prop · FU03106 · 1971-12-31 00:00:00 — Omprövningen enligl en ny VL i enlighet med vatlenlagsutredningens direktivskall kunna bU elt led i en effektiv samhällsplanering, måste VL:sprövningssystem samordnas raed del nya systerael för fysisk planering i så storutsträckning som möjligt. Del gäller också alt samordna prövningen enligl VLmed annan aktuell tillståndsgivning av t. ex. mark- eller energipolitisk art.Av nu angivna omständigheter följer enligt utredningens raening att liden ännuinle är raogen för elt slutligt stäUningstagande till del blivandevaltenrättsliga prövningssystemet. Del alltmer trängande behovet av ell samlatgrepp över fördelningen av våra vallenresurser motiverar emellerlid enliglutredningens mening all man nu vidtar provisoriska ändringar inom ramen förden gällande valtenlagsliftningen. Dessa bör gå ul på altlillåtlighelsprövningen i viktigare vattenmåi anförtros ål Kungl. Maj:t istörre omfattning än nu och all Kungl. Maj:l i samband därmed får möjlighet atltiUämpa delvis andra prövningsgrunder än vattendorastolen. För atl sarahällsplaneringens intresse skalltillgodoses bör enligl utredningen även vissa andra provisoriskaförfattningsändringar vidtas. Dessa bör lill en början gå ul på alt tillgodosetillslåndsmyndigheternas behov av information rörande existerandeplanbestämmelser ra. m. inom områden som berörs av tillämnade vatlenförelag.Vidare bör planmyndighe-terna underrättas om tillslåndsärenden som är avbetydelse från plansynpunkt. Slutligen bör ansökningar om tillstånd tillförelag som kan antas komma under Kungl. Maj:ls prövning förberedas underfortlöpande samråd med de myndigheter som har att bevaka allmänna planeringssynpunkter. Vid behandlingen av frågan om Kungl. Maj:ts prövningsrättframhåller utredningen inledningsvis att det framför allt är i mål om lillslåndtill kraftverk, vattenregleringar, förelag för vattenförsörjning och andra störreföretag i vatten som samhällsplaneringens intresse gör sig gällande. Vidprövningen av sådana företags tillåtlighet måste en avvägning ske mellan oftaväsenlliga samhällsintressen, och avgörandet innefattar en prioritering av etteller flera intressen på andras bekostnad. Tillståndsprövningen kan i denna delsägas vara en politiskt präglad uppgift som passar mindre väl för judiciellamyndigheter. Maj:l prövar redan enligl gällande VL vissa från allmän synpunktsärskilt betydelsefulla företag. Denna prövningsrätt bör under den lid då denav utredningen föreslagna provisoriska ordningen skall tillämpas få omfattaalla större företag i vilka konflikter mellan viktiga samhällsintressen kanväntas uppkoraraa. Ett avgörande skäl för en central prövning hos Kungl. Maj:lär enligl utredningens mening atl endast Kungl. Maj:t f. n. lorde ha möjlighetall grunda en allsidig bedöraning av tillståndsfrågor på del raaterial somväxer fram vid arbetet på den fysiska riksplaneringen och övriga utredningaroch inventeringar på plane-ringsområdel. Utredningen erinrar också om altKungl. Maj:l inom elt flertal andra områden har en sådan prövningsrätt. Företag för byggande i vatten eller valtenregleringkan f. n. bringas under Kungl. Maj:ts prövning dels om förutsättningar förunderställning föreligger enligl 2 kap. 3 § och dels om 4 kap. 13 § ärtillämplig. I det förra fallet, som har en motsvarighet förgrundvaltentäklernas del, har en diskretionär rätt atl avgöraom underställning skall ske eller inte efter en bedömning av förelagelsbetydelse från allmän synpunkt. I det senare fallet har Kungl. Maj:l direkt ilagen tillagts prövningsrätten beträffande regleringsförelag i de sex störstasjöarna. Maj:t kan dessutom förbehålla sig prövningsrätten beträffandeandra mycket omfattande regleringsförelag. Med hänsyn bl. a. lill avgörandenas politiska naturvill utredningen inte rekommendera all vattendomstolarna får vidgaderaöjligheter all efler diskretionär prövning underställa Kungl. Maj:t tillståndsfrågorför avgörande. I stället bör Kungl. Maj:ts nuvarande prövningsrätt enligt 4kap. 13 § utvidgas lill all omfatta alla förelag som avses i 2 eller 3 kap.,när företagel är av den kvalificerade beskaffenhet atl Kungl. Maj:ls prövninganses erforderlig. En utvidgning av Kungl. Maj:ts prövningsrätt ienlighet med det sagda kan enligl utredningen laglekniskt genomförashuvudsakligen genom ändringar i 4 kap. VL. Utredningen föreslår att kapitietsrubrik ändras till att avse särskilda villkor beträffande större förelag enligt2 och 3 kap. saml att 13 § upphävs och bestämmelser om Kungl. Maj:ts prövningsrättunder särskUd rubrik las in som fyra nya paragrafer (1720 §§) sist i kapitiet.De nya principerna för prövning av större förelag bör vinnatillämpning också i fråga om vallenavlednings- och invallningsföretag, vilketföranleder jämkningar i 7 kap. Dessutom behövs vissa andra lagändringar, bl. a.i bestämmelserna om förfarandet i 10 och 11 kap. Enligt utredningens mening bör Kungl. Maj:lsprövningsrätt om-falla vattenförelag som är av betydande omfattning elleringripande beskaffenhet. En föreskrift av sådan innebörd föreslås i 4 kap. 17§. I fråga om den närmare gränsdragningen mellanvattendomstolarnas och Kungl. Maj:ts prövningsrätt anges som en allmänutgångspunkt att Kungl. Maj:t bör pröva förelag som absolut sett är myckelstora liksom företag vUka berör ell förhållandevis stort anlal sakägare ellerpå annat sätt i myckel väsentlig grad ingriper i bygdens förhållanden.Vattenkraftverk och vatlenregleringar har ofta verkningar av sistnämnda slag.Även förelag för en större regions eller industris vattenförsörjning kan varaav sådan betydelse för olika samhällsintressen att de bör prövas av Kungl.Maj:t. Likaså kan andra större förelag i vatten, t. ex. broar eller andraanläggningar i vattenområden med livlig sjöfart, vara av detkontroversiella slag all en översiktiig bedömning från allmännaplane-ringssynpunkler är påkallad. Utredningen har med hänsyn lill svårigheterna altange en klar gräns övervägt all låta Kungl. Maj:t utan generella föreskrifterbeträffande varje förelag där en tillämpning skulle kunna komma i fråga avgöraom företagel är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet. En sådanordning skulle emellertid bli alllför obestämd och kunna lämna såväl sökandenoch hans motparter sora ulan möjlighet all förutse hurtillållighetsprövningen skall ske. Utredningen förordar därför en annan väg.Förslaget innebär atl del i en särskild vattenrätts-kungörelse skall angesvissa typer av förelag som alltid skall vara underkastade Kungl. Maj:tsprövningsrätt (kungörelsefall). Beträffande övriga företag av betydandeomfattning eller ingripande beskaffenhet skall Kungl. Maj:t kunna förbehållasig prövningsrätten genom beslut för varje särskilt fall (förbehållsfall).Bestämmelser av denna innebörd föreslås i 4 kap. 18 §. Utredningen läggerfrara förslag till vallenrättskungö-relse, enligl vUken Kungl. Maj:l alltidskall pröva dels företag sora avser vallenkraflanläggning, valtenreglering,vallenbortledning eller grundvatlentäkt och är av viss närraare angivenorafallning, dels annat förelag enligl 2 eller 3 kap. sora raärkbarl inverkarpå vattenståndet i eller vattenavrinningen ur , , ,, i , SUjan eUer Torneträsk. En genomgång av de mål som harkommit in till vattendomstolarna visar enligt utredningen att Kungl. Maj:ts prövning,med de grunder som har angetts i förslagel lill vallenrällskungö-relse, underdessa år skulle ha omfattat i genomsnitt ungefär fyra krafl- verksmål,tvä regleringsmål, två mål om vallenbortledning och två mål . Maj:ls föreskrifter rörande obligatoriskunderställning får i huvudsak den innebörd utredningen föreslår anses behovetav en översiktlig bedömning i samhällsplaneringens intresse väsentligen halillgodosetts. De olika gränsvärdena har emellertid med hänsyn till deskiftande förhållandena i landets olika delar satts relativt högt. Vidare kanandra typer av förelag än de särskilt angivna länkas vara av betydande orafallningeller ingripande beskaffenhet. Huruvida reformens syfte skall vinnas fullt utblir därför enligt utredningen i viss utsträckning beroende av atl Kungl. Maj:lförbehåller sig prövningsrätten när det finns anledning till del. Dennuvarande förbehåUsrälten enUgl 4 kap. 13 § torde i allmänhet ha utövats förstnär frågan om tillstånd till det aktuella företagel har väckts vidvattendomstol. Enligt 2 § kungörelsen (1961: 649) med vissa föreskrifter orabevakande av det ailraännas rält i vallenraål m. ra. skall kammarkollegietfästa Kungl. Maj:ls uppraärksarahet på att förbehålls-rätten kan böra utövas.Del förekoraraer dock atl Kungl. Maj:l förbehåller sig prövningsrätten efterframställning från kommun som berörs av företaget. Förbehåll har ocksåundanlagsvis gjorts på del sättet atl Kungl. Maj:t, efler alt ha fåll kännedomora tänkbara vallenregleringar i visst sjösystem, anbefallt kammarkollegiet altanmäla tUl Kungl. Maj:t, ora lalan beträffande sådan reglering anhängiggörs. Ielt fall har Kungl. Maj:t på framställning av förbehållit sigprövningsrätten i lill äventyrs uppkoraraande raål om valtenreglering i visstvattensystem. Utredningen anser atl kammarkollegiet även i fortsättningen börha skyldighet atl underrätta Kungl. Maj:l när förbehåUsrälten kan böra utövas. Bestämmelsernai vattenrättskungörelsen om obligatorisk underställning kan självfallet tjänalill ledning också vid ett ställningslagande till frågan om förbehåUsrälten börutövas i elt specielll fall. Så kan t. ex. böra ske om ett företag i landetsmera tätbefolkade delar har en omfattning som bara i mindre mån understiger degränsvärden som anges i kungörelsen. Det bör beaktas all ell företag får ansesvara av ingripande beskaffenhet om det, ehuru relativt obetydligt tillomfattningen, sätter exempelvis väsentiiga naturvårdsvärden i fara. Även enkonfUkt mellan byggnadsintresset och vikliga farledsintressen kan böra lösas avKungl. Maj:t. Förbehållsrätten kan också tänkas böra utnyttjas exempelvis omulrivning av en större regleringsdamm blir aktuell. Man bör kunna räkna med attkammarkollegiel i allmänhet kan fästa Kungl. Maj:ts uppmärksarahet på deföretag som med hänsyn liU sina verkningar från aUmän synpunkt bör prövas avKungl. Det får också antas att kommuner och andra företrädare förallmänna intressen liksom hillills tar motsvarande initiativ. Detta är avsärskild betydelse i mål om grundvatlentäkt, eftersom kammarkollegiet inle fåransökningshandlingarna i sådana mål. Enligl 4 kap. 13 § skall besked om Kungl. Maj:lsförbehåll lämnas vatlendoraslolen innan domstolen slutligen avgjort målet.Delta lorde innebära alt förbehållet skall ha koramil lill domstolens kännedominnan avgörandet har vunnit laga krafl. Enligt utredningens mening är del avpraktiska skäl angeläget all domstolen får del av etl beslut om förbehåll i eltså tidigt skede som möjligt av målets handläggning och åtminstone före denlidpunkt då avgörandet i lillållighelsfrågan meddelas. lorde ocksåiakttas i praxis. I enlighet härmed föreskrivs i förslagel alt besked omförbehåll skall lämnas till innan denna avgjort frågan omföretagels tillåtlighet. Motsvarande föreslås gälla i syne-förrätlningsfallen. Det kan i vissa fall vara lämpligl atl Kungl. Maj:ti samband med prövning av elt större företag också lar ställning till förelagsom inle är av betydande orafallning eller ingripande beskaffenhet. Etl sådantfall är all ansökningen avser flera sinseraellan sammanhängande förelag av vilkakanske bara ell skall prövas av Kungl. Maj:t enligt 4 kap. 17 §. Som exempelnämns ansökan om tillstånd lill bortledning av en stor kvantitet vatten ur ensjö jämte en mindre reglering av sjön. Etl annat fall är atl olika sökandebegär lillslånd till förelag som inle båda kan ulföras, t.ex. därför alt deberör samma vallenområde, och bara del ena företaget är av det slag sora avsesi 4 kap. 17 §. I dessa fall bör Kungl. Maj:t efler förbehåll kunna pröva ävendet mindre företaget. Bestäraraelser härom föreslås i 4 kap. 18 § andrastycket. Den av utredningen åsyftade helhetsbedömningen avde större företagen förulsätler all Kungl. Maj:ts prövning kan ske efterdelvis andra grunder än som anges i . Del är i ochför sig angelägel atl dessa regler över huvud taget får en utformning somraedger en friare och mera mångsidig bedömning av förelagen.Tillållig-helsreglerna måste emellertid återspegla de huvudprinciper som VL byggerpå, och en allmän översyn av dem bör därför inte lämpligen ske i förevarandebegränsade sammanhang. Förelag vars lillållighel enligl utredningens förslagalltjämt kommer alt prövas av vattendomstol eller synemän lorde vidare iallmänhet vara av mindre betydelse för samhällsplaneringen i storl. De ändringari lUlållighetsreglerna som bör vidtas i samhällsplaneringens intresseföreslås därför få formen av särskilda bestäraraelser för Kungl. Bestäramelserna har tagits upp i olika punkter i 4 kap. 17 § andrastyckel i utredningens förslag. Reformens syfte är i första hand atl hindra förelagsom skulle slå i strid med det allmännas långsikliga bedömningar av hur våravallenresurser bäst skall utnyttjas. Del gäller med andra ord bl. a. altundvika felaktiga lokaliseringar, investeringar som kan visa sigfelaktiga och onödig förstörelse av miljövärden. uttrycks i förslagel såall förelaget inte får komma lUl slånd om hinder möter från allraänna pla-neringssynpunkler.Även om en sådan avfattning kanske saknar en i och försig önskvärd pregnans torde enligl utredningen någon risk för misstolkninginle föreligga. a. atl hänsyn skall las till militäraskäl liksora till ortens ekonoraiska intressen. Även raera långsiktigaarbetsraarknadspoliliska aspekter bör kunna läggas på frågorna. Likaså bör denrenskötande saraebefolkningens intressen komma i betraktande. I övrigl börKungl. Maj:Is prövning omfatta företagets tillåtlighet enligt de allmännalUlåtiighelsreglerna i 2 kap. Företag för byggande i vatten och valtenregleringbör sålunda prövas med hänsyn lill innehåUet i 2 kap. 3 § första och andrastyckena, 11 § och 12 § första stycket saml grundvaltenläkler enligt 2 kap. 44§ första och andra styckena. Bestämmelser av nu angiven innebörd har tagits insora punkt 114 kap. 17 § andra stycket. En särskild fråga är i vad mån även andra företagän de som ansökningen avser skall eller kan beaktas vidlillåtlighetsprövningen. När del gäller prövningen av ell företags ekonomiskatillåtlighet enligt 2 kap. 3 § första stycket har i praxis bl. a. fastslagitsalt man i båtnaden av en reglering skall räkna in den nytta som uppkoraraerför oulbyggd men utbyggnadsvärd vallenkraft som tillhör regleringssökanden.Vidare har vid tillållighetsprövningen i kraftverksmål hänsyn tagits till allaregleringar i älven som skuUe medföra nytta för kraftverket och beträffandevilka man med viss säkerhet kunde anta all de skulle koraraa till stånd.Sararaa principer som vatlendoraslolarna har tillämpat vid sinprövning enUgt näranda lagrum bör kunna iakttas också av Kungl. Maj:t. Någonspeciell regel härom behövs inle. Däremot finns del anledning alt överväga särskildaregler för Kungl. Maj:ts prövning av frågan om hinder möter raot ett företagfrån allraänna planerLngssynpunkter saral för prövningen enligl 2 kap. 3 §andra stycket, 11 §, 12 § första stycket och 44 § första och andra styckena. AvsiktenskuUe därvid vara alt göra det raöjligt för Kungl. Maj:t att beakta vissaföljdförelag, oavsett om dessa har åberopats av sökanden i vatten-målet eUerinte. Avser en ansökan exempelvis enbart tillstånd att bygga eltvattenkraftverk, kan det kanske vara uppenbart all kraflverksförela-gel måsteåtföljas av en korttidsreglering, om kraftverket skall kunna utnyttjasrationellt. Ett annat exempel är att det, på grund av anläggningsdelarnasdimensionering, redan frän början slår klart att etl sökt företag rörandevatlenbortiedning eller grundvaltenläkl för kommunall eller industrielltändamål är avsett all utvidgas. Om sådana förhåUanden beaktas kan bedömningenbli en annan än om det sökta företagel skulle ha prövats isolerat. En helhetsbedömning i fall som de nu näranda ärenligl utredningens mening särskilt angelägen i fråga om de större företagen.Kungl. Maj:t bör därför redan frän början kunna la hänsyn lill sannolikaföljdförelag vid sin prövning av frågan om elt sökl företags tillåtiighel frånallmänna planeringssynpunkter liksom vid prövningen om hinder möter med hän- syntill de aUmänna intressen som anges i 2 kap. 3 § andra styckel, 11 §, 12 §första stycket och 44 § första och andra styckena. Utredningen föreslår därföri 4 kap. 17 § andra stycket punkt 2 en regel av innebörd all Kungl. Maj:t vidprövningen i nu berörda hänseenden kan beakta också annat företag enligt VL sommed sannolikhet kan antas bli erforderligt för etl ändamålsenligt utnyttjandeav del sökta företagel. Med tanke på förelagarens fortsalla planeringsarbetekan det vara angeläget för honom att få vela vilka följdförelag Kungl. Maj:lhar tagit hänsyn till. Det är alltså önskvärt all upplysning om detla meddelasi beslutet. Den oraständighelen atl elt följdförelag har beaktats av Kungl.Maj:l med slöd av den föreslagna bestäraraelsen kan inte anses innebära allKungl. Maj:l därmed formellt sett skulle ha prövat även följdföretagel. Slutligställning lill della kan självfallet las först när ansökningen därom har kommitin. Om byggnad i prövas vara av synnerligbetydelse för näringslivet eUer för orten eller eljest från allraän synpunkt,kan Kungl. Maj:t f. n. enligl 2 kap. 3 § tredje stycket lärana medgivande tillbyggnaden även om den är otillållig enligt lagrumraets båda första stycken. Enliknande besläramelse rörande grundvatlentäkt ges i 2 kap. 44 § tredje styckel.I fråga om vattenbyggnad föreligger vissa begränsningar i Kungl. Maj:l dispensbefogenhel.Allraänna farleder och allmänna floltieder har sålunda till följd avbestämmelserna i 2 kap. 11 § ett i huvudsak ovillkorligt skydd mot merabetydande intrång av planerade vattenbyggnaucr i leden. Vidare uppställs i 2kap. 12 § etl ovillkorligt förbud mol byggande i vatten som vållar menliginverkan på klimatet eller på allraänna hälsotillståndet eller som eljest iavsevärd mån förnärmar allmänna intressen. Vid bedömningen av de större förelagen i vattenträder samhällscKo-noraiska och planeringspolitiska synpunkter alltraer iförgrunden. Detla bör leda lill alt Kungl. Maj:t vid sin prövning av sådanaförelag kan väga olika samhällsintressen mot varandra mera fritt än VL:slillåtiig-hetsregler nu medger. Maj:t bör därför inle vara ovillkorligtbunden av särskilda hindersbeslämmelser i VL utan bör berättigas atl trotsdessa ge tillstånd till förelag av synnerlig betydelse från allmän synpunkt.En dispensbefogenhet för Kungl. Maj:t motsvarande den som finns enligt 2kap. 3 § tredje stycket och 2 kap. 44 § Iredje stycket bör alltså inrymmas ibestämmelserna ora Kungl. Del sagda gäller även de i 2kap. 11 § och 12 § första stycket uppställda förbuden mol visst byggande ivatten. Del kan visserligen synas tveksamt om Kungl. Maj:t bör ha formellmöjlighet alt tillåta företag som inverkar menligt på klimatet eller allmännahälsotiUslåndet. Enligt utredningens mening föreligger emellerlid sakligt settingen egentlig anledning att behandla dessa samhäUsinlressen på annat sätt ände övriga. Utredningen framhåller all miljöfarlig verksarahet som avses imiljöskyddsla- genoch som innebär exempelvis luft- eller vattenförorening kan försämra klimateteller allmänna hälsolillslåndel i väl så stor utsträckning som ettvaltenbyggnadsföretag, men all miljöskyddslagen saknar motsvarighet till 2kap. 12 § första styckel VL. Mot bakgrund av det anförda föreslår utredningeni 4 kap. 17 § andra stycket punkt 3 en bestämmelse, enligt vilken Kungl. Maj:tskall få lämna medgivande till ett förelag av synnerlig betydelse från allmänsynpunkt, även om hinder finnes möta vid prövningen enligt punkterna 1 och 2. Den i förslaget angivna förulsällningen fördispens, dvs. all företaget är av synnerlig betydelse frän allmän synpunkt, äravsedd atl i förkortad form återge delsamma som gäller för Kungl. Maj:lsmedgivande enligt 2 kap. 3 § tredje stycket och 44 § Iredje stycket. Tillståndskall alltså kunna ges bl. a. när vallenbyggnad eller valtenreglering ansesvara av synnerlig betydelse för näringslivet eller för orten och närgrundvatlentäkt bedöms synnerligen betydelsefull för någon orts förseende medvatten eUer för näringslivet. k. särskildavillkor som f. n. brukar förenasmed Kungl. Maj:ts lillslånd lill företag i vatten kan sägas vara av två,principiellt sett olika slag. Den ena typen avser vUlkor som innebär åläggandeför sökanden all betala penningbelopp eller utföra ålgärder för alt tillgodoseallmänna intressen som annars inle skulle kunna kompenseras. Den andra typenutgörs av villkor sora i och för sig skulle ha kunnat föreskrivas också avvatlendoraslolen. Dessa villkor avser närraast ålgärder av skadeförebyggandekaraktär. Geraensarat för de båda villkorslyperna kan sägas vara atl de går utpå att tillgodose allraänna intressen. Maj:l bör enligl utredningensraening alltjämt ha möjlighet atl förena ett tillstånd med villkor i detsyftet. En bestämraelse härora föreslås i punkt 4 i 4 kap. 17 § andra stycket. Det förhållandel att tillståndsfrågor kommer attunderställas Kungl. Maj:t för avgörande i större utsträckning än f.n. tordeenligt utredningen inte böra leda till all sökande i vallenmål underkastassärskilda villkor annat än i ungefär sararaa situationer som . Genomvillkoren kan Kungl. Maj:t gottgöra intressen som har kommit i kläm och förebyggakonflikter. Maj:ls befogenhet alt föreskriva särskilda villkor bör inlesora i 19 § miljöskyddslagen begränsas lill all avse allmänna intressen ibygden. En sådan begränsning skulle minska möjligheterna all på etländamålsenligt sätt tillgodose fiskeri- och renskölselinlressena. Del ärvanligen en uppgift för vallendomstolen all fastställa närraare föreskrifterrörande förelagets utformning och om skadeförebyggande eller skadebegränsandeålgärder. Maj:ls befogenhet atl lämna motsvarande föreskrifter bör dockför den skull inte begränsas. Den bör för övrigt kunna inbegripa rätt atlföreskriva exempelvis all naturvetenskapliga undersökningar o. d. liksomanlikvarisk-kullurhistoriska inventeringar skall utföras på sökandensbekostnad. Vidare synes ägare av grundvat- lentäktenligl 2 kap. 49 § i vissa fall böra förpliktas alt avslå vattenför att tillgodose allmänna behov. Maj:ts föreskrifter bör naturligtvisbinda , men de får anses ha karaktären av minimivillkor somvattendomstolen bör få komplettera om del behövs. Utredningen behandlar härefter frågan om u n d e rI a g e t för Kungl. Maj:ts prövning och erinrar till en början om altförelagaren genora kungörelsen (1953: 177) angående förberedelse av vissa förelagenligl vattenlagen har ålagts atl redan före ansökan hos valtendoraslol underrättalänsstyrelsen och andra rayndigheter saral orientera ortsbefolkningen omföretagel. utomprocessuella förberedelseförfarande synes enliglutredningen inte lill fullo ha raolsvaral förväntningarna, och röster har höjtsför alt slopa det. Utredningen anser emellertid att det är av värde om meraomfattande eller ingripande företag kan planeras i samråd och samarbete medberörda myndigheter på olika nivåer. Härigenom kan meningsmotsättningarlättare utjämnas än om förhandlingar inleds först sedan ansökan om tillståndlill företaget har getts in lill . Utredningen anser det ocksåuppenbart atl etl sålunda förberett lillslåndsärende snabbare än annars kanföras fram lill etl slutligt avgörande, vare sig detta ankommer påvattendomstol eller på Kungl. Maj:l. Förberedelseförfärandet synes från deangivna synpunkterna inle kunna frånkännas betydelse. Del är också av värdealt ortsbefolkningen informeras om projekten. Utredningen påpekar vidareall en viss motsvarighet till det valtenrättsliga förberedelseförfaran-det harföreskrivits i 11 § miljöskyddskungörelsen (1969:388). Utredningen är avangivna skäl inle beredd alt i della sammanhang föreslå att del valtenrättsligaförberedelseförfarandel slopas eller alt det ändras mer väsentligt. Förfarandetbör emellerlid nu jämkas så all del blir etl första led i förberedandet av deärenden som skall underställas Kungl.