prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Genom det omfattande planerings- ochinventeringsarbete som utförts finns nu ökade möjligheter att sätta inåtgärderna inom sådana områden där de kan göra störst nytta frånnaturvårdssynpunkt. 1971:1 Bilaga 11 126 1969/70har landskapsvårdsarbeten utförts till en beräknad total kostnad av ca 19,3milj. För /71 har för dessa arbetenavsatt ca 20 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att tUl Vård av naturvårdsområden m. m. för /72 anvisaett reservationsanslag av . Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. 1970/71 Anslag 40 400 000 1971/72 Förslag 45 400 000 Anslaget används för bidrag till idrottsverksamhet som bedrivs av förbundet och tillförbundet anslutna organisationer. Från anslaget utgiir också av Kungl. Maj:tsärskilt fastställda bidrag till vissa utanför riksidrottsförbundet ståendeorganisationer. För anslagets användninggäller de av riksdag beslutade riktiinjerna förorganisationsstödet till idrotten (prop. 1970: 79, SU 122, rskr 291). Förbundet har i sinplanering av verksamheten för /72 följt de riktiinjer som angavs av idrottsutredningen ibetänkandet Idrott åt alla (SOU 1969: 29). Främst har därför behovet avväsentligt ökade insatser för utbildning av ledare, främjande av breddidrott,intensifiering av ungdomsverksamhet ocheffektivare administration beaktats. Förbundet har också ansett detangetäg£;t att den tävlingsinriktade verksamhet som bedrivs av specialförbunden får ökat stöd. Vidare har bidrag beräknatsför olympiska förberedelser. Förbundet har för sin egen verksamhetberäknat medelsbehovet för /72 till 9,7 milj. kr. och föridrottsorganisationernas gemensamma verksamhet till 9 milj. kr. Specialförbundenhar begärt bidrag från anslaget med 30,4 milj. kr. för nästa budgetår och deutanför förbundet stående organisationerna med 14,1 milj. kr. Enligt förbundetsuppfattning bör för specialförbunden ochifrågavarande organisationer beräknas sammanlagt 31,2 mUj. HärtUlkommer 1,2 milj. kr. för kårorternas studerandeidrott. Sammanlagt bör anslaget /72 förasupp med 51,1 milj. kr. vilket innebär en ökning med 10,7 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Enligt idrottsutredningens förslag borde för detorganisations-stöd som omfattas av detta anslag beräknas 50,1 milj. kr. Förbundets förslag, som /72 med 1 milj. kr. överskriderutredningens, innebär att det sammanlagda beloppet /71 och 1971/72 blir detsamma som utredningenföreslog. 1971:1 BUaga 11 127 Efter samråd med chefen förhandelsdepartementet föreslår jag att detta anslag fr. o. m. /72anvisas under nionde huvudtiteln.Härigenom ges ökade möjligheter till en samordning av det totala samhällsstödettill idrotten. Det är enligt min uppfattning angeläget med en fortsatt kraftigökning av stödet till idrotten. Anslaget bör därför för nästa budgetår höjasmed 5 milj. kr. till 45,4 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl. att tUl Stöd till idrotten:Organisationsstöd m. m. för /72anvisa ett reservationsanslag av . Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. 1970/71 Anslag 16 500 000 1971/72Förslag 22 000 000 Från anslaget lämnas bidrag tillidrottsanläggningar enligt de riktlinjer som fastställts av riksdag(prop. 1970: 79, JoU 33, rskr 239) särat vissa på dessa riktiinjer grundade avKungl. Maj:t angivna normer. Anslagetdisponeras också för bidrag enligt kungörelsen (1969: 323) angåendestatsbidrag till hamn, brygga eller farled för fritidsbåtar samt för vissa serviceåtgärder förfritidsbåttrafiken m. ra. Från anslaget utgår vidare ersättningar till vissaorganisationer för serviceverksamhet beträffande anläggningar samtbidrag till riksanläggningar för den samladeidrottsrörelsens behov. Anslaget används dessutom för utvecklingsarbeterörande idrottsanläggningar. Enligt beslut skall bidraginte längre utgå för uppförande avidrottsanläggning av traditionell utformning. Bidrag till sådan anläggningfår dock lämnas i de fall då bidrag tUl anläggningen kunnat utgå enligt de regler som tUl den 1 juli 1970gällt för bidrag från fonden för idrottens främjande samt då ansökan ombidrag komrait in före ochsökanden före denna dag lagt ned kostnader av någon betydenhet påanläggningens planering och projektering. För denna typ av anläggningar behövssammanlagt omkring 9 milj. kr. i bidrag, varav 3 milj. kr. under budgetåret1971/72. För mindre anläggningar som uppförs avidrottsföreningar och för idrottsanläggningar som uppförs av kommuner med stortantal studerande beräknas ett medelsbehov av sammanlagt 3 milj. kr. I samband med statsmakternas beslut omökat stöd till idrotten har framhållitsvikten av att staten genom bidrag stöder tillkomsten av anläggningarför att ge den breda allmänheten ökade möjligheter till motion och rekreation.Det är därför angeläget att medel ställs till förfo- 1971:1 Bilaga 11 128 gandeså att en effektiv bidragsverksamhet för detta slag av anläggningar kanupprätthållas. föreslår att för /72 8 milj. kr.beräknas för bidrag till anläggningar för rörligt friluftsliv, dvs. sådanaanläggningar som förut kommit i fråga för bidrag ur friluftsf onden. fanns 58 ansökningar om bidrag till hamn, brygga eller farled för fritidsbåtar vilka på grund av brist på medel ej avgjorts. Anläggnings kostnaderna för de företag som upptagits i till verket inkomna eller av verket kända ansökningar uppgår till ca 57mUj. motsvarande ett statsbidragsbehov av ca 28,5 milj. kr. De medel som kan disponeras för statsbidrag under innevarande budgetår kommer helt att tas i anspråk för utbetalning av bidrag enligt beslut som fattats före av Kungl. Maj:t och under /70 av . Detta innebär att utrymme saknas för nya bidragsbeslut under inneva rande budgetår. finner det därför nödvändigt att an slaget ökas väsentligt. För /72 bör enligt naturvårds verket ett belopp av 10 milj. kr. beräknas för ifrågavarande ändamål. Från det angivna beloppet bör medel också kunna utgå för sopmottag- ningsanordningar och toaletter samt för anskaffning av latrinmottag- ningsanordningar i hamnar m. m. Sjöfartsverketskostnader för säkerhetsanstalter beräknas till . Motsvarandekostnader för \'änerns seglationsstyrelse beräknas till . Förkostnader för kanaler och fördjupade farleder har beräknat . och för sjöräddningsväsendet , varav förradiotjänstkostnader . har beräknat sina kostnadertill . Förutom nämnda direkta kostnader för fritidsbåttrafiken harföreslagits att skall bidra till s. k.samkostnader för lots- och fyrväsendet med 3,5 milj. kr. För sjöraätning börvidare beräknas . och för förvaltningen av Falsterbokanalen 50 000kr. Samraanlagt uppskattar naturvårdsverketmedelsbehovet för stödet till fritidsbåttrafiken under /72 till15,3 milj. kr. att avräknas mot automobUskattemedlen. 1970: 79skaU medel ur anläggningsstödet disponeras för ersättning till vissaorganisationer för deras service till allmänheten inom friluftslivets område.Naturvårdsverket anser det viktigt att med statsmedelstödja sådan allmännyttig serviceverksamhet som de frivilliga organisationernaåtar sig att utföra. Med hänsyn härtill förordar att 750 000kr. beräknas som ersättning till vissa organisationer för derasserviceåtaganden. Riksidrottsförbundethar förordat att till anläggningarna Bosön ochLUlsved anvisas 5 milj. kr. resp. 2,3 milj. kr. för /72. tUlstyrker bifall tiU förbundetsframställning. 1971:1 Bilaga 11 129 Det åliggernaturvårdsverket att svara för utvecklingsarbetet rörande idrottsanläggningar.Utvecklingsarbetet leds av en särskild delegation inom verket. Medelsbehovetför detta arbete beräknas till 1 milj. kr. för /72. Enligt naturvårdsverketsuppfattning bör också fritidsfisket komma i åtnjutande av de stimulansbidragsom nu utgår tUl anläggningar för det rörliga friluftslivet i övrigt. Verketföreslår därför att nuvarande stöd till anläggningar vidgas tUl att omfattaockså kastbryggor, mindre båtbryggor och uthymingsekor för fritidsfisketsbehov. Stöd tiU anläggning för rörligt frUuftsliv ges normalt endast omanläggningen drivs av kommunalt organ eller frUuftsorganisation. För attsärskilt inom tätortsregionerna öppna för fritidsfisket angelägna vatten ienskild ägo bör också enskild huvudman för kortfiskeområde under bestämda villkorkunna erhålla bidrag från anslaget. För anordningar till stöd för fritidsfisketberäknas för /72 ett medelsbehov av ca . Samraanlagt uppgårraedelsbehovet under anslaget till 39 milj. kr. för /72, vilketinnebär en ökning jämfört med innevarande budgetår med 22,5 milj. kr. Sammanläggningsdelegeradei Falu kommunblock har hos Kungl. Maj:t ansökt om statsbidrag för anläggande avett riksskidstadion i . Den planerade anläggningen är kostnadsberäknadtill totalt 15,5 mUj. Därav avser ca 3 milj. kr. kostnader för restaurango. d. och ca 12 milj. kr. kostnader för skidstadion m. ra. Anläggningen avsesbli färdig till världsmästerskapen i skidor 1974. Yttranden över ansökanhar avgetts av , , , Skid-och och Svenska skidförbundet.Svenska skidförbun-det och Skid- och framhåller att det ärmycket angeläget att skidsporten nu får en riksanläggning. Enligtorganisationerna är den lämpligaste platsen för en sådan anläggning.Riksidrottsförbundet, som också anser det angeläget att får ettriksskidstadion, betonar att ett bidrag tUl denna anläggning inte negativt börfå påverka de ekonomiska förutsättningarna att genomföra utbyggnaden av övrigaplanerade riksanläggningar. förklarar att ett bidrag tillanläggningen i inte får påverka anslagen till anläggningar för den bredaallmänhetens rekreation. Verket förklarar sig dock inte ha något att invändamot en riksskidanläggning i och ett statsbidrag till denna.Arbetsmarknadsstyrelsen förklarar att styrelsen bör få ett inflytande överarbetenas förläggande i tiden. Vissa mindre arbeten kan enligt styrelseneventuellt utföras som beredskapsarbeten. 5 1971.1 saml. Prop.1971:1 BUaga 11 130 Anslaget bör höjas med 5,5 milj. kr. tiU22 milj. kr. Jag har därvid bl. a. räknat med ett bidrag från detta anslag tillsjöfartsverkets samkostnader för farledsverksamheten med 3,5 milj. kr. Jag harvidare räknat med att statsbidrag till den planerade riksskidanläggningen iFalun skall kunna beviljas inom ramen föranslaget. Statsbidraget, som bör fördelas på en treårsperiod, har beräknatstill 6 milj, kr. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta om bidraget. I enlighet med förslagbör bidrag från anslaget kunna utgå också för anläggningar för fritidsfiske.Statsbidrag till kortfiskeområde i enskild ägo bör kunna utgå efter prövningav Kungl. Maj:t i varje särskilt fall. JaghemstäUer, att Kungl. 1) godkänna vad jag idet föregående förordat i fråga om statsbidrag för anläggningar för fritidsfiske 2) till Stöd till idrotten: Anläggningsstödm. m. för / 72 anvisa ettreservationsanslag av , varav . att avräknasmot automobUskattemedlen. 1969/70Utgift 19 701306 Reservation U 436 660 1970/71Anslag 11000 000 1971/72 Förslag 12 160 000 ' Anslaget Naturvårdsforskning. Från anslaget bestrids utgifter förföreträdesvis målinriktad miljövårdsforskning.TUl denna forskning hör bl. a. vatten-, luft- och annan naturvårdsforskning,bullerforskning, vUtforskning samt forskning om miljögifter. Forskningen ledsav som har en särskUd . Efter forskningsnämndens tillkomst harstora delar av landets miljövårdsforskning samordnats och rationaliserats.Genom nämndens och dess bedömningsgruppers arbete har samband meduniversitetsforskningen etablerats. Med andra organ som ekonomiskt stödermiljövårdsforskning har kontakter för samordning upprättats. Bland sådanaorgan kan främst nämnas styrelsen för teknisk utveckling och naturvetenskapligaforskningsrådets ekologikommitté. Större delen av de projekt som stöds avmedel från anslaget kan sägas vara av typen vetenskaplig utredning och är oftaav flerårig natur. Att så är fallet kan i viss mån inverka menligt påforskningsnämndens rörelsefrihet. Ä andra sidan medför systemet den storafördelen att man har tillgång till en tränad forskarstab när behov uppkommer avnya utrednings- och forskningsinsatser. Prop.1971:1 BUaga 11 131 Forsknings- och undersökningsverksamhetenhar delats upp på feni delområden, vattenvård, luftvård, biocider, naturvårdoch övriga undersökningar. På vattenvårdsområdet beräknas kostnaderna för attfuUfölja pågående forskningsprojekt tUl . HärtiU kommer 2 980 000kr. för undersökningar som utgör komplement eller utbyggnader av redanbedrivna forskningsprojekt. För planerade nya projekt behövs . Totaltbehövs för vattenvårdsforskning 8,7 mUj. På luftvårdsområdet uppgår de beräknadekostnaderna för uppföljning av pågående,långsiktiga undersökningar till . Medelsbehoven för forskning somutgör komplement eller utbyggnad av redan bedrivna forskningsprojekt uppgår tUl . För nyaprojekt behövs . Det sammanlagda medelsbehovet förluftvårdsforskning uppgår tUl 1,2 milj. kr. På biocidområdet uppgår kostnadernaför uppföljning av pågående undersökningar till , förkomplettering av sådana undersökningar tiU . och för helt nya projekttill . Sammanlagt behövs för biocidundersökningar 4,9 mUj. Medsamma uppdelning av ändamålen i tre grupper beräknas medelsbehoven förforskning på naturvårdsområdet till , . eller sammanlagt 1,2 mUj. Förövriga, helt nya undersökningar, bl. a. av sociologisk art, beräknarverket ett medelsbehov av . finner det angeläget attförbättra förutsättningarna för ett fritt och snabbt utbyte avforskningsinformation genom symposier och konferenser på såväl det nationellasom det internationella planet. För ändamålet behövs . Vidare bör trestipendier inrättas för att stimulera forskarutbildningen inommiljövårdsområdet. Kostnadema härför beräknas tUl . för budgetåret1971/72. Av anslaget får under innevarande budgetår högst . Beloppet bör höjas till . Sammanlagt bör anslaget ökas med 6,5 milj. kr. Anslaget bör höjasmed . Jag hemställer, att Kungl. att till Miljövårdsforskning /72 anvisa ett reservationsanslag av . Stöd till kollektiv forskning på vatten- ochluftvårdsområdet 1969/70Utgift 1 624 000 1970/71 Anslag 1 200 000 1971/72Förslag 1 200 000 ' Anslaget Bidrag till ochluftvårdsforskning. 1971:1 BUaga 11 132 Mellan staten och Stiftelsen Industrinsvatten- och luftvårdsforskning har träffats avtal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhet på vatten- och luftvårdsområdet. Avtaletavser tiden den 1 juli 1970den 30 juni1973. Enligt avtalet medverkar staten och stiftelsen i finansieringen avverksamheten genom årliga bidrag av 1,2 milj. kr. från vardera parten. Aisvaretför genomförandet av det avtalade programmet åvUar ochluftvårdsforskning. Institutetför vatten- och luftvårdsforskning Anslagetbör föras upp med ett oförändrat belopp av 1,2 milj. kr. Jagbiträder institutets förslag som överensstämmer med i det föregående angivetavtal. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t föreslår att till Stöd tillkollektiv forskning på vatten- och luftvårdsområdet för /72anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. 1969/70Utgift 84 909106 Reservation 25 661 100 1970/71 Anslag 84 000 000 1971/72 Förslag 84000 000 Från anslaget utgårbidrag till ny-, till- eUer ombyggnad av avloppsreningsverk. Bidrag bestäms med hänsyn till reningsgradenoch utgår med lägst 30 och högst 50 "/o av kostnaden.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1968: 308) om statsbidrag tillavloppsreningsverk. Enligtövergångsbestämmelserna får statsbidrag enligt kungörelsen (1959: 251) om statsbidrag tUl vatten- ochavloppsanläggningar beviljas sådana vatten- och avloppsföretag som eftersärskilt tillstånd börjat utföras före den1 . Anslaget får även disponeras för bidrag till kostnader förvatten- och avloppsutredningar för större regioner samt tUl utredningar om ochrestaurering av svårt förorenade vattenområden, För /71 får 35 milj.kr. disponeras för bidrag tUl vatten- och avloppsanläggningar enligt äldrebestämmelser. Det härefter återståendemedelsbehovet för bidrag enligt den äldre kungörelsen uppgår till 45milj. Härav hänför sig dock 16 milj. kr. till företag som inte kommer attpåbörjas förrän efter . Anslagsbehovet för utbetalning av bidrag till anläggningar av ifrågavarandeslag uppgår alltså tUl 29 milj. kr. för /72. Prop.1971:1 BUaga 11 133 Under budgetåren1968/69 och 1969/70 har verket bemyndigats att besluta om bidrag till kommunala avloppsreningsverk inom en ram av 40 resp. 50 milj. kr. Dessa bemyndiganden har utnyttjats helt. Mot svarande bidragsram för innevarande budgetår uppgår till 60 milj. kr. Redan vid budgetårets ingång fanns hos verket ansökningar om bidrag avseende företag för vilka det sammanlagda bidragsbeloppet uppskat tats tUl 65 mUj. Härtill kommer de nya ärenden som kommer in under budgetåret. Verket uppskattar bidragsbehovet i nya ärenden un der /71 till ca 100 milj. kr. Enligt mening finns det goda skäl att räkna med att de kommunala investe ringarna i avloppsreningsverk i tätorter kom mer att vara i storleksordningen 250300 milj. kr. Om medel- bidragsnivån uppskattas till ca 40 "/o behövs en bidragsram för budget /72 på 100 milj. kr. TiU det sålunda uppskattade behovet av bidragsrara för /72 skaU emeUertid läggas det behov som inte kan tUlgodoses under detta budgetår. före slår därför att bidragsramen för /72 bestäms till 125 milj. kr. Vad härefter gäUer medelsbehovet förutbetalningar bedömer det realistiskt att anta att företagmotsvarande ca halva bidragsramen färdigställs och att bidragen till dessaföretag slutregleras under det första budgetåret efter det varunder beslutfattats. För återstoden av företagen behövs medel för slutreglering under detdärpå följande budgetåret. Med hänsyn härtill behövs under / 72sammanlagt 94 milj. kr. För statsbidrag tillvatten- och avloppsutredningar för större re gioner samt för utredningar om och restaurering av svårt förorenade vattenområden, m. m. får under innevarande budgetår ta i anspråk högst 4 milj. kr. Förutom tiU dessa två särskilt angivna ändamål används beloppet för utredningar om avloppsreningsmetoders prestanda, funktionskrav på ledningar m. m. samt för typritningar för avloppsreningsverk. Vidare behövs bl. a. branschöversikter över indu strins vatten- och avloppsförhållanden. Det totala medelsbehovet för dessa ändamål för /72 beräknas till oförändrat 4 mUj. Sammanlagt bör anslaget för /72föras upp med 127 milj. kr. vUket innebär en ökning med 43 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. harutbyggnaden av reningsverk med höggradig, särskilt kemisk rening ökatkraftigt. Många samhällen saknar dock fortfarande tillfredsställandeavloppsrening. Det är därför angeläget att det statliea stödet till byggande avkommunala avloppsreningsverk ökar 1971:1 Bilaga 11 134 Bidragsramen för bidrag enligt kungörelsen(1968: 308) om statsbidragtUl avloppsreningsverk bör därför höjas från 60 mUj. till 80 mUj. Det bör liksom ankomma på Kungl. Maj:t att besluta omfördelning av anslaget på olika ändamål. Med hänsyn tUl att det tar viss tidinnan ökade ramar medför ökade medelsbehov kan anslaget föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vatten- och luftviirdande åtgärderinom industrin 1969/70Utgift 163 000 Reservation 49 837 000 1970/71 Anslag 50 000 000 1971/72 Förslag 50000 000 Från anslaget utgår bidrag till vatten-och luftvårdande åtgärder inom industrin. Bidrag utgår med ett belopp sommotsvarar högst 25 »/o av godkänt bidragsunderlag men får för en och sammaanläggning inte överstiga 2,5 milj. kr. ominte särskUda skäl föreligger. Bidragsbestäm.-melserna återfinns ikungörelsen (1969: 356) om statsbidrag till vatten-och luftvårdande åtgärderinom industrin. Verket uppskattade pågrundval av överslagsmäs-siga beräkningar behovet av investeringar under denärmaste åren för vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin till drygt 1miljard kr. 1969: 1 (bil. 11 s. 172) förklarade dåvarande chefen förjordbruksdepartementet att med utgångspunkt från att ett belopp av nämndastorleksordning investerades statsbidraget borde imdersamma period uppgå till ca 250 mUj. vid ett bidrag på 25 "/o. Dettainnebar att 50 milj. kr. borde anvisas under vart och ett av budgetåren1969/701973/74. Under /70 har bidrag sökts tillmiljövårdsiiivesteringar för sammanlagt 132 mUj. Antalet ansökningaruppgick till 153. Beslut har fattats i 27 av dessa ärenden. Det sammanlagdabidragsbeloppet uppgår till . Under /70 har sålundaendast en mindre del av anslaget behövt tas i anspråk. Detta får ses motbakgrund bl. a. av att naturvårdsverketsanvisningar för tUlämpningen av bidragskungörelsen och verketsriktiinjer för emissionsbegränsande åtgärder först gavs ut i slutet av år 1969.Genom dessa anvisningar och riktlinjer har emellertid fastare underlag skapatsför industiins åtgärder i mUjövårdande syfte. 1971:1 BUaga 11 135 skUliga beslut av har vidare klarlagt behoven avreningsåtgärder. Det är motiverat att räkna med att antalet ansökningar ombidrag kommer att öka väsentligt. förordardärför att ett oförändrat belopp av 50 mUj. anvisas under anslaget /72. Anslaget bör föras uppmed ett oförändrat belopp av 50 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag tillvatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin för /72 anvisaett reservationsanslag av . Ersättning för vissa skador av rovdjur, m.ni. 1969/70 Utgift 11 176 053 1970/71 Anslag 750 000 1971/72 Förslag 940 000 ' Anslaget Ersättning för av rovdjur dödadetamdjur, m.m. Från anslaget utbetalasersättning för förluster som uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur pårenar, får och andra tamdjur. Gällande bestämmelser härom återfinns i 16 §jaktstadgan (1938: 279) och kungl. Från anslagetutgår vidare belöningar enligt kungörelsen (1965: 117) om belöning för dödandeav säl samt ersättningar enligt kungörelsen (1970: 890) om ersättning för skadaav kronhjort, m. m. Med särskUd skrivelsehar överlämnat en promemoria angående den av (prop. 19, JoU 4, rskr 144) behandlade frågan om försöksverksamhet medreglerad älgjakt. I promemorian lämnas inledningsvis en kort redogörelse förälgstammens utveckling och bakgrunden till nyssnämnda försöksverksamhet. a.uppges att vissa delar av landet så långt nu kan avgöras har en älgtillgångsom ej bör tillåtas bli större medan avsevärda arealer på andra håll skullekunna tåla ett betydligt större älgbestånd. farhågor att bl. a.gällande avskjutningsbestämraelser leder till en fortgående försämring avälgstammens kvalitet och antal har stärkts . Av-skjutningen hardock varit i huvudsak mellan 30 000 och 34 000djur. Avkastningen av älgstammen representerar ett värde av ca 50 mUj.kr. Älgjakten med dess närmare 1 milj. jaktdagar har dessutom ett betydanderekreativt värde. Också från allmän nafurvårdssynpunkt är förekomsten av en godälgstam angelä- 1971:1 Bilaga 11 136 gen.Till skillnad från flertalet andra djurarter är älgstammen nästan uteslutandeberoende av en rätt bedriven avskjutning. För en god älgvård erfordras enomfattande biologisk kunskap om älgen och om hur beskattningen skall utformas. I promemorian lämnas vidare vissauppgifter om vunna erfarenheter av älgforskningen och av de försökmed reglerad älgjakt som enligt skilda beslut av Kungl. Maj:t, bl. a. den 16december 1966 och ,pågår i och perioden den 1 juli 1967den 30 juni1973. a. anförs att en riktig vård av älgstammen visat sig krävasamordnad skötsel över stora arealer. En samordnadjakt med i förväg prövad och bestämd avskjutning ger ökade möjligheteratt anpassa älgtillgången efter lokala förutsättningar inom olika områden ochförbättra älgstammens sammansättning och produktivitet. Härför erfordras bl.a. en tillräckligt hög beskattning av kalvarna och ett motsvarande sparande aväldre djur i produktiv ålder. Vad gäller behovet av fortsatt försöksverksamhet medreglerad älgjakt anförs ipromemorian bl. a. att verksamheten i och gett goda kunskaper omförhåUandena inom älgstammen men dock inte i sådan omfattning att tUlräckligvetskap nåtts beträffande alla aktuella frågeställningar. De fortsattaförsöken väntas ge ytterligare värdefulla erfarenheter. Sannolikt kan entillfredsställande vård av älgstammen nås även med tillämpning av andragrundbestämmelser.