prop · FU03104 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928: 370); given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå alt bifalla del förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemslälll. Minallernådigste Konungs och frånvaro, enliglDess nådiga beslut: Ipropositionen föreslås skattefrihet för kommunalt bostadstillägg tiU handikappade.Vidare föreslås all vid beräkning av existensminimum vid beskattningen hänsynskall tagas till skallereduktion. 1 1971.1 saml. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomförordnas, atl 19 § och punkt 1 av anvisningarna tiU 50 § kommunalskattelagen(1928: 370) skaU ha nedan angivna lydelse. Tillskattepliktig inkomst enligl denna lag räknas icke: vadsom vid bodelning eller eljest på grund av giftorätt tiUfallil make eller vadsom förvärvats genom arv, testamente, fördel av oskifl bo eller gåva; vinstå icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andra fall än som avses i 35 § 3 eUer4 mom.; vinsti svenskt lotteri eller vinst vid vinsldragning på här i riket utfärdadepremieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinsldragningpå utländska premieobligationer, som uppgår lill högst ; ersältning,som på grund av sjukförsäkring jämlikt lagen om aUmän försäkring ellerförsäkring jämlikt lagen om yrkesskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, såock sådan ersättning enligl annan lag eller särskild författning, som utgått annorledesän på grund av sjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom ellerolycksfall i arbete eller under militärljänstgöring, ävensom ersättning,vilken vid sjukdom, olycksfall eller arbetslöshet tillfallit någon på grund avannan försäkring, som icke lagils i samband med tjänst, dock alt tillskattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller annan livränta,så ock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller annanansvarighetsförsäkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; belopp,som lill följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grundav kapitalförsäkring; ersättningpå grund av skadeförsäkring, dock ej i den mån köpeskilling, som skulle havainflutit därest försäkrad egendom i stället försålts, varit alt hänföra lillintäkt av jordbruksfastighet, av annan fastighet eller av rörelse eller i denmån ersättningen eljest motsvarar sådan skattepliktig intäkt eller motsvararsådan avdragsgill omkostnad, vilken är all hänföra lill någon av nämndaförvärvskällor; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkringsom lagils i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på grund avskadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund av skadeförsäkring, förvilken räll lill avdrag för premie icke förelegal; ersättningjämlikt lagen om ersättning ål smittbärare; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, därför givaren jämliktbestämmelserna i 20 § icke är berättigad till avdrag; 1Senaste lydelse 1970: 162. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse stipendier lill studerande vid undervisningsanstaltereller eljest avsedda för mollagarens utbildning; lön eUer annan gottgörelse, som enligl förordningen omsjömansskatt utgör inkomst ombord; kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshelsnämnd medbidrag av statsmedel; invaliditetstiUägg eller invaUdilelsersällning enligl 9kap. lagen om allmän försäkring, så ock hemsjukvårdsbidrag, som utgår avkommunala eller landstingskommunala medel liU den vårdbehövande; kommunalt bostadstillägg enligl lagen (1962: 392) om hustrutUläggoch kommunall bostadstUlägg lill folkpension; kommunalt bostadstillägg till handikappade; bostadstillägg som avses i kungörelserna (nr 425) om statliga bostadstillägg tiU barnfamUjer och (nr 426) om statsbidragtill kommunala bostadstillägg lill barnfamUjer; sådan gottgörelse för utgift eUer kostnad som arbetsgivareuppburit från pensions- eller personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag ickemedgivils vid laxering, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; kompensation av staten för bensinskatt på bensin somförbrukats vid yrkesmässig användning av motorsåg. (Se vidareanvisningarna.) 1.- Den skatlskyldiges skalleförmåga bedöms med hänsyn, åena sidan, till hans inkomst och förmögenhet samt, å andra sidan, lUl vad hankan anses hava behövt lill nödigt underhåll för sig själv och för make och oförsörjdabarn (exislensminimum). Såvida icke särskilda förhållanden liU annatföranleda, skall existensminimum bedömas med hänsyn till förhållandena under helabeskattningsåret. Särskilda förhållanden varom sagls få anses föreliggat. ex. i det fall atl en skattskyldig börjat i förvärvsarbete ellerupphört med sådani arbete, i följd varav inkomsten utslagen på hela årelunderstigit existens-minimibeloppet; i sådana fall bör existensminimum bedömasmed hänsyn till den tid inkomsten åtnjutits. Den myndighet därtill förordnar fastställernormalbelopp för existensminimum för olika delar av riket, avsedda all tjänatill ledning vid bestämmande av existensminimum i del särskilda fallet. Normalbeloppenför existensminimum äro i första hand avsedda för skattskyldiga, vUkas inkomsthuvudsakligen härflutil av förvärvskällan tjänst. Vid bestämning av avdrag för nedsatt skalteförraåga videxistensminimum skall såsom inkomst av tjänst upplagas den skatlskyldigesbruttointäkter inklusive de biinkomster den skaltskyldige må hava åtnjutit i förekommande fall minskade med sådana nödiga utgifler för in- "- Senaste lydelse 1964:70. komslensförvärvande, för vilka den skallskyldige vid laxering äger ål-njuta avdrag, t.ex. avgifter, som den skaltskyldige erlagt för sådan pensionsförsäkring ellersjuk- eller olycksfallsförsäkring, som tagils i samband med tjänst, elleravgifter, som den skattskyldige i samband med tjänsten erlagt för egen eller efterlevandespensionering annorledes än genom försäkring, eller kostnader för resor lill ochfrån arbetet. Utgöres inkomsten av livränta, varom i 32 § 2 mom. förmäles,skall livräntan inräknas i inkomsten med oreducerat belopp. Barnbidrag medräknasicke i inkomsten. Frågaom avdrag i andra fall för nedsatt skatleförmåga vid existensminimum fårbedömas med särskilt beaktande av alt en riktig uppskattning verkställes av inkomslförhållandena,specielll med hänsyn till den orafallning, vari naturaförmåner må havaåtnjutits, och dessa förmåners värde. skallskyldige hafl lägre levnadskostnader än normall skall den skatlskyldigesexistensminimum anses hava i motsvarande mån understigit normalbeloppet, t.ex. om en ogift skallskyldig hafl gemensamt hushåll med anhöriga eller andraeller om en skatlskyldig åtnjutit särskUd förmän i form av biUig bostad ellerbilliga livsförnödenheter eller andra liknande förmåner. I regel tordeanledning överhuvud icke föreligga att bevUja avdrag för nedsatt skatleförmågavid existensminimum åt s. k. hemmasöner eller hemmadötlrar. Icke heller måavdrag medgivas, om den skaltskyldige ägt tillgångar; dock all härvid bortsesfrån sedvanliga husgeråd, möbler och kläder, arbetsredskap, mindre bosladsfaslighetav enklaste beskaffenhet osv. Å andra sidan må existensminimura beräknas havaöverstigit normalbeloppet, om den skallskyldige hafl utgifter för underhåll avmake och barn, med vilka han icke levt tillsammans under beskattningsåret.Vidare kan anledning finnas all frångå normalbeloppet, om bostadskostnadenvarit högre än norraall. Existensminimum för den skattskyldige må jämväl iannat fall beslämmas högre än normalbeloppet, om särskilda skäl därtillföranleda. Har den skaltskyldigeunder beskattningsåret enligt beslut av den lokala skattemyndigheten åtnjutitbefrielse från eller nedsättning av den preliminära skatten på grund av nedsattskalleförmåga vid existensminimum, bör vid prövning av frågan om avdrag vidlaxeringen för nedsatt skalleförmåga avvikelse icke ske från del avförstnämnda myndighet fastställda exislensminimibeloppel, såvida icke nyaomständigheter framkommil; såsom exempel å dylika omständigheter må näranasalt den skattskyldige äger tillgångar, varom den lokala skattemyndighetensaknat kännedom, eller all den skatlskyldiges ekonomiska ställning påtagligt förbättratsefler den lokala skallemyndighetens beslut. skaltskyldige icke hafl Har den skaltskyldige icke hafl högreinkomst än del för honom högre inkomst än del för honom och har delta befunnits bero och har delta befunnits bero avförhållande, varom i 50 § 2 av förhållande, varom i 50 § 2 mom.Iredje stycket förmäles, bör mom. tredje styckel förraäles, bör avdragför nedsatt skatleförmåga avdrag för nedsatt skatleförmåga medgivas med så stort belopp, medgivas med så stort belopp, dock högst med belopp sora i dock högst med belopp som i nyssnämndalagrum sägs, att den nyssnämnda lagrum sägs, alt den skallskyldige icke påföres beskattningsbar inkomst. skaltskyldige icke påföres beskattningsbar inkomst. skattskyldige rätt att åtnjuta skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördsförordningen(1953: 272), bör avdrag för nedsatt skatleförmåga beräknas så att den beskattningsbarainkomsten icke blir så stor att slutlig skalt påföres. Är inkomsten högre än sagls men icke så stor, allinkomsten minskad med skallen därå uppgår lill existensminimum, bör avdrag förnedsatt skalteförraåga bevUjas med så storl belopp, maximerat pä sätt iföregående stycke sägs, all större skalt icke kommer att ullagas än altinkomsten, minskad med skatten, uppgår lill beloppet av existensmini-mum. Nedsatt arbetsförmåga skall anses föreligga jämväl i delfall alt den skaltskyldige på grund av arbelsskygghel eller missanpassningeller eljest av psykiska skäl har svårt att förvärva norraal arbelsinkorasl. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligldärå medde lad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.Äldre bestämmelser gäller dock vid 1971 eller tidigare års laxering och vid eftertaxeringför eller . Utdrag av protokollet Över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet pä . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anraäler efter gemensara beredningmed statsrådets övriga ledaraöler fråga om skattefri-hel för kommunalt bostadstUläggtill handikappade, m. m. och anför. Kommunallbostadstillägg lill handikappade införs i allt fler koramuner. Frågan om dessabostadstilläggs skallerätlsliga ställning har varit föremål för bedömning avbl. a. riksskattenämnden, som i skrivelse till den 21januari 1970 funnit övervägande skäl tala för atl tilläggen utgör förmottagaren skatlepliktig intäkt. Svenska kommunförbundethar i skrivelse som överlämnats till anhållit attkommunall bostadstillägg till handikappade undantas från skatteplikt. Överdenna framställning har efter remiss yttrande avgetls av riksskatteverket.Vidare har hemslälll atl del måtte ulfärdas besläramelserså atl sådana bostadstillägg inte beskattas vare sig när del gäller 1970 ärsinkomster eller . Idetla sammanhang vill jag också ta upp en fråga om viss justering avberäkningsgrunderna för existensminiraum vid beskattningen. Kommunaltbostadstillägg till handikappade Nuvarande ordning Medinkomst av tjänst likställs enligl 31 § andra stycket kommunalskattelagen(1928: 370, KL) rätt till bl. a. livränta, som utgår annorledes än på grund avförsäkring, och periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk inläkt,om givaren enligt 22, 25, 29 eller 46 § KL är berättigad lill avdrag därför. I19 § KL uppräknas vissa bosladslill- lägg som inle räknas lill skatlepliktig inkomst. Hit hör början bostadstUlägg som avses i kungörelsen (1968: 425) om statiigabostadstill-lägg till barnfamiljer och kungörelsen (1968: 426) om statsbidrag lillkommunala bostadstillägg till bamfamiljer. Vidare gäller fr. o. m. 1972 årstaxering skaltefrihet för kommunalt bosladstiUägg enligl lagen (1962: 392) om hustrutilläggoch kommunalt bosladstiUägg lill folkpension. I första stycket av anvisningarnatill 19 § KL anges att socialhjälp inte heller är atl hänföra tillskattepliktig inkorast. Enligl 2 § första stycket förordningen (1947: 576) omstatlig inkomstskatt gäller bl. 19 och 31 §§ KL vid avgörande av vad som ärskatlepliktig inkomst även vid den statliga inkomstbeskattningen. framhåller inledningsvis altkommunall bostadstUlägg till handikappade införs i aUt fler kommuner. Syftetmed dessa tillägg är atl ge handikappade med begränsade ekonomiska resursermöjlighet atl hyra lättskötta och för dem lämpade bostäder. För atl underlättakommunernas arbete raed utforraande av grunder for koraraunala bostadstillägg lillhandikappade och för alt få en i möjligaste mån likartad utformning avtilläggen har kommunförbundet utarbetat normalgrunder för utgivande avdessa bostadstillägg. I normalgrunderna förordas en teknisk uppbyggnad avtillägget som innebär att den handikappades hyresande! inte överstiger vissprocentandel av hans årsinkomst. Koraraunförbundel uppger atl det hos riksskatlenärandenhemställt om nämndens uttalande i frägan huruvida bostadstillägget utgör skatlepliktiginkomst. har i skrivelse lill kommunförbundeterinrat om atl socialhjälp enligl anvisningarna till 19 § KL inte är atlhänföra lill ;kaltepliktig inkomst. Med socialhjälp enligt nämnda lagrum lorde enUgtnämnden förstås sådan hjälp sora utgår enligt lagen (1956: 2) ora socialhjälp.Av kommunförbundels PM angående normalgrunder har näranden emellertid funnit fraragåatt bostadstillägget till handikappade inle är atl anse som socialhjälp i nyssangiven mening. Inte heller kan sådant tillägg anses undantaget frän skattepliktpä grund av annan uttrycklig bestämmelse i KL. På grund härav och eftersomfråga är om elt periodiskt utgående bidrag, har riksskattenämnden funnitövervägande skäl tala för all anse bostadstillägget utgöra skattepliktiginkomst. Komraunförbundel framhåller för sin del vidare allkommunalt bostadstillägg tiU folkpension fr. o. m. undantagils frånskalleplikt och all bostadstillägg till barnfamiljer redan tidigare undantagitsfrån beskattning. För många handikappade är det enligt förbundet enförutsättning för all klara sig själv och kuima leva etl självständigt och avandra personers hjälpinsatser oberoende liv atl ha tillgång lill en specielllför den handikappade inredd bostad. Om bostadstillägget skall anses utgörabeskattningsbar inkomst, förrycks i vissa fall målsättningen för tillägget. Somexempel nämner förbundet alt i kommun, där beloppsmässig maximering av detkommunala bostadstillägget lill folkpensionärer saknas, kan den handikappade om folkpensionsförmån utgår få hela boendekostnaden täckt med detla tUlägg. Oradäremot koramunen har beloppsmässig maximering av bostadstillägget tillfolkpensionärer, kan bostadstillägget till handikappade ulgå somkompletterande bidrag lill boendekostnaderna och blir då skalleplikligt. Koraraunaltbostadstillägg lill handikappade raöjUggör kontinuerliga bidrag till boendekostnadernaför handikappade utan atl dessa bidrag får formen av socialhjälp. Komraunförbundelanser det finnas starka skäl för all della bosladstiUägg, liksora övriga bostadstUläggoch socialhjälp, inle bör utgöra skattepliktig inkorast. Förbundet hemstäUerdärför atl bosladslUläg-get lill handikappade undantas från skatteplikt. De handikappadesriksförbund anser att riksskatlenärandens tolkning medför att grunden förbostadstillägget rycks undan. Syftet med delta bosladstiUägg är enliglriksförbundet all handikappade skall kunna hyra moderna bostäder med sådaninredning och ytinnehåll sora behövs med hänsyn lill handikappet.Bostadstillägget är också så utformat all del minskar i och raed all inkomstenökar och tiUägget är därför indirekt en inkomstprövad förmån. hemslällerdärför alt det ulfärdas bestämmelser så att dessa bostadstillägg inlebeskattas vare sig när det gäller inkomster eller . Riksskatteverketframhåller att de grunder för utbetalning av kommunalt bostadstUlägg lillhandikappade, som kommunförbundet angett i sin PM, endasl är rekommendationer.De olika kommunema har således all själva utforma sina bestämmelser härom. Idelta hänseende skUjer sig enligt mening bostadstillägget förhandikappade från de för skattefriheten åberopade bostadstilläggen och socialhjälp,vUka utgår enligl grunder som anges i särskilda författningar. Riksskatteverkethar i och för sig ingenting att invända raot atl elt kommunall bostadstillägg,som utgår enligl de riktlinjer koraraunförbundel angett, undantas frånskalleplikt. Med hänsyn tUl att en mycket vid krets av personer kan rymraasunder begreppet handikappad enligt koraraunförbundets rekomraendation, bör eraeUertidsom en förulsällning för generell skattefrihet enligt meninggälla att de grundläggande reglerna för rälten all få bostadstilläggetfastställs enhetiigt, helst efter prövning hos Kungl. Huvudregelnom existensrainiraura vid inkorastlaxeringen är inlagen i 50 § 2 mom. KL.Enligt 9 § 2 mom. förordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt gällermotsvarande regler även vid laxering till sådan skall. Enligl50 § 2 mom. tredje styckel KL kan taxeringsnärand och prövningsnärand medgeavdrag för väsentligen nedsatt skatleförmåga, om den skatlskyldiges inkomst, efleravdrag för skall, på grund av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvållad arbetslöshet,stor försörjningsbörda eller annan därmed jämförlig oraständighel understigitvad han kan anses ha behövt lill underhåll för sig själv och för raake ochoförsörjda barn (existensrainiraura). Avdragsbeloppet är maximerat till 6 000kr., men skatlskyldig med oförsörjda barn kan fä avdraget ökat raed högst 1 500kr. för varje sådant barn. Sistnämnda belopp gäller fr. o. ra. Iåttonde styckel av punkt 1 av anvisningarna till 50 § KL föreskrivs atl om skatlskyldiginle hafl högre inkomst än det för beräknade exislensminimibeloppel ochdelta har funnits bero av förhällande som avses i 50 § 2 raom. tredje stycket,bör avdrag för nedsatt skatteförmåga medges raed så stort belopp, dock högstmed näranda . järate barntiUägg, atl den skattskyldige inle påförsbeskattningsbar inkorast. Existensminimum vidlaxeringen kan alltså inte beaktas till högre belopp än summan av grundavdragoch högsla extra avdrag för nedsatt skatleförmåga. Genom 1970 årsskattereform (prop. 1970: 70, BeU 40, rskr 230) har införts en ny form avskattelättnad innebärande reduktion av den slutliga skatten. Enligl 2 § 4 mom.uppbördsförordningen (1953: 272) medges skattereduktion med . förogift med barn och för gift person vars make saknar statligtlaxerad inkomst. Om maken har taxerad inkomst understigande , åtnjutesskattereduktion med 40 "/o av del belopp sora motsvarar skillnaden mellan4 . och den taxerade inkomsten. Skaltereduktionen är således helt avtrappadnär raakens laxerade inkomst uppgår till . För ogift skatlskyldig medbarn sker däremot ingen avtrappning av skaltereduktionen vidstigande inkomst. Kommunallbostadstillägg lill handikappade har införts i elt anlal korarauner.Diskussioner om införande av sådani lUlägg pågår dessutora i raånga koramuneroch komraunblock. Syftet med dessa tUlägg är att gehandikappade med begränsade ekonomiska resurser möjlighet all hyra lättsköttaoch från handikappsynpunkt lämpliga bosläder. För all få en så långt möjligtlikartad utformning av dessa bostadstillägg har Svenska komraunförbundel i enrekommendation till koraraunerna föreslagit dessa att tUlärapa de norraalgrundersom förbundet har utarbetat. Fråganom bostadstilläggens skalterällsUga ställning har varit föremål för bedömningav riksskattenämnden, som funnit dem skattepliktiga. Med anledning härav harbåde komraunförbundel och hemslälll altbostadstilläggen genom ändring i KL undantas från skatteplikt. Riksskatteverkethar tUlstyrkt framställningarna under förutsättning alt reglerna om rält lillbostadstillägg fastställs enhetiigt och helst av Kungl. Föregen del finner jag starka skäl tala för atl kommunalt bostadstillägg tillhandikappade undantas från beskattning, särskilt raed hänsyn till atlbostadstilläggen till barnfamiljer och även bostadstilläggen tillfolkpensionärer gjorts skattefria. Medanledning av invändning i fråga om de grundläggande reglernaom rätten till bosladstiUägg vill jag erinra om alt den rättsliga grunden för sådanitillägg torde vara lagen (1947: 523) ora kommunala åtgärder lillbostadsförsörjningens främjande. Enligt denna lag fär komraun, ora den finnerdel påkallat för atl främja bostadsför-sÖrjiUngen inom kommunen, ställa medeltill förfogande för åtgärder som syftar lill all nedbringa inom komraunenbosatta personers kostnader för anskaffande eller innehav av fullvärdigbostad. Kommunen får enligl lagen själv bestämraa hur åtgärderna skallutformas. Den omständigheten alt en kommun själv får bestämmaförutsättningarna för ett kommunall bidrag bör enligl rain mening inle utgörahinder för atl skattefrihet medges. Jag vUl i detla sararaanhang erinra ora atts. k. frivUlig socialhjälp enligt 13 § lagen (1956: 2) om socialhjälp är skattefritrots alt den raeddelas enligl grunder som kommunen får bestämma eller, omsådana grunder inte fastställts, efler vad socialnämnden prövar erforderligt. Jagföreslår därför sådan ändring av 19 § KL all koraraunalt bostadstillägg tillhandikappade inte skall räknas till skattepliktig inkorast. Ändringen bör, ilikhet raed vad sora gäller de komraunala bostadslill-läggen tillfolkpensionärer, första gången tillämpas vid laxering. Skattefrihetför existensminimum erhålls vid taxeringen genom bestämmelserna om grundavdragoch extra avdrag för nedsatt skalteförraåga. Därvid gäller att det extraavdraget i existensrainimifallen är Enligl detskattesystem sora gäller fr. o. m. komraer en viss olikhetatt föreligga vid beräkning av högsta skattefria belopp i exislensrainiinifall raellanfamiljer med en och med två inkomsttagare. Har båda makarna inkomst, utgör delhögsta belopp där skatt inle påförs , nämligen suraman av tvågrundavdrag ora . och extra avdrag om . bara ena raaken harinkorast, får han inte tillgodoräkna sig andra raakens grundavdrag. I ställetfår han skattereduktion på . Det betyder all han kan ha vissbeskattningsbar inkorast upp lill ca . ulan alt skalt påförs. Del högslabelopp sora vid taxeringen koramer atl leda till att beskattningsbar inkomst inleuppkoraraer blir i delta fall . eller suraraan av grundavdraget 4 500kr. och extra avdraget . I realiteten är emellerlid denna person ävenom han påförs beskattningsbar inkomst på grund av skallereduktionen fri frånskall i ungefär sararaa utsträckning sora två raakar vUka båda kantillgodoräkna sig grundavdrag. Motsvarande gäller också i fråga om ensamslående medhemmavarande barn där skattefritt minimum erhålls genom ellgrundavdrag och skattereduktion på . i stället för såsom i del äldreskattesystemet genom dubbla orlsavdrag/grundavdrag. De skUda metoderna för beräkningen av högsla skattefriabelopp i existensrainimifallen för olika kategorier inkomsttagare bör klararekomma lill ullryck i KL. En ändring kan lämpligen ske i form av elt tillägg iåttonde styckel av punkt 1 av anvisningarna lill 50 § KL. I lagrummet bör angesall, ora den skallskyldige har räll till skattereduktion enligt 2 § 4 mom.uppbördsförordningen (1953: 272), extra avdrag för nedsatt skatleförmåga i defall som avses i nämnda stycke bör beräknas så atl den beskattningsbarainkomsten inle blir större än all den beräknade skallen koraraer all bortfallagenom skattereduktionen. Del kan påpekas all förevarande fråga har enkommunfinansiell aspekt. Beloppsmässigt är den emellerlid av ringa betydelse.Konsekvensen av all de skallskyldiga i de här aktuella fallen påförsbeskattningsbar inkomst är alt kommunen tillförs motsvarande anlalskattekronor vid avräkning av kommunalskall mellan staten och kommunen, trots atlnågon slutlig skall inle debileras. Denna konsekvens bör man enligt min meningacceptera, eftersom den slår i överensstämmelse med vad som gäller skattereduktionför andra skattskyldiga. Den föreslagna ändringen bör träda i krafl men tUlämpasförst vid laxering.