prop · FU0392 · 1971-12-31 00:00:00 — dakan utiänning straffas här, ora han efler brottets begående har blivit svenskraedborgare eller tagit hemvist här eller om han finns i och antingenär nordisk medborgare eller del enligt svensk lag kan följa fängelse i mer på brottet. En gemensam förutsättning i nu angivna fall äreraeUertid all gärningen inle var fri från ansvar enligt lag sora gällde pågärningsorlen. På öppna havet utanför staternas territorialvatten eller iluftruramet över sådani hav kan inte anses gälla någon viss lag. Av lagrummetsavfattning följer därför, alt gärning som har begåtts där alllid är omfattad avsvensk dorastols korapelens om sådant förhållande föreligger som anges i 2 §andra stycket. Reglernai 2 kap. 3 § BrB utsträcker den svenska domsrällen ytterligare i vissaspecialfall, när utlänning har begått brolt utomlands. Sålunda är svenskdorastol behörig all döma bl. a. utiänning som utomlands har begått brott påsvenskt fartyg eller luftfartyg. Svensk dorastol har behörighet också närbrollel har förövats mot , svensk medborgare eller svensk menighet,inrättning eller sammanslutning eller mot utlänning med hemvist i ,oavsett var brottet har förövats. Svensk domstol har likaså alltid domsrätt ombrottet är folk-rätlsbrott, dvs. brott enligt 22 kap. 11 § BrB. Bestämmelserora utiämning för brott från till nordiskt land finns i lagen (1959:254) om utläraning för brott tiU Danraark, , och och orautlämning tUl uloranordiskt land i lagen (1957: 668) ora ulläraning för brott.Lagarna bygger på principen atl fråga ora ulläraning skall prövas fritt pågrundval av saratliga föreliggande orasländigheier i varje enskilt fall. Förbeviljande av utlämning krävs inle att det föreligger utlämningsavtal raellanSverige och den stat sora begär utlämning. Beslut om utläraning fattas avKungl. Maj:t eller i vissa ärenden enligt lag av åklagare. För atlutlämning skall kunna raedges raåste vissa i lagarna uppställda villkor varauppfyllda. Sålunda får enligt lag svensk raedborgare inte utlämnas.Enligt samraa lag skall den gärning för vilken utlämning begärs raotsvarabrolt för vilket enligt svensk lag stadgas fängelse i raer än elt år. Vidarefår ulläraning inle beviljas för politiskt brott. Lagarna anger också vissaandra hinder för ulläraning. EnUgtutiämningslagarna är sålunda inte skyldigt all bevilja utiäraning, ävenora de viUkor som anges i den tiUärapliga lagen är uppfyllda. Genorautiäraningsavtal raed annan stal kan dock ha åtagit sig alt till denstaten utiärana person sora uppehåller sig här. Sora viUkor för utiäraning frånSverige skall sådana avlal inne- 1971: 92 13 hållaåtrainstone de rainimivUlkor för ulläraning sora uppställs iul-läraningslagarna. F. n. har bUaterala utläraningsavtal endast raedBelgien, och . Därjärale har tillträttden europeiska ulläraningskonvenlionen. Medutgångspunkt i då föreliggande utkast till konvention angående ingripande raotflygplanskapning diskuteras i proraeraorian frågan ora behovet av särskildabestämmelser ora straff för flygplanskapning saral frågan huruvida reglerna orasvensk doraslols behörighet behöver ändras inför ell svenskt tillträde lillkonventionen. Del bör anraärkas atl den slutliga konventionstexlen i vissaavseenden skiljer sig från utkastet. Detta gäller särskilt de artiklar sorabehandlar frågor ora jurisdiktion, åtal och utläraning. Iproraeraorian konstateras att de nu gällande straffbestäraraelser sora kantänkas bli tillärapliga i fall av flygplanskapning har lUlkorarait frärast raedtanke på andra typer av gämingar. Straff-besläraraelserna ora sabotage ochgrovt sabotage är inle avsedda all tUlärapas på sabolagehandlingar raotsarafärdsel i utlandet. Enligt kon-venlionsulkaslet förbinder sig defördragsslulande staterna all belägga flygplanskapning raed strängt straff.Della torde innebära krav på en särskild slraffbestäraraelse för sådani brott.Mot denna bakgrund föreslås i proraeraorian all en bestäraraelse om straff förhandlingar sora brukar betecknas sora kaperi eller kapning av flygplan införs isvensk strafflagstiftning. Brottet föreslås få benäraningen "kapning avluftfartyg". Bestäraraelsen bör lämpligen las in i 13 kap. BrB, somhandlar om allmänfarliga brott. Den bör där placeras sora en ny paragraf,benärand 5a §, oraedelbart efter sabolagebesläraraelserna. Enligtproraeraorian finns del inte anledning alt låta en straffbestämmelse orakapning orafatta också andra fortskaffningsraedel än luftfartyg, t. ex. fartyg,låg eller bussar. Det slraffskydd sora finns enligt gällande regler bedörasvara tillräckligt orafaltande för bestraffning av kapning av sådanatransportraedel. Gärningsbeskrivningeni den föreslagna straffbestämmelsen har utforraats raed beaktande av vad somkan anses vara typiskt för sådan handling sora innefattar etl olovligtbesittningstagande av ell luftfartyg. handlingssättet i speciella fallskulle avvika från typfallet och således faUa utanför den föreslagnabesläraraelsens tiUärapningsoraråde, lorde det vara raöjligt all åstadkomraa ennöjaktig reaktion raed användande av andra straffbestäraraelser. Vid utforraningenav den föreslagna bestäraraelsen har hänsyn också tagils till konvenlionsul- kastetsdefinition av kapningsbrollel. I vissa avseenden går dock proraeraorieförslagetlängre än som krävs enligt utkastet. Ifråga ora tillärapningsområdel föreslås i proraeraorian all straffbestämraelsenskall avse gärning sora har förövats orabord på luftfartyg av någon sommedföljer della. Därigenom utesluts från tUl-lärapningsområdet s. "ground attacks", dvs. förstörelse genora be-skjulning ellerannorledes av flygplan sora befinner sig på raarken. Också sådana fall avsabotage som beslår t. ex. i atl någon som inte medföljer flygplanet förorsakaren sprängningsolycka i detta under färd faller utanför. Enligtkonventionsutkaslet skulle konventionen inle vara tillämplig på luftfartyg somanvänds inom militär-, tull- eller polisväsendet. Något motsvarande undantagbedöras inte vara nödvändigt i den svenska slraffbesläraraelsen. I likhet raedkonventions-utkastet är proraeraorieförslaget inle begränsat till alt gällaluftfartyg sora fraraförs i förvärvssyfte. Även i privat trafik kan del enligtproraeraorian förekoraraa fall där en kapnuig får anses vara av så allvarligkaraktär all den bör kunna bestraffas raed stöd av den särskilda straffbestämmelsen.Det förhållandel all beslämraelsen i raotsats till vad sora gällerbeträffande sabotage är avsedd alt bereda skydd för sarafärdsel raedluflfartyg oavsett om del är fråga om trafik inom eller ulora har inleansetts behöva korama lill särskilt ullryck i lagtexten. Dethandlingssätt som straffbeläggs i den föreslagna bestämmelsen är all någongenora alt öva olaga tvång, olaga hot eller skadegörelse beraäkligar sigluftfartyget eller eljest ingriper i dess förande. Innebörden av begreppenolaga tvång och olaga hot är bestärad genom brotlsbeskrivningen i 4 kap. 4 §resp. 5 § BrB. Begreppet skadegörelse har samraa innebörd sora i 12 kap. BrB.Bland de raedel all utöva tvång sora närans i 4 kap. 4 § BrB ingår s. k.skandaUseringshot, dvs. hot att åtala eller ange annan för brott saral hot allora annan lärana menligt meddelande. I proraeraorian diskuteras oraskandaliseringshol skall vara tillräckligt för att leda lill atl gärningenbedöras som kapning. Sådant hot torde inte alllid innefatta sådan överhängandefara för den hotade att del får anses befogat all han låter gämingsraannen fåkontroll över luftfartyget. Det avgörande bör eraeUertid enligt proraeraorianvara ora befälhavaren eller annan sora utsätts för sådani hot faktiskt böjersig för delta och gämingsraannen således uppnår vad han önskat. Det bör ocksåbeaktas alt konventionsutkaslet upptar inle bara våld eller hot om våld utanockså varje annan form av hot ("intimidation"). Skandaliseringsholhar därför inle undantagits i brottsbeskrivningen i proraeraorieförslaget. Soranyss sagls krävs enligt den föreslagna gärningsbeskrivningen atlgärningsraannen skall ha beraäkligat sig luftfartyget eller på annat sätt haingripit i dess förande. För atl fullbordat brolt skall anses 1971: 92 15 föreliggakrävs således all föraren av luftfartyget har vidtagit eller hindrats från attvidta åtgärd vid raanövreringen på grund av del våld eller hot eller denskadegörelse som har förekorarail. Först när så har skett kan gärningsraannensägas utöva kontroll över luftfartygets förande. Däreraot krävs inte allgärningsraannen skall ha hafl visst uppsåt, t. ex. alt ändra kursen, när hangriper in i raanövreringen. Krav på sådan särskild avsikt ställs inle hellerupp i konventionsutkaslet. I den föreslagnaslraffbesläraraelsen ingår två straff skalor, av vilka den ena är avsedd förgrovt kapningsbrolt. Straffet för kapning av luftfartyg föreslås sålunda varafängelse i högst eller, ora brottet är grovt, fängelse i lägst etl ochhögst . Vid bedöraande huruvida brollel är grovt skall enligt förslagelsärskilt beaktas, ora del genom brottet har framkallats fara för raångaraänniskor eller om gärningen eljest varit av särskilt farlig arl.Slraffskalorna har avvägts under hänsynstagande till att gärningsmannen delsanvänder sig av våld eller hot, dels i allmänhet framkallar en situation sorainnebär allvarlig fara inle bara för den Ivungne ulan också för andraraänniskor. I proraeraorian nämns, all slraffmaxiraura på fängelse fyra årockså är föreskrivet för norraalfallen av t. ex. sabotage (13 kap. 4 § BrB),våld eller hot raot tjänsleraan (17 kap. 1 § BrB) och folkrältsbrolt (22 kap.11 § första stycket BrB). Sora exempel på bestäraraelser i BrB sora upptarstraffskalan fängelse i lägst elt och högst närans grov raisshan-del (3kap. 6 §), olaga frihetsberövande (4 kap. 2 §) och försällande i nödläge (4kap. 3 §). Enligtproraeraorian bör också försök lUl kapning av luflfartyg vara straffbelagt,liksora förberedelse eller stärapling tUl eller underlåtenhet atl avslöjasådant brott. Bestäraraelser härora föreslås bli införda i 13 kap. 12 § BrB.Det konstaleras all någon särskUd föreskrift däreraot inle behövs för altraedverkan lill kapning av luftfartyg eller raedverkan till försök till sådantbrott skall kunna bestraffas. Iproraeraorian konstateras vidare all bestäraraelserna i 3 kap. BrB orauppsåtligt dödande eller tillfogande av kroppsskada blir tillämpliga ikonkurrens med den föreslagna bestäraraelsen ora kapning av luftfartyg, omnågon under gärningens utförande komrait till skada och della orafallas avgärningsraannens uppsåt. sådani uppsåt inle förelåg, kan på raotsvarandesätt uppkomma konkurrens med straffbestäramelserna i samma kapitel om vållandelUl annans död eller lill koppsskada. Enligtkonvenlionsulkastel ålåg del konventionsslat all vidta de ål-gärder som krävsför att den skall kunna utöva jurisdiktion beträffande flygplanskapning närbrollel har förövats orabord på ell luflfartyg, registrerat i den staten, ochnär luftfartyget landar inora dess territoriura raed gärningsraannen alltjämtombord. Ipromemorian konstaleras all svensk domstol alllid är behörig all döma överbrott sora har förövats på svenskt luflfartyg. Prop.1971: 92 16 avbestämmelserna i 2 kap. 1 och 2 §§ samt 3 § 1 BrB. Är gärning förövad påutländskt luftfartyg, har svensk doraslol dorasräll enligt 2 kap. 1 § och 2 §första stycket BrB, om gärningsmannen är svensk medborgare eller utlänning medhemvist i . Delta gäller oavsett var brottet begicks. Enligtproraeraorian lorde reglerna i 2 kap. 14 §§ BrB läcka praktiskt tagetsaratliga fall i vilka annan utlänning än sagts har kapat utländsktluftfartyg, vare sig delta har landat här i riket eller inle. Del torde såledesendast undanlagsvis kunna inträffa alt svensk doraslol saknar dorasräll, närluftfartyg efler kapning landar här eller när gärningsraannen i andra faU larsin tillflykt i vårt land. Så anges vara fallet, ora gärningen har förövats avannan än svensk raedborgare eller utlänning raed heravist här och har begåttspå luftfartyg sora inte var svenskt samt har ägt rum uteslulande över områdetillhörigt stat enligt vars lag gärningen var fri från ansvar. Enligtproraeraorian säger del sig självt all man knappast kan räkna dessa situationersom praktiskt möjliga. Med hänsyn lill den vidsträckta behörighet sora desvenska doraslolama således har bedöms del inle vara nödvändigt all utvidga denför alt tiUgodose kraven i konvenlionsulkastel. Remissinstansernatillstyrker genoragående atl en särskUd slraffbestäraraelse ora kapning avluftfartyg införs i den svenska strafflagstiftningen. Luftfartsverketfrarahåller atl även svenska luflfartyg kan bli föremål för kapning och betonaratt alla tänkbara åtgärder raåste vidtas för att förhindra kapningsbrolt. Ingenav reraissinslanserna har hafl någon erinran raot alt slraffbesläraraelsen lasin i 13 kap. BrB och placeras efter bestäraraelsen ora sabotage. Vissaerinringar har dock framförts mol den föreslagna gärningsbeskrivningen. Enligthovrätten för finns det anledning atl närraare undersöka vilkahandlingssätt konventionen skall orafatta. Detta bör göras, faslän konventionenavses bli en rainiraikonvenlion sora inle hindrar konvenlionsstaterna allstraffbelägga även gärningar sora inle läcks av konventionen. Liksora varjeannan konventionsslat lorde ha frihet alt låta skandaliseringshol varatillräckligt för alt straff för kapning av luftfartyg skall inträda. Detlalorde emellerlid innebära en utvidgning i förhållande till konventionsutkastetstillämpningsoraråde. Man kan raöjligen hysa viss tvekan inför en sådan lösning.I vart fall synes raan böra beakta hur pass allvarligt del uttalade skandaliseringshotetfår anses ha varit, när det gäller all avgöra om förövat brott skall ansesgrovt. Enligt promemorieförslaget kan kapning av Prop.1971: 92 17 luftfartygske genora skadegörelse. Självfallet bör sådan gärning konstituera kapning,ora den äventyrar luftfartygets säkra fraraförande. Skadegörelsen kaneraeUertid också beslå i exerapelvis åverkan på inredningen ipassagerarkabinen av sådan arl atl befälhavaren närraast av ekonomiska skäl görskadegöraren lill viljes. Det synes hovrätten knappast riktigt eller önskvärt,all ell sådani fall rubriceras sora kapning av luflfartyg. I varje fall lordedel inte orafallas av det föreliggande konventionsutkaslet. Enligt hovrättengår proraeraorieförslaget längre än konventionsutkaslet när det föreslås attsora brotlsrekvisil uppställs all gärningsraannen "beraäkligar sigfartyget eller eljest ingriper i dess förande". Ordet"ingriper" fraraslår för hovrätten som ganska oklart. Det tordevisserligen avses skola läcka alt gärningsmannen "exercises controlof" luftfartyget och medför därigenora en påkallad utsträckning av detstraffbelagda området, men det synes också kunna koraraa all orafalta åtskUligaförfaranden, som knappast lorde höra heraraa under ett så strängt straffbud somdet ifrågavarande. Hovrätten ifrågasätter ora raan inte borde föredra en text inärraare anslutning lill den översättning av Tokiokonvenlionens arl. 11 sorafinns intagen i prop. 1966: 159 raed förslag till godkännande av konventionen.Där talas ora "ingripande, besittningstagande eller annat orällraäliglutövande av kontroll över ell luftfartyg". Överåklagareni föreslår att ullrycken olaga hot och skadegörelseutgår ur gärningsbeskrivningen. Enligt RÄ bör dock dessa raoraent ingå i delnya stadgandet. Ett olaga hot eller en skadegörelse, sora inle har haftinverkan på luftfartygets förande, är visserligen i sig etl fullbordat brott. fall där hotet eller skadegörelsen har utgjort inledning lill enflygplanskapning fraraslår det dock enligt RÅ sora naturligare all bedöraabrottet sora försök lill kapnuig av luflfartyg. Hovrättenför berör frågan när kapning av luflfartyg skall anses utgöragrovt brolt. I anslulning till departemenlsproraeraorians förslag alt ilagtexten sora exerapel på grovt brolt ange atl genora brottet frarakallatsfara för många raänniskor frarahåller hovrätten, atl raan raåste beaktariskerna inte bara för orabordvarande utan även för andra trafikanter iluftruramet liksom för raänniskor på raarken. Man lorde t. ex. i regel kunnaanse varje kapning av luftfartyg i linjefart vara grov, även ora endasl fåpassagerare skulle vara raed orabord och besättningen vara liten. Förluftfartens säkerhet är del väsentligt, alt aU trafik inora luflleder och annatkontrollerat luflrura äger rura helt i enlighet med gällande föreskrifter ochmeddelade anvisningar. Också uttalar, atl kapning avluftfartyg i norraalfallet måste anses vara etl grovt brott. ger ullryck för samma uppfattning. Deav hovrätten för näranda flygsäkerhetssynpunk- 2 1971.1 saml. 1971: 92 18 ternatas upp också i andra reraissytlranden. Sålunda frarahåller luftfartsverketalt aktioner mot besättningsmedlemmar, avlossande av skott m. m. kan fåkatastrofala följder sora gärningsraannen inle kan bedöraa.Handebtjänstemannaförbundet understryker alt den orafallning sora luftfartenhar uppnått kräver en rainuliös planering av flygrutterna och ennoggrann övervakning av luftkorridorerna för all katastrof-tiUbud skallundvikas. Varje avvikelse av flygplan från en faststäUd färdplan innebär enallvarlig fara inte bara för de ombordvarande ulan också för denorakringliggande flygtrafiken och för de områden över vilka planet flyger. Ifråga om straffskalorna fraraför några remissinstanser önskemål om skärpningar.RÅ anser det mer naturligt att sätta minira,um för det grova brottet lillfängelse i likhet raed vad sora gäller för grovt sabotage. Härigenoraskulle full överenssläraraelse uppnås i straffsatserna för de båda brotten.Enligt luftfartsverket bör det, trots all en flygplanskapare inle har samraaskadeuppsål som en sabotör, raed hänsyn till aUraänpreventiva syften ochkonventionsförslagels krav på stränga straff övervägas full överensslämraelseraellan slraffskalorna för sabotagebrolt och kapningsbrolt. Eflersora fleramänniskoliv regelmässigt sätts i fara vid kapning bör sålunda vid grovt fallav kapning gälla sararaa straffsats som vid grovt sabotage. Också Linjeflygaktiebolag uttalar, atl den flygsäkerhelsrisk sora uppslår vid flygplanskapningär så stor all straffsatserna bör jämföras med dem som gäller för grovtsabotage. anser all kapning av luftfartyg av samma skälbör i påföljdshänseende likställas raed de brolt i 13 kap. BrB på vilka kanfölja fängelse på livstid. Remissinstansernahar inle hafl någon erinran mol förslagel att straffbelägga också försök,förberedelse och stämpling tUl kapning av luflfartyg. Ingenremissinstans har förordai ändring i nu gällande jurisdiktions-bestäraraelser. Frågorom ordning och säkerhet orabord på luftfartyg har fåttallt större aktualitet. Det är fraraför allt de s. k. flygplanskapningarna somhar skapat allvarliga säkerhelsproblera inora den civUa luftfarten. De har ökati antal särskilt påtagligt och har fått enalltraer svårartad karaktär. Behovet av olika åtgärder på både nationellt ochinlernalionellt plan för alt stävja flygplanskapningar och andra brolt raotden civUa luftfarten har därmed blivit allt större. Prop.1971: 92 19 Är1963 tillkom i Tokio på initiativ av Inlernalionella civila luftfartsorganisationen() en konvention, den s. k. Tokiokonvenlionen, med bestäraraelser försådana fall då någon orabord på luftfartyg begår brott eller gör sig skyldigtill annan handling sora utgör ell hot raot säkerheten eller ordningen ombord.I några av artiklarna behandlas olaga besittningstagande av luflfartyg.Konvenlionsstaterna ålar sig bl. a. all vidta åtgärder för all återförakontrollen över etl kapat luftfartyg lill dess befälhavare, alt tillåtapassagerare och besättning atl fortsätta resan och att återställa fartyget ochdess last till deras rältraäliga innehavare (arl. Den sora raisslänks förkapningsbrolt skall, ora del påkaUas av orasländigheterna, tas i förvar ellerpä annat sätt hindras från all avvika. En preliminär undersökning skall genastinledas och underrättelse angående omhändertagandet ochundersökningsresultatet lämnas till del kapade luftfartygels registreringsstatoch den stat där den orahänderlagne är medborgare (art. 13). Konventionensaknar emellerlid regler om åtal för och bestraffning av de brott somkonventionen omfattar och medför inga förpliktelser för konventionsslat i frågaora utlämning raed anledning av sådana brott. Konventionen, som hittillstillträtts av 29 stater, bland dera , har varit i kraft sedan deceraber1969. I saraband raed alt tillträdde konventionen gjordes vissaändringar (SFS 1967: 71, 74 och 75) i luftfartslagen (1957: 297) ochluflfartskungörelsen (1961: 558). De senaste årensutveckling har visat all Tokiokonvenlionen inle ger tillräckliga raöjligheleratl på internationelll plan raolarbeta kapnings-brollen. De problera dessabrott för raed sig för den civila luftfarten har uppraärksararaats av FörentaNationerna, , , flygbolagens och piloternas organisationer ochandra internationella sara-raanslulningar på luftfartens oraråde. a. harFörenta Nationernas säkerhetsråd i en enhälligt antagenresolution (nr 286) rekommenderat medlemsstaterna atl vidtalagstiftningsåtgärder för att förhindra ytterligare kapningsbrolt och andrabrott raot den civila luftfarten. Vidare har FN:s generalförsaraling i enresolution den 23 noveraber 1970 fördöral alla flygplanskapningar utan någotsora helst undanlag saml uppmanat raedlerasstaterna atl införa regler ora åtalraot och bestraffning av dera sora förövar sådana handlingar eller om utlämningav sådana personer för åtal och bestraffning i annat land. Ocksåinora har probleraen raed flygplanskapningar och sabolagehandlingaruppmärksammats. Sålunda har rådgivande försaraling i en rekomraendationi (nr 599) starkt fördömt sådana gärningar och rekoraraenderatrainislerkoraraillén all anraoda medlerasstalernas regeringar alt försälcra sigora all deras nationella lagar innehåller tillfredsställande regler omingripande raot alla gärningar sora hindrar den civUa luftfarten.Ministerkorarailtén har an- 1971: 92 20 tagiten resolution (nr (70) 23), i vUken raedlerasstaterna anraodas atl vidtaåtgärder bl. a. för att förhindra och bestraffa flygplanskapningar. Medanledning av del hot raot luftfarten sora kapning av luftfartyg utgörutarbetades inom ett utkast till en särskildkonvention för bekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg. Eflervissa sraärre ändringar antogs utkastet sora konvention vid en diploraatiskkonferens i i deceraber 1970. Konventionen, här kallad Haagkonvenlionen,öppnades för undertecknande den 16 deceraber 1970 i . Jag vill också nämnaatl juridiska kommitté har upprättat ell förslag tillkonvention om sabotage och andra liknande handlingar sora är riktade mot dencivila luftfarten. Förslaget har överläranals till och väntas blibehandlat vid en diploraatisk konferens . Haagkonventionensbestäraraelser innebär i huvudsak alt varje konventionsslat ålar sig atlbelägga kapningsbrolt med strängt straff, all liUse atl domsräll beträffandesådana brolt finns i vissa särskUl angivna fall och all vidta åtgärder antingenför åtal raot eller för ulläraning av den sora har begått sådani brolt och sorafinns inom statens oraråde. Konventionen innehåller också regler om skyldighetför konventionsslat all göra brottsundersökningar, la gärningsmän i förvar,lämna vissa underrättelser ra. Fråganhuruvida de nordiska länderna borde tillträda den då väntade konventionen omflygplanskapning och huruvida särskild besläramelse om straff för sådanagärningar borde införas i de nordiska ländernas strafflagstiftning har varitföremål för överläggningar mellan företrädare för berörda departeraent ochrainislerier i , , och . Enighet har därvid uppnåttsom att de nordiska länderna borde tillträda konventionen och all förslag lilllagstiftning om straff för kapningsbrolt borde läggas fram i de nordiskaländerna efter konferensen i . Fråganom tillträde lill Haagkonvenlionen har behandlats inom såväl somNordiska rådel.