prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — 4 Nybyggnadi kvarteret i 53 001000 *I40 000 000 5 Inköp, uppförande och iståndsättande av fastig heter för utrikesrepresentationen 7 Uppförande avförtådsbyggnader för civilförsvaret 8 Vissabyggnadsarbeten vid statens civilförsvarsskolor 10 Utbyggande avakademiska sjukhuset i 11 Vissa byggnadsarbeten m.m. inomsocialdepartementets verksamhetsområde 12 Byggnadsarbetenför statlig förvaltning 13 Inköp av fastigheterm. 16 Byggnadsarbetenför vissa kulturändamål 18 Byggnadsarbetenvid universiteten m. m. 19 Byggnadsarbetenvid jordbrukets högskolor m. m. 20 Byggnadsarbeten för länsstyrelserna 1000 21 Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. * Beräknat belopp. 1 Byggnadsarbetenför gemensamma ändamål 15 600 000 2 Byggnadsarbetenför armén 42 000 000 3 Byggnadsarbetenför marinen 9 200 000 4 Byggnadsarbetenför flygvapnet 32 200 000 5 Markförvärvför övningsfäU m. m. *15 500 000 114 500 000 6 Befästningsarbetenför gemensamma ändamål 23 000 000 7 Befästningsarbetenför armén 3 000 000 8 Befästningsarbetenför marinen 36 800 000 9 Befästningsarbetenför flygvapnet 17 800 000 11 Markförvärv förbefästningar 550 000 104650 000 Försvarets forskningsanstalts delfond: 12 Byggnadsarbeten för 1 649 000 1 Utrikesförvaltningenslånefond 200 000 2 Biståndsförvaltningenslånefond 200 000 400 000 3 Statens bosättningslänefond 20 000 000 4 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten 1 000 5 Allmännastudielånefonden 113 000 000 6 Studiemeddsfonden 790 000 000 7 Lånefondenför studentkåriokaler 903001000 9 Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättning avfisk m. m. 200 000 1 200 000 * Beräknat belopp. 10 Statens hantverks-och industrilånefond 12 Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder 13 Lånefonden förkommunala markförvärv 14 Lånefondenför allmänna samlingslokaler 3 060 000 000 3 146 900 000 4 071 502 000 V. Fonden för låneunderstöd 1 Lån till anordnandeav barnstugor 2 Låntill byggande av sjukhem 3 Län till nybyggnadervid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. 4 Lån till utländskaläkare för viss efterutbildning 5 Garanti till Aktiebolaget för1970/71 6 Lån för inrättande avalkoholfria restauranger 8 Låntill utbyggnad av oljelagringen 9 Låntill nordiska industrialiseringsfonden till förmån för Industridepartementet: Lån tillAktiebolaget *25 000 000 Fonden för förlag till statsverket 2 Förskotttill vissa plankostnader m. m. * Beräknat belopp. Försvarsdepartementet: Statens datamaskinfond: 1 Anskaffning av datamaskiner för försvaret 14 000 000 : Statens vägverks förrådsfond: 56 200 000 fond: 12 200 000 68 400 000 : Statens datamaskinfond: 4 Anskaff'ning av datamaskiner 8 000 000 5 Jordfonden 1 000 Förrådsfondenför ekonomisk förs vars beredskap: 6 Förrådsanläggningar m. m. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Mai:t Konungen i statsrådet på den 4 januari1971. Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Efter gemensam beredning med statsrådetsövriga ledamöter anmäler chefen för , statsrådet ,fråga om proposition angående statsverketstillstånd och behov under /72 och anför. Maj:t fattar denna dag påhemställan av vederbörande föredragandebeslut om de förslag till i frågor om statsverkets inkomsteroch utgifter för /72 som skall ingå i nämnda proposition. Utdragav statsrådsprotokollet i dessa ärenden bör bifogas propositionen som bilagor 123. I fråga om bUagorna 415 har föredragandenaupprättat översikter över sina förslag. Dessa översikter torde få tryckasförst i resp. bilaga. Förslag till nämnda proposition har denlydelse bilaga till detta protokollutvisar med därvid fogade specifikationer av inkomsterna och utgiftemapä riksstaten. Jag hemstäUer, att Kungl. att godkänna förslaget tUl riksstat /72 och uppta statsverkets inkomster och utgifter i enlighetmed detta. Med bifall till vad föredraganden sålundamed instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:tKonungen att tUl skall avlåtas proposition av den lydelse bilagatill detta protokoll utvisar. Bilaga 1 till statsverkspropositionen 1971 Prop. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om finansplan ochberäkning av inkomster för /72 m. m. samt anför. uppvisade med några fåundantag en fortsatt snabb tillväxt , även om ökningstakten iflertalet länder var något lägre än föregående års. För delpräglades utvecklingen av en snabb expansionoch tUlväxttakten motsvarade den genomsnittliga för ,eUer ca 5 "/o. Däremot sjönk den markant i . Ettkarakteristiskt drag för den ekonomiska utvecklingen i de västligaindustriländerna var de snabba pris- och löneökningarna, som även länder med låg tillväxttakt och hög arbetslöshetfick vidkännas. Trots en allmänt restriktiv ekonomisk politik harefterfrågetrycket i varit så starkt att vissa länder inte hafttillräcklig produktionskapacitet. Den internationella bUden har härutöverhaft inslag av social oro som tagit siguttryck i relativt omfattande arbetskonfUkter och produktionsbortfall. Den allmänna prisnivån steg iOECD-länderna med i genomsnitt 5,5 ojo jämfört med en genomsnittligprisstegring på cirka 3 "/o. Prisstegringstakten var docknågot lägre i de större industrUänderna än under detförsta. och har jämfört med tidigare 1 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 är haft ovanligt stora prisökningar, vilketmedfört att det stabiliserande inflytande som dessa länder tidigare haft pä deninternationella prisutvecklingen minskat. Dessutom har till följd av starkefterfrågan benägenheten att priskonkurrera pä exportmarknaderna minskat i ettflertal länder, vUket bidragit tiU den kraftiga ökningen av importpriserna.Till den ovanligt snabba prisstegringen har troligen även faktorerav engångskaraktär bidragit, såsom kapacitetsbrist inom vissa basindustrieroch en allmän brist pä vissa basmetaller, t. ex. nickel, järn och stål. Den privata konsumtioneni har genomsnittligt ökat lika kraftigt som och detsammagäller för den offentiiga konsumtionen. De fasta investeringarna har däremotökat några procentenheter mindre än . I de länder, där denekonomiska politiken gradvis skärptes tycks åtgärderna sålunda inteha fått någon större effekt på konsumtionen utan i stället resulterat i enlägre ökningstakt för investeringarna. minskade efterfrågetrycketnågot och konjunkturen gick in i ett lugnare skede. Bland de västeuropeiskaländerna är det endast som noterat en produktionsökningunderstigande 2 "/o. I övriga länder har produktionsökningen legat på igenomsnitt över 5 Vo. Bland de större länderna är det främst ItaUen ochFrankrike som haft en snabbare total produktionsstegring än genomsnittet. Det dämpade efterfrågelägeti kan till stor del tillskrivas en svag investeringsverksamhet.Den kraftiga exportuppgången dämpades 1970.Bytesbalansen visade dock ett överskott, som var något större än 1969, ellernågot . Därigenom kunde systemet med importdepositionerplanenligt överges . Den ekonomiska politiken var inriktad päatt komma till rätta med prisstegringarna och att stimulera investeringarna.Den nya regeringen söker förverkliga dessa målsättningar med andra medel. I deändringsförslag tUl den löpande budgeten, som lades fram ,tillkännagavs sålunda lättnader i inkomstbeskattningen för både enskilda ochföretag. begränsades de sociala utgifterna. I ledde devalveringenoch det därefter introducerade stabiliseringsprogrammet tUl att man redanunder första delen av 1970 fick ett överskott på bytesbalansen. Då denutiändska efterfrågan avtog , lättades den ekonomiskapolitiken för att stimulera den inhemska efterfrågan, som under första delen avåret kraftigt hållils tillbaka till förmån för exporten. Den tilltagandearbetslösheten motiverade också en mindre stram ekonomisk politik. Trots en restriktivekonomisk politik, inriktad på att bekämpa prisstegringarna, höll iVästtyskland efterfrågetrycket i sig, även om det lättade något motslutet av året. Tillväxttakten sjönk ett par procentenheter i förhåUande tiU1969. Bakom den höga efterfrågan låg 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 3 främsten snabb ökning av den privata konsumtionen och de privata investeringarna. infördes en fioprocentigextraskatt och avskrivningsreglerna ändrades för att förmå företagenatt uppskjuta en del investeringar till 1971. Kreditpolitiken inriktades påatt begränsa företagens likviditet, men den motverkades av ett kraftigt inflödeav utländskt kapital. Bristen i produktionskapacitet avspeglade sig i snabbaprisstegringar och i en kraftig ökning av importen. Trots en volymmässigt avsevärtmindre ökning av exporten blev överskottet pä handelsbalansen lika stort som1969, främst till följd av en gynnsam utveckling av export- och importpriserefter revalveringen 1969. Den ekonomiska politiken i Italiensyftade framför allt till att begränsatillväxten i den inhemska efterfrågan samt tUl att stoppa den kraftiga kapitalulförseln.Återkommande strejker resulterade i kraftiga löneökningar ochproduktionskriser. höjdes räntan så att det italienskaränteläget var bland de högsta inom OECD-området. Till skillnad fråni utvecklades efterfrågan mycket svagt i . a. berodde detta päatt den ekonomiska politiken och första delen av 1970 mycketkraftigt inriktades på att bromsaprisstegrings takten och förbättra bytesbalansen. Då bruttonationalproduktensjönk och dä arbetslösheten blev allt större ladesgradvis den ekonomiska politiken om i mer expansiv riktning. Lättnader i kreditpolitiken ledde bl. a. till attbostadsbyggandet åter tog fart och att kapitalutflödet ökade. Den ekonomiskatillväxten i var ungefär 11 o/o. drabbades dock i likhet med mångaOECD-länder av snabba pris-och löneökningar. Medan konsumentpriserna under1960-talet stigit med omkring 56 »/o perår, registrerades en bortemot tio-procentig ökning. Löneökningarna,som 1969 översteg produktivitetsökningen, fortsatte i ensnabbare takt än produktiviteten. Under1970 beräknas världshandeln värdemässigt ha ökat lika kraftigt som , dvs. med ungefär 1213 »/o.En del av denna ökning kan emellertid tillskrivas de ovanligt snabbaprisstegringarna, som uppgått tUl i genomsnitt 4 »/o. Även i en delländer med en låg ekonomisk aktivitet steg utrikeshandeln markant. I Förentastaterna ökade importen värdemässigt likasnabbt som 1969 och i steg importvolymen dubbelt sä snabbt som1969. handel beräknasha ökat med omkring 15 «/o värdemässigt eller lika mycket som föregående år; prisstegringen var emellertid ännukraftigare, bortåt 5 "/o, vUket innebar att den reala ökningen avhandeln var något lägre än 1969. Läget på det internationellabetalningsomrädet har varit förhållandevis lugnt. En faktor som haftstor betydelse för utvecklingen har varit den utjämning av överskott ochunderskott, som skett i de prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 En annan orsak har varit en stark ökning av deninternationella likviditeten. I motsats till tidigare är, dä tillskotten varit mycket små, var ökningenunder 1970 av betydande storlek och uppgick till 1012 miljarder dollar.Ökningen beror huvudsakligen på det starka utflödet av kapital frånFörenta staterna, men en betydande del utgörs av den första tilldelningen avsärskilda dragningsrätter med 3,5miljarder doUar. genomfördes även en kvothöjning iIntemationella valutafonden. Efter justeringen av de franska och tyskaväxelkurserna avtog despekulativa kapUalrörelserna avsevärt. har de kortfristigakapitalrörelserna till största delen bestått i ett kraftigt utflöde av kapitalfrån tUl i första hand . TiU följd av lättnadernai kreditpolitiken i har de amerikanska affärsbankernasupplåning på eurodollarmarknaden sjunkit med över fyramUjarder dollar. De återbetalningar som således skett har starkt påverkaträntorna pä eurodollarmarknaden, som sjunkit från ca 10,5 "/o i början av1970 till ca 7 "/o . Det är således främstpenningpolitiken i som ligger bakom den nedgång i det högainternationella ränteläget som kunnat konstateras under senare delen av 1970.Eftersom några mer omfattande spekulationer i växelkursförändringar inteförekommit har kapitalrörelserna i stor utsträckning styrts av skillnaderna ide olika ländernas penningpolitik. Utflödet av kapital från Förenta staternahar därvid förorsakat problem för , som genom ett högt räntelägeoch en restriktiv ekonomisk politik försökt bekämpa den inhemskaprisstegringen. förutses en begynnandeproduktionsuppgång i . Den ekonomiska politiken lättadesgradvis under loppet av 1970, varvid en del åtgärder inte väntas få full effektförrän . Skattesänkningarna som trädde i kraft börstimulera den privata efterfrågan och kreditpolitiken har redan börjat få ettgynnsamt inflytande på bostadsbyggandet. Eftersom ytterligare lättnader harsignalerats i fråga om både finans- och kreditpolitiken, torde återhämtningenkomma i gång en bit in pä 1971. Även om utvecklingen i påsenare tid haft ett något mindre inflytande på konjunkturen i tillföljd av att importen inte i samma utsträckning som tidigare följt ekonomins utveckling i stort, kan produktionstillväxten iFörenta staterna fä ett gynnsamt inflytande på konjunkturen iVästeuropa. Trots att återhämtningen troligen inte kommer förrän en bit in på1971, är det sannolikt att importen växer snabbt även under det första halvåretpå grund av en väntad stark lageruppbyggnad. För del finns vissa tendensertill en svagare tillväxttakt. En sådan utveckling kan föranledas av de successivaskärpningar av den ekonomiska politiken som vidtogs i en del OECD- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 5 länder,främst , för att dämpa prisstegringstakten. Dessa åtgärder väntasfä full effekt . Mot detta står emellertid tendenser till expansion iandra länder, främst , där en snabbare tillväxt väntas. IFrankrike har lättnader skett i kreditpolitiken och en hög tillväxt förutses.I tyder regeringens reformplaner på att de offentliga utgifterna växerminst lika snabbt som 1970. De vidtagna skattepolitiska åtgärderna får troligeninte någon mer påtagligt dämpande effekt på den privata konsumtionen. Gradenav åtstramning i den ekonomiska politikenblir naturligtvis i flertalet länder beroende pä om prisstegringstaktenvisar tecken till att avta. Om tendensen till lugnare prisutveckling i en delländer består, bedömer jag en fortsatt hög tillväxttakt som trolig. Av stor betydelse för tillväxten iVästeuropa blir prisutvecklingen och den ekonomiska expansionen i Västtyskland.En del av de ekonomisk-politiska åtgärderna har gjorts avhängiga avprisutvecklingen. Med anledning därav är det osäkert hur utformningen ochstyrkan av dessa åtgärder kommer att bli. Mycket talar dock för att deoffentliga utgifterna kommer att öka dubbelt så snabbt som , vilketkan uppväga den minskade efterfrågan som väntas bli en följd av dentioprocentiga konjunktureUa extraskatten. Det är även möjligt, att den dämpning i investeringsverksamheten som märktes mot slutetav var en följd av de ändrade avskrivningsreglerna och att investeringarnaäter skjuter fart dä dessa ogynnsamma avskrivnings-regler upphävs i slutet avjanuari. Lagerinvesteringarna kan emellertid väntas sjunka och de fastainvesteringarna kommer troligen att öka långsammareän 1970, varför helhetsbilden tyder pä en något lägre ekonomisktillväxt än föregående år. I de från svensk exportsynpunktbetydelsefulla nordiska länderna synes en fortsatt expansion trolig.I väntas tillväxttakten öka i förhållande till 1970 och i ochFinland bedöms den komma att endast obetydligt understiga ökningstakt. Prisstegringstakten i industriländernatycks ha nått sin topp . För OECD-området som helhet kan den allmännaprisstegrings-takten väntas sjunka från 5,5o/o till 3,54 o/o . exportpriser väntas endastöka med något över 2 o/q under1971, vilket torde verka dämpande på den allmänna prisutvecklingen inom dessaländer. Ökningen av handeln inom uppskattas till 7 ä 8 o/o i volym för1971. Med hänsyn till denallmänna utvecklingen av investeringarna, konsumtionen och till den utformning den ekonomiska politikensynes få är det sannolikt att tillväxten i även under detta år kommeratt ligga på en hög nivå, om än något lägre än . Mot bakgrund av vidtagna och signaleradelättnader i kreditpolitik bör det minskade trycket påeurodollarmarknaden Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 bestå.Eftersom utvecklingen av de större industriländernas bytesbalans väntas gå ien utjämnande riktning även och eftersom den internationellalikviditeten kommer att öka genom ytterligare tUl-delning av särskildadragningsrätter och möjligen även genom ett fortsatt underskott i Förentastaternas betalningsbalans, torde i vart fall enlugn utveckling på det internationella monetära området kunna förutses. I detta sammanhangvill jag beröra den utveckling som sker inom de europeiska gemenskaperna. Inom EEC har det ekonomiskaintegrationsarbetet fortskridit sedan man vid stats- och regeringschefsmötet iHaag fattade ett principbeslut om att fördjupa det ekonomiskasamarbetet. har beslut fattats om inrättandet av ett kortfristigtmonetärt stödsystem och planer pä ett medelfristigt sådant stöd föreligger. Förhandlingar har inletts för att utvidgasamarbetet till att omfatta fler länder än de ursprungliga sex. ,, och har ansökt om medlemskap. De övriga EFTA-länderna harockså inlett överläggningar för att uppnå sådana överenskommelser om samarbete,som är anpassade till resp. lands särskilda ekonomiska och politiskaförhållanden. har därvid inte bundit sin ståndpunkt till någonspeciell samarbetsform utan lämnat frågan om formen för svensk anknytning till de utvidgade gemenskaperna öppen.Överläggningarna med EEC avser f. n. utredande samtal med kommissionen.När dessa har slutförts blir det aktuellt med realförhandlingar om innehållet ioch formerna för samverkan med de europeiska gemenskaperna. Det är regeringens förhoppning attöverläggningarna mellan EEC-och EFTA-länderna skall leda fram tillöverenskommelser, som bidrar till att slopa handelshindren i ochskapa förbättrade förutsättningar för den ekonomiska utvecklingen i dettaområde samt främja en friare världshandel. Konjunkturutveckling och ekonomisk politik i Sverige1970 Huvuduppgiften för den ekonomiska politikenunder 1970 var att motverka tendenserna till spänningar i ekonomin, vilka togsig uttryck i ett stigande efterfrågetryck på arbetsmarknaden, ökandeunderskott i bytesbalansen och etttilltagande pris- och kostnadstryck. Politiken gavs mot denna bakgrunden generellt restriktiv inriktning. Den strama kreditpolitik, som genomförtsredan under 1969 och som främst varit motiverad av hänsyn tiU vårvalutasituation, bibehölls och kompletterades med en skärpning även avfinanspolitiken. Tendenserna till överhettning i ekonominbestod . Den intensifiering av högkonjunkturen som skeddeunder denna Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 7 periodkan väsentligen återföras till utvecklingen av lagerinvesteringarna. MeUanförsta halvåren 1969 och 1970 beräknas sålunda lagerinvesteringarnas tillväxtha motsvarat en ökning av bruttonationalprodukten med 4 a' 5o/o. försvagades mellan dessaperioder handelsbalansen med ca 950 milj. kr. Denna försvagning återspegladedels en främst av lageruppbyggnaden starkt uppdriven import, dels detförhällandet att den betydande utländska efterfrågan på våra exportvaror intekunde fullt ut tillgodoses på grund av bristande produktionskapacitet. Konjunkturutvecklingen föranledderegeringen att efter hand ytterligarestrama åt den ekonomiska politiken. Den förlagdahöjningen av mervärdeskatten genomfördes för vissa kapitalvaror redan den 9februari 1970 och ytterligare åtgärder vidtogs i syfte att skapaökat exportutrymme och lätta trycket på arbetsmarknaden. StatligaindustribestäUningar senarelades i inte oväsentligomfattning och den 25-procentiga investeringsavgiften på mindre angelägnabyggen återinfördes. Statsbudgeten för /71 innebar vidare enpåtaglig skärpning av finanspolitiken i förhällande till närmast föregåendebudgetär. För att uppnå den eftersträvade dämpningen av efterfrågan, särskiltden importkrävande, framstod det emellertid som nödvändigt att ytterligarestrama åt finanspolitiken. Skatten på motorbränslen samt sprit och vin höjdesdärför och denbeslutade höjningen av mervärdeskatten tidigare-lades för vissahushållskapitalvaror. Vid ingången av höjdes vidare dels den allmänna arbetsgivaravgiften från 1"/o till 2 o/o, dels arbetsgivaravgiftentill sjukförsäkringen, dels också energiskatten på den privataförbrukningen av elkraft. Dessa åtgärder syftade tUl att dämpa såväl den privata konsumtionen som näringslivetsefterfrågan. En återhållande verkan på den privata konsumtionenåstadkoms vidare genom de förmånliga sparmöjligheter som infördes för denöverskjutande skatt, som utbetalas omkring . Kreditpolitiken har spelat en centralroll i den ekonomiska politiken under den senaste högkonjunkturen. En kraftigåtstramning genomfördes under loppet av 1969 och denna stramhet bibehöUs under1970. Denna inriktning av politiken var till en början främst föranledd avhänsyn till vår utrikesbalans och valutasituation men blev efter hand motiverad även av de krav som ställdes av deninhemska konjunkturutvecklingen. Kreditrestriktionerna har kommit attinnefatta föreskrifter om likviditetskvoter och kassakvoter samt åtgärder föratt mera direkt begränsa bankernas utlåning. träffade riksbankensålunda en överenskommelse med affärsbankerna som innebar att deras uteståendekrediter tUl andra ändamål än bostadsbyggande under loppet av 1970 inte skullefä öka med mera än 4 o/o. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen g härmedträffades också en uppgörelse om att beviljade checkräknings-och motsvarandekrediter skulle skäras ned. Den restriktivaekonomiska politiken ledde tUl en dämpning av den inhemska efterfrågans tillväxt och förbättring av den samhällsekonomiska balansen under senare delen av är1970. Av särskild betydelse var den påtagliga dämpning av lagerinvesteringarnasom ägde rum. Denna bidrog i hög grad tUl den förstärkning av handelsbalansensom kunde registreras och till att trycket på arbetsmarknadenlättade. Som helhet präglades fjolåret av en starkefterfrågan och en snabb produktionstillväxt. Den totala produktionensökningstakt sjönk visserligen från 5,70/0 tUl 4,3 0/0 under 1970men tiUväxten var likväl högre än vad sombedömdes möjligt i den reviderade finansplanen. Industriproduktionenökade 1970 med 7,5 0/0, vilket innebar ungefär samma takt som året innan. Enväsentlig förutsättning för attproduktionstillväxten kunde hållas väl uppe var den ökning i sysselsättningenmed ca 1,5 0/0, räknat i timmar, som visade sig möjlig att åstadkomma,inte minst tack vare aktiva insatser inom arbetsmarknadspolitiken och densociala servicesektorn. Den totalaefterfrågans tillväxt avtog från ca 7,5 0/0 1969 till ca 5,5 0/0 1970. Dämpningen är hänförlig till ensvagare ökning såväl av den inhemska efterfrågan som av exporten. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 9 bibehölls på en förhållandevis hög nivå, vilket framförallt berodde på en fortsattbetydande ökning av lagerinvesteringarna. Frånräknas lagerförändringarna framkommer en nedgång i efterfråganstillväxt från 4,5 o/o 1969 tUl 2,8 o/o 1970, vUket illustrerar graden avhårdhet i den ekonomiska politiken. Vid en mera normal ökning avlagerinvesteringarna skulle alltså uppgången i efterfrågan ha hållit sig inomramen för produktionstillväxten. Dämpningenav efterfrågan har gällt både konsumtionen och investeringarna. Den privatakonsumtionens tillväxt stannade vid knappt 3 o/o mot 4,5 o/o . Den offentliga konsumtionen fortsatte att öka iungefär oförändrad takt eller med drygt 5 o/o. För de totala investeringarnai fast realkapital noteras en påtaglig uppbromsning, nämligen från drygt 3,5 o/o 1969 tiU omkring 1 o/o 1970. Dennaförklaras främst av bostadsbyggandetsoch de kommunala investeringarnas utveckling. Antalet inflyttningsfärdigalägenheter uppskattas till 106 000 mot 109 000 under 1969.Bostadsinvesteringarna beräknas dock i volym ha minskat med 5 o/o.