåller all uppfyller de krav i fråga omkommunikationer, differentierad arbetsmarknad, utbildningsmöjligheter,kvalificerad service osv. som delegationen ställt upp. Länsstyrelseni län anser det nödvändigt all slorsladsallerna-liven väljs ul på sådantsätt atl de får en någorlunda jämn spridning över landet. kaninte godta att ingen ort tagits med i sydöstra och yrkar på enutflyttning av statlig förvaltning tUl KalmarNybroEmmaboda redan i förstaetappen. Länsstyrelseni inser väl alt en utflyttning av statliga organ frånhuvudsladsområdel inle kan ske lill alla de områden, där detta ur regionalsynpunkt vore önskvärt. hemsläller dock att möjligheten av enomlokalisering av statiiga verk och inrättningar lUl Golland måtte allvarligtomprövas. Länsstyrelseni konstaterar all av de föreslagna lokaliseringsorterna ingenligger i och anser alt man vid del slutliga ställningstagandet ifrågan bör ta hänsyn till situation. för framHalmstad som lämplig lokaliseringsort. Länsstyrelseni anser alt en satsning bl. a. på vissa slorsladsnära områdentorde vara nödvändig om storstadsutvecklingen någorlunda skall kunnahämmas. 1971: 29 49 borgUddevalla)resp. utgör lämpliga sådana alternativ. kritiserardelegationen för atl ej tillräckligt ha analyserat vilka orter som skulle hastörst behov av atl erhålla central statlig förvaltning. Enligt länsstyrelsensmening bör vidare lokalisering av statlig verksamhet användas för all utvecklaorter som har potenlieUa utvecklingsmöjligheter men strukturellanäringslivsproblem. lämnar en ingående redogörelse för bl. a.Borås näringslivsproblem och stadens möjligheter atl tjäna som lämpliglokaliseringsort för statiig verksamhet. i Skaraborgslän för fram som lokaliseringsort för den militära verksamhetdelegationen föreslår förlagd lill .