prop · FU0351 · 1971-12-31 00:00:00 — Medlemi saraeby sora tillfälligt uppehåller sig inora annan bys belesoraråde för renskiljningeller annat ändaraål som har samband med renarnas skötsel får där laga bränsleför eget behov. Omdet är oundgängligen nödvändigt för att skaffa foder till renarna, får saraebyfälla lavbevuxna träd, i första hand torra eller oväxtliga träd, inora byns belesoraråde.Sådan avverkning skall ora raöjligt ske efter anvisning av raarkens ägare ellerbrukare. Förskog sora avverkas på kronomark under statens omedelbara disposition ellermark sora vid awillring utlagts till allmänningsskog behöver ersättning ejlämnas. För växande barrträd somavverkas på annan mark inora renskötselområdel än som avses i första stycketskall ersättning lämnas för rolvärdel. Sådan ersältning utgår även för växandelövträd sora tages utom lappmarkerna och renbelesfjällen. Kan överenskommelse ejuppnås om ersättningen, utser på begäran av part någon att sökaförlika parterna. Konungeneller myndighet som Konungen bestämmer kan förbjuda avverkningenligt 17 eller 18 § av växande tall, gran eller björk, om det behövs för attbevara skogen eller för skogens återväxt. Samebyhar rätt alt flytta byns renar mellan skilda delar av byns betesområde. Flyttningsvägssträckning faslställes av lantbruksnäranden, ora sameby begär det eller frågaom flyttningsvägs sträckning eljest uppkommer. Föreliggersärskilda skäl för ändring av fastställd eller eljest gällande flyttningsvägoch kan ändringen ske ulan väsentlig olägenhet för renskötseln, kan lantbruksnärandenförordna ora ändring av vägens sträckning. Maj:ts proposition nr 1971 Medlerai saraeby får jaga och fiska på utraark inom de delar av byns betesområde somhör till renbelesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillålen där. Förstastycket äger motsvarande tillämpning på raedlera i saraeby sora tillfälligt uppehållersig inom annan samebys belesoraråde för renskiljning eller annat ändaraål sorahar saraband med renarnas skötsel. Han får dock jaga och fiska endast för sittuppehälle. Uppehållersig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djurföretagas på mark som anges i första stycket inora annan samebys betesområde,i den raån Konungen eller rayndighel, sora Konungen besläraraer, tillåter del. Renskötselrättensupphörande i vissa fall m. m. Renskötselrätlenfår upphävas för visst markområde, när orarådet behövs för ändaraål som avses i1 § lagen (1917: 189) om expropriation eller för annat ändamål av väsentligbetydelse från allmän synpunkt. Ärområde väsentligen ulan betydelse för renskötseln, får rätten därtill upphävas,när området i annat fall än som avses i första stycket behövs för allmäntändamål. Upphävande kan begränsastill att avse eller vissa i renskölselrätten ingående befogenheter. Frågaom upphävande av renskölselräll prövas av Konungen. Upphäves renskölselräll,kan Konungen föreskriva att åtgärder skall vidtagas för all motverka skadaeller olägenhet för renskölseln. Medförförordnande enligt 26 § skada eller olägenhet för renskölseln eller för sådanrätt till jakt eller fiske som avses i 25 §, utgår ersättning därför. Ersättningsom ej utgår till medlem i sameby fördelas mellan samefonden och den eller desamebyar som beröres av upphävandet efter vad som är skäligt. Ifråga om upphävande av renskölselräll och ersättning med anledning därav gällerutöver bestämmelserna i 2628 §§ de allmänna bestämmelserna om expropriationav särskild räll till fast egendom i lagen (1917: 189) ora expropriation i tillärapligadelar. Densom äger eller brukar mark sora avses i 3 § 1 där renskötsel bedrives får ejändra användningen av marken på sätt som raedför avsevärd olägenhet förrenskötseln utan att förordnande raeddelals enligt 26 §. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 245 Förstastycket gäller ej oraråde med fastställd stadsplan eller byggnadsplan ochhindrar ej heller alt mark användes för företag vars tillåtlighet skall prövasi särskild ordning. Samebyeller medlera i saraeby får ej upplåta rättighet sora ingår i renskötselrätlen. Saraebyfår dock ål den sora har varit raedlera i byn upplåta rält att ulan avgift tillsitt husbehov jaga eller fiska på byns område enligt 25 §. Påsådan kronomark ovanför odlingsgränsen som slår under statens oraedelbaradisposition och på renbetesfjällen får nyttjanderätt upplåtas endasl omupplåtelsen kan ske ulan avsevärd olägenhet för renskölseln. Avser upplåtelsen rätttill jakt eller fiske, kräves dessutom alt upplåtelsen är förenlig med godjaktvård eller fiskevård och kan ske ulan besvärande intrång i rälten lilljakt eller fiske enligt 25 §. Upplåtelse av hela fisket i visst får skeendast om saraebyn medger del. Frågaom upplålelse enligt 32 § prövas av Konungen eller myndighet som Konungen besläraraer. Avserupplåtelse enligt 32 § annan nyttjanderätt än rätt all tillgodogöra signaturtillgångar eller att avverka skog, skall upplåtelsen ske raot avgift, oraej särskilda skäl föreligger för avgiftsfrihet. Avgiften fördelas raellansaraefonden och den eller de saraebyar sora beröres av upplåtelsen enligt bestäraraelsersora meddelas av Konungen. Avser upplåtelse rätt atttillgodogöra sig naturtillgångar utgår ersättning för den skada eller olägenhetsora upplåtelsen medför. I fråga om fördelningen av ersättningen äger 28 §andra stycket motsvarande tillämpning. m. m. Omdet är påkallat med hänsyn till vad sora bestämls om högsta renanlalet enLgt15 § andra styckel eller ora det behövs för att fräraja renskötseln, kan saraebybeslärama hur raånga renar raedlem högst får inneha eller meddela andraföreskrifter om innehavet. enligt förstastycket får ej ges sådani innehåll att renskötande medleras fortsatta verksarahetäventyras. Maj:ts proposition nr 1971 Omsameby medger del, fåi" renar som tillhör annan än renskötande medlem ibyn (skötesrenar) hållas inom byns betesområde. Fråga om sådani medgivande avgöresefter sararåd med lantbruksnämnden. Lämnasraedgivande, handhas skötseln av skötesrenarna av samebyn. Samebyfår endast om medlem medger det låta slakta hans renar eller försälja vidslakt utvunna produkter. Renmärkningombesörj es av saraebyn, ora ej byn beslutar annat. Renägare som begär det fårdock själv märka sina renar. Samebyskall antaga stadgar för byn. 1. samebyns benämning, 2. den ort inom byns betesområde,där byns styrelse skall ha sitt säte, 3. antalet styrelseledamöter ochrevisorer, tiden för deras uppdrag och, om suppleanter skall finnas,motsvarande uppgifter beträffande dem, 4. samebyns räkenskapsår, 5. hur ofta ordinarie bystämmaskall hållas och tiden för sådan stämma, 6. hur kallelse till bystämmaskall ske och andra meddelanden översändas till raedleraraarna för kännedoraoch när föreskrivna kallelseåtgärder senast skall vidtagas, 7. tid för betalning av förskottenligt 42 eller 43 §, 8. tid för betalning av belopp somenligt 44 § kommer samebyn eller renskötande medlem lill godo, 9. vilka fonder byn skall ha,deras ändaraål och hur avsättning till dem skall ske, 10. denärraare föreskrifter ora renskötseln sora behövs. Samebyoch dess stadgar registreras hos i det län där byns styrelseenligt stadgarna har sitt säte, ora ej annat följer av 90 §. Innan stadgarnaregistrerats är de ej giltiga. Länsstyrelsenprövar att sladgarna tillkommit i föreskriven ordning och att de ej innehållernågot som strider mot lag eller författning. Förstaoch andra styckena gäller även beslut om ändring av stadgarna. Kostnadernaför renskötseln fördelas mellan de renskötande medlemmarna efter reninnehavet. Omsaraebyn beslutar del, får kostnad sora ej avser alla renarna fördelas raellanägarna till de renar på vilka kostnaden belöper i förhållande till inne- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 247 havetav dessa renar. Sådani beslut får ej avse kostnad sora uppkorarait förebeslutet. Renskötanderaedlem som lämnar renskötseln svarar ej för kostnader som belöper på tidendärefter. Motsvarande gäller ny renskötande medlem för tiden före det hanbörjar driva renskötsel. Derenskötande medlemmarna har atl förskottera de medel som behövs för renskölseln. Styrelsenuldebiterar sådana raedel på grundval av debiteringslängd. Utdebiteringen göresefler vad sora är skäligt raed hänsyn till raedleras reninnehav ochomfattningen av det arbete han och hans husfolk kan antagas komma att ulföraför byn under räkenskapsåret. Idebiteringslängden skall anges del belopp som uldebiteras, vad som belöper påvarje renskötande medlera och när betalning skall ske. Oratillgängliga medel ej förslår till betalning av klar och förfallen skuld förvilken samebyn svarar, skall styrelsen ofördröjligen uldebitera förskott enligt42 §. Försummarstyrelsen vad sora åligger den enligt första stycket, är ledamöternasolidariskt ansvariga för skulden. Är försummelsen uppenbar, skalllänsstyrelsen på borgenärens yrkande förordna syssloman att debitera och uttagaerforderligt belopp. Syssloman har rätt att av samebyn uppbära arvode, sora bestäraraesav . Saraebyskostnader för renskötseln fördelas slutligt raellan de renskötande medlemmarnaför varje räkenskapsår. Vid kostnadsfördelningen bestämmes de belopp som renskötandemedlem för räkenskapsåret skall utge lill byn eller mottaga av byn. Slutligkostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen har att upprättaenligt 53 § tredje stycket. Kostnaderna fördelas enligt vad sora anges i 40 och41 §§. Vid fördelningen goltskrives renskötande medlera erlagt förskott ochvärdet av arbete som han och hans husfolk utfört för byn. Samebyn bestämmer iförväg värde för dag eller timme av sådant arbete. Kanförskotts- eller slullikvid som påförts renskötande medlem enligt 4244 § ejullagas hos honom, fördelas brislen raellan övriga renskötande medlemraar iförhållande till deras reninnehav. Bristen uldebiteras genora debiteringslängdenligt 42 §. I den raån sådan likvid senare inbetalas, skall det influtnabeloppet tillgodoräknas dera som täckt bristen i förhållande till vad debetalat. Debileradoch lill betalning förfallen likvid får utlagas enligt bestämraelserna i utsökningslagen(1877:31 s. 1) om fordran, för \ilken betalningsskyldighetålagts genora dom som äger laga kraft, om ej besvärsmyndighe-len i saraband raedbesvärstalan förordnar annat. Maj:ts proposition nr 1971 Samebyfår ej upplaga lån sora skall återbetalas senare än under nästkommanderäkenskapsår, om ej amorleringsplan för lånets återbetalning har antagits avbystämma. Låneliden får uppgå till högst eller den för vilkenstatlig kreditgaranti för lånet kan ha beviljats. Beslut enligt förstastycket är giltigt endast om det biträdes av minst två tredjedelar av del påstämman företrädda röstetalet och av flertalet av byns renskötande raedleraraar. Ersältningsora tillfaller saraeby enligt 28 eller 34 § eller eljest raed anledning avintrång i renskölselrätten skall avräknas från byns utgifter underräkenskapsåret eller fonderas. ersättning enligtförsta stycket utgör ersältning för skada eller olägenhet av större betydelse sorasärskilt drabbat icke renskötande medlera i byn, kan byn tillerkänna sådan raedleraskälig gottgörelse härför. Försaraeby skall finnas styrelse. Styrelsen skall iöverensstämmelse raed raedlemraarnas beslut, i den raån dessa ej strider raotlag eller saraebyns stadgar, leda renskötseln inom byns betesområde, orabesörjade gemensamraa arbeten som behövs för byn, tillse atl raedleramarnas geraensammaintressen tillvaralages utan alt någon medlera missgynnas, uttaga de raedelsom renskötande medlem är skyldig alt erlägga och i övrigl handha bynsangelägenheter. Styrelsen företrädersamebyn mot tredje man och för byns talan inför dorastol och andra rayndigheter. Styrelsenbestår av ordförande och ytterligare en eller flera ledaraöler sora utses på bystäraraa.Styrelseledaraot skall vara rayndig. Styrelseledaraot kanskiljas från sitt uppdrag före utgången av den tid för vilken han blivitutsedd. Val av styrelse ellerändring i dess sararaansättning skall anmälas till . , kan på yrkande av någon vars rätt är beroende avatt behörig styrelse finns förordna syssloman alt handha byns angelägenheteroch företräda byn såsom styrelse. Syssloraän har rätt att av byn erhålla arvodesom bestäraraes av . Styrelsensaramanträder så ofta det behövs. Som styrelsens beslut gäller den mening varomde flesta förenar sig. Vid lika röstetal gäller den mening som ordförandenbiträder. Styrelseledamot får ejlaga befattning med angelägenhet vari han har ett väsentligt intresse sorastrider mot samebyns. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 249 Styrelsenkan uppdraga ål särskild arbetsledare atl under styrelsens inseende leda renskötseln. Styrelsenkan utse särskild firmalecknare, om ej annat beslutats. Bemyndigande allteckna firma kan återkallas. Styrelsen skall till anmälasärskilt utsedd firmalecknare och återkallelse av berayndigande atl teckna firraa. Förvarje räkenskapsår skall styrelsen i förvaltningsberättelse redovisa sinförvaltning. I förvaltningsberättelsen redogöres för verksamheten underräkenskapsåret och för byns ekonomiska ställning. Iberättelsen skall särskilt uppges 1. ägarna lill de renar som underåret hållils på byns betesområde och antalet renar för varje ägare, 2. årets utgifler för arbetskrafti renskötseln, 3. vad utbetalats ianledning av skador genom renar och vad i della hänseende vid årets slutåterstod atl utkräva av annan sameby, 4. gjorda investeringaroch sättet för deras finansiering, 5. samebyns övriga kostnader underåret, 6. vilka belopp som under årelinflutit till och utbetalats från byns fonder, 7. inträffade ändringari byns upplåning, 8. storleken av de förskoll som utdebiteratsenligt 42 eller 43 §, 9. samebyns övriga inkomster underåret, 10. vilketbelopp envar renskötande medlem påförts i bidrag lill byns ut gifter . Iberättelsen skall vidare finnas avräkning som för varje renskötande medlemulvisar det saldo för redovisningsåret som kommer samebyn eller raedleraraentill godo. Minsten månad före den första ordinarie bystämman under årel närmast efterräkenskapsåret skall styrelsen lämna förvaltningsberättelse lill revisor.Berättelsen skall vara underskriven av styrelsens samtliga ledamöter. och räkenskaper skall ärligen granskas av en eller flera revisorer.Revisor utses på bystäraraa. Medlem, som hos styrelsenpåkallar granskning av samebyns böcker, räkenskaper och andra handlingar, harrätt atl få del av dessa på lämpligt sätt. Revisorskall avge berättelse, som skall innehålla redogörelse för resultatet av hansgranskning och uttalande huruvida anmärkning föreligger eller ej i fråga omräkenskapernas förande eller förvaltningen i övrigt. Framställes anmärkning,skall anledningen lill denna anges i berättelsen. Revisionsberättelse skalläven innehålla särskilt uttalande huruvida ansvarsfrihet för förvaltningen tillstyrkeseller ej. Maj:ts proposition nr 1971 Revisionsberättelseskall lämnas till styrelsen senast före första ordinarie bystäraraanunder året närraast efter räkenskapsåret. Medlemsrätt alt deltaga i handhavandet av samebyns angelägenheter utövas på bystämma. Medlem som underlåtit atli rält tid fullgöra sin betalningsskyldighet gentemot byn får deltaga iförhandlingarna raen ej i besluten, innan han fullgjort sin skyldighet. Medleraeller annan får icke, själv eller genora orabud eller sora ombud för annan,deltaga i behandling av fråga vari han har ett väsentligt intresse sora striderraot saraebyns. Ifråga ora rösträtt och beslut på bystäraraa gäller, om ej annat följer av särskildbestäraraelse i denna lag, 1. att varje myndig medlera har enröst i fråga sora rör ändring av stadgarna, utseende av ordförande på bystäraraaeller av revisor eller beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen, 2. att i övriga frågor rösträtttillkommer endast renskötande medlem, sora därvid har en röst för varjepåbörjat hundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom, 3. alt medleras rösträtt kanutövas genora annan raedlera såsora orabud, 4. att ingen får för egen ellerannans del rösta för samraanlagt raer än en femtedel av det på stäraraanföreträdda röstetalet, 5. att den mening som erhållit delhögsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6. att vid lika röstetal val avgöresgenora lottning och i andra frågor den raening gäller sora biträdes av deflesta röstande eller, ora även antalet röstande är lika, av stäraraansordförande, 7. att beslut om ändring avstadgarna ej är giltigt, om det ej biträdes av minst två tredjedelar av det på stäraraanföreträdda röstetalet samt av flertalet av byns myndiga medlemmar. Bystäraraaöppnas av den sora styrelsen utser. Därefter utses ordförande. Ordförandenskall upprätta och till godkännande av stäraraan fraralägga en förteckning övernärvarande raedleraraar och orabud raed uppgift om den rösträtt sora tillkommerenvar av dem. Sedan förteckningen enhälligt eller efter omröstning, företagenbland de renskötande raedleraraarna på grundval av förteckningen, blivitgodkänd raed eller utan ändringar, gäller den som röstlängd vid stäraraan. överbeslut som fattas på stämman skall genom styrelsens försorg föras protokoll, soraskall hållas tillgängligt för raedleraraarna senast efter stäraraan. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 251 Förvaltningsberättelseoch revisionsberättelse för det senaste räkenskapsåret skall framläggas påförsta ordinarie bystäraraan årel närmast efler räkenskapsåret. På stämmanskall avgöras fråga om godkännande av styi"el-sens förslag lill fördelningav kostnaderna för byns renskötsel och om beviljande av ansvarsfrihet förstyrelsen. Förvaltningsberättelsenoch revisionsberättelsen skall under rainst före stäraraan hållastillgängliga för raedleraraarna. Bynsmedlemmar kallas lill ordinarie bystämma av styrelsen. Styrelsenkan kalla raedleraraarna till extra bystäraraa. Revisorkan begära att styrelsen skall kalla till extra bystämma, om hans granskningger anledning därtill. Om minst en femtedel avsamtliga rayndiga raedleraraar eller det mindre antal som kan vara bestärat i sladgarnaskriftligen begär det, skall styrelsen kalla till extra stämma. eller underlåter styrelsen alt i föreskriven ordning kalla medlemraarnatill ordinarie eller extra släraraa, skall på anmälan avröstberättigad medlem eller revisor ofördröjligen utlysa stämraa. Ikallelse lill bystäraraa skall anges lid och plats för stäraraan och de ärendensora skall förekomma på stäraraan. Ifråga ora skyldighet för styrelseledamot eller annan som ägt företräda samebyneller för revisor eller raedlera att ersätta skada som vållats byn, medlemeller tredje man och i fråga om talan om sådan ersättning tillämpas vad soraför motsvarande fall är föreskrivet i fråga om ekonoraisk förening. Renarnasskötsel m. m. Vidrenskölselns utövande skall skälig hänsyn tagas lill andra intressen. Renarnaskall såvitt raöjligt hindras från alt koraraa utanför saraebyns belesorarådeeller alt eljest vålla skada eller olägenhet. Flyttningav renarna skall ske i saralade flockar. Väg skall tagas där minsta skadavållas. Vid flyttning skall tillses att renar icke lämnas kvar på område därrenskötsel icke är tillåten. Flyttning som äger rum utanför saraebysbetesområde skall ske ulan onödig tidsutdräkt. Räkningav samebys renar skall ske vid ungefär samraa tidpunkt. Om sameby begärdet, kan lantbruksnämnden medge att räkningen får ske med större lidsmellanrura. Lantbruksnärandenkan på begäran av renskötande raedlera förordna ora extra renräkning, ora dennegör sannolikt atl resultatet av räkning enligt Maj:ts proposition nr 1971 förstastycket är oriktigt och kostnaderna för den extra renräkningen ej är oskäliga iförhållande till den betydelse del kan ha för raedleraraen alt rättelse koraraertill slånd. Kostnadenför renräkning enligt 66 § första stycket är en geraensara utgift för saraebyn. Kostnadenför extra rehräkning fördelas mellan den som begärt räkningen och samebyn eftervad lantbruksnämnden finner skäligt. Pågrundval av renräkning enligt 66 § första styckel skall renlängd upprättas.Fel i längden sora påvisats vid extra renräkning skall genast rättas. Irenlängden skall upplagas ägarna till de renar som hålles på byns betesområde,del räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om föreskriftmeddelats ora reninnehavel enligt 35 §, förhållande sora är av betydelse förkontroll av all föreskriften efterföljts. Renlängdfastställes på bystäraraa. Närrenägares rättigheter eller skyldigheter enligt denna lag beror på antaletrenar, har gällande renlängd vitsord, om del ej visas all ägarens reninnehavförändrats väsentligt sedan renlängden upprättades. Harfrämmande renar kommit in på samebys betesområde, skall de skiljas ul så snartdel kan ske. Underrättelse om lid och plats för skiljningen skall i god liddessförinnan läranas lill sameby till vilken renarna kan antagas höra. Sådansameby är skyldig alt avdela den arbetspersonal som behövs för skiljningen ochför att återföra renarna. Uteblirsameby som underrättats om skiljning och kan renarna ej återföras utanväsentlig olägenhet, får den by som orabesörjer skiljningen låta slakta renarnaoch försälja dera för ägarnas räkning. Omej annat avtalals, är den by till vilken renarna hör skyldig att utgeersättning för kostnaden för renarnas omhändertagande, återförande eller slaktoch försäljning enligt andra styckel. Uppehållersig renar utanför renskötselområdel eller inora oraråde som avses i 3 § förstastycket 2 under tid då renskötsel icke får bedrivas där, kan påframställning av lantbruksnäranden eller markägare som därigenom lider skadaeller olägenhet av någon betydelse förordna att renarna skall slaktas ochsäljas. Ärdet känt till vilken saraeby renarna hör, får förordnande enligt första stycketraeddelas endast ora samebyn underlåter all inom skälig lid efler an-raaningtaga hand ora renarna. Kostnadenför renarnas omhändertagande, slakt och försäljning skall utlagas urköpeskillingen. Återstoden tillfaller renarnas ägare, om han är känd, ochannars den eller de samebyar lill vilka renarna kan antagas ha hört. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 253 Är renskölselninom samebys belesoraråde bristfällig, skall lantbruksnämnden på begäran av raedlemi byn eller annan vars rätt är beroende därav söka att träffa överenskommelsemed byn om rättelse inom viss lid. Kanöverenskommelse ej träffas eller vidtages ej rättelse, kan efteranmälan av lantbruksnämnden förordna syssloman att omhändertaga renskölseln ibyn och förvalta byns övriga ekonomiska angelägenheter. Sysslomanhar rält all av byn erhålla arvode som bestäraraes av . Rensom föres på bete enligt denna lag skall vara märkt i öronen med renmärke somregistrerats för renens ägare, om ej annat följer av 7982 §. Omrenmärkes utformning raeddelas besläramelser av Konungen eller myndighet somKonungen bestämmer. Registreratmärke får användas för all raärka renar endasl vid renskötsel som bedrives inomden sameby sora anges i registreringsbeslutet. Frågaom registrering av renmärke prövas av i det län där byns styrelsehar sill säte. Register över renmärken föres hos . Ansökanom registrering av renmärke göres skriftligen. Ansökningshandlingen skallinnehålla uppgift ora sökandens naran och heravist och ora den samebj' därmärket skall användas vid renskötsel. Vid ansökningshandlingen skall fogasavbildning av märket. Renmärkefår ej registreras för annan renägare än den som är medlem i den samebyansökningen avser eller sora har rätt all ha skölesrenar där. Renraärlie fårregistreras för sameby. Renägare får ej ha mer än etl märke registrerat. Renraärkeav gemensam grundtyp för viss släkt eller släktgren (släktmärke) fär ej ulansärskilda skäl registreras för någon som ej tillhör släklen eller släktgrenen. Renraärkefår registreras endasl ora del 1. tydligtskiljer sig från annat giltigt raärke sora får användas på renar med vilka sökandens renar kan sammanblandas, 2. haren form sora såvitt raöjligl skyddar raot olovlig oraraärkning. Utan hinder av första stycket 2 får släktmärke registreras med saralycke av sådan innehavare avsläktmärke som kan ha olägenhet av registreringen. Maj:ts proposition nr 1971