prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Det generella skyddet genom tullar har emellertid fåttsin utformning främst med hänsyn lUl konkurrensen från med industrielltlikställda länder. I någon större utsträckning har hänsyn inte kunnat tas tillde speciella konkurrensförutsättningar somgäller exempelvis beträffande importen från slatshandelsländerna i öst.För att få en kontrollerad utveckling till stånd i fråga om konkurrensen frånsådana länder har vissa kvantitativabegränsningar i fråga om införseln av produkter inom utsatta sektorerinförts. En liknande politik har tillämpats mot konkurrensen från elt antalöstasiatiska länder. Utredningen konstaterar att denna politik bl. a. på gmndav handelspolitiska hänsyn inte har kunnat utformas så konsekvent som motivenför densamma skulle påfordrat. I fråga om handlingsutrymmet förimportbegränsande åtgärder utöver dem somhittills vidtagits konstaterar utredningen all den svenska importpolitikenmåste utformas under nära beaktande av de internationella perspektiven. En genereU importbegränsning som skulle innebära ävenen omprövning av skyddet mot länder med i huvudsak samma industriella konkurrenssituation ochhandelspolitik som vårt eget land framstår enligt utredningens bedömninginte som en framkomlig väg. En dylikpolitik skulle stå i strid med väsentliga åtaganden som vi gjort internationellt.Den skulle vidare enligt utredningens mening inte heller slå i överensstämmelsemed riktlinjerna för vår handels- och näringspolitik. Utredningen konstaterar å andra sidan allläget snabbi kan förändras om långtgående regleringar introduceras av andraindustriländer. Inför en sådan utvecklingkan den svenska politiken inte stå opåverkad. Tendenser till ökadproteklionisra är skönjbara i vissa länder. görsemellertid internationellt energiska ansträngningar för att på olika sätt mötasådana tendenser. Enligt utredningens mening bör raan från svensk sida aktivtstödja sådana ansträngningar. Utredningen anser det realistiskt atträkna med alt nuvarande be-gränsningspoliliki väsentliga stycken måste beslå tills vidare, så länge exceptionellakonkurrensförhållanden råder i fråga om import från vissa länder. Åtgärdernabör emellertid enligt utredningens uppfattning så långt möjligt ges ensystematisk utformning och en tUlämpningsom medger en där så är görligt successiv anpassning avkonkurrensförhåUandena. Del är också enligt utredningen angeläget all imporlulvecklingennära följs, så alt ell aktuellt underlag skapas för en anpassning avreslriktionema. Försörjningsberedskapen på TEKO-området. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 36 Utredningen konstaterar att den svenskasjälvförsörjningsgraden pä TEKO-områdetsuccessivt minskat och i många fall ligger på en sådan nivå atl särskildaåtgärder måste vidtas för att säkerställa försörjningen vid krig eller avspärrning. EnUgt försörjningsplanen för TEKO-varor,som kontinuerligt upprättas av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),finns det viktiga varugrupper inom TEKO-området för vilka den svenskaproduktionen faller långt under del minimum som ÖEF fastställt för den svenskaförsörjningen i krig. Utredningen erinrar om atl delta läge uppstår i fråga omallt flera varugrupper även utanför TEKO-området allteftersominternationaliseringen av det svenska näringslivet fortsätter. Andra medSverige jämförbara länder befinner sig i samma läge. Vid behandling av frågan iEFTA har enighet rått om atl beredskapsskälskall få motivera en skyddad eller subventionerad produktion endast isällsynta undantagsfall, då inle andra utvägar står öppna. Utredningen redogör för de övervägandenangående metoderna för att lösa beredskapsbehoven på ylletexlilområdel soraunder vintern i9691970 gjordes avregeringen och ÖEF. Det slutiiga ställningstagandet i denna frågainnebar, all staten inträdde sora hälflendelägare av det vid tillfället nedläggningshotade spinneriet i Stigen i syfte alttrygga försörjningen raed vissa yllegarner. I fråga om försörjningen medylle-väv innebar beslutet alt försörjningsberedskapen i högre grad än hittillskoramer alt baseras på fredslagring. Utredningen konstaterar att regeringensbeslut innebär ett restriktivt utnyttjande av beredskaps-argumentet för atlupprätthålla produktionskapacitet. Utredningen erinrar också om att en annanlinje skulle kunna få handelspolitiska återverkningar i form av restriktionereUer stödåtgärder i andra länder. För de fall som kan koraraaupp, där försörjningsberedskapen försärskilda varuområden hotas av minskad inherask tillverkningskapacitet,finner utredningen del inte möjligt att föreslå någon generellt giltig metodför alt upprätthålla beredskapen. Problemet raåste enligt utredningensbedömning lösas från fall lUl fall genom att ÖEF preciserar behoven ochframställer förslag tUl åtgärd antingen i form av statliga åtgärder för atltrygga den inhemska produktionen eller i form av ökad fredslagring. Arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiskaåtgärder. Utredningen framhåller kraftiga minskning som skett av antalet anställda inom TEKO-industriernainte har kunnat genomföras ulan att allvarliga oraslällningsproblera uppståttför den berörda arbetskraften. Mot bakgrund av probleraens storlek har arbetslöshetenvarit av begränsad omfattning. Trots den aktiva arbetsmarknadspolitik sombedrivits på området har arbetslösheten tenderat atl öka inomTEKO-facken. De nu registrerade arbetslös-helssiffrorna är enligt utredningensmening av en sådan storlek att de 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 37 Arbetslöshetsprocenlen inom TEKO-facken ligger klarthögre än för övriga industriarbetare. Den äldre arbetskraften och kvinnornahar främst drabbats. Omställningsproblemenför arbetskraften under kan enligtutredningens mening väntas bli större . Nediäggningarna tordenämligen i ökad utsträckning inträffa på orter, där möjligheterna atl finnaannan sysselsättning för arbetskraften inom sarania yrkesområde är begränsadeeller helt saknas. Delta innebär att stora krav kommer att ställas på den arbetsförmedlande och yrkesvägledande verksamheteninte minst i personellt hänseende för att tiUfredsstäUande lösningar påomställningsproblemen skall kunna åstadkommas. Manmåste enligt utredningen räkna med att det vid driftsnedläggningar och driftsinskränkningarkommer atl finnas grupper, vanligen äldre och oftast kvinnor, för vilka delinte är realistiskt all räkna med en sådan omplacering på den öppnaarbetsmarknaden sora innebär byte av yrkeoch/eller av bostadsort. Utredningen finner del betydelsefullt all åtgärderkan sättas in för alt bereda också denna arbetskraft sysselsättning sommotsvarar deras yrkesförutsättningar och önskemål. För detta krävs enligtutredningens uppfattning en ytterligare utveckling av de s. k. industriella beredskapsarbeten medsömnadsproduktion som anordnar. Även andraformer av åtgärder än de nuvarande är enligt utredningen länkbara. Utredningen finner del betydelsefullt altett nära samarbete kommer lill stånd mellan TEKO-industrierna ocharbetsmarknadsstyrelsen i syfte alt finna lösningar på de här berörda frågornasom är så tillfredsställande som möjligtfrån sociala och ekonomiska utgångspunkter. Utredningen föreslår i dettasyfte all lill knyts en delegation eller kontaktgruppmed företrädare för branschorganisationerna och parterna på arbetsmarknadeninom TEKO-industrierna raed uppgift atlbiträda styrelsen i frågor som rör omställningar inora TEKO-industrierna. Som tidigare redovisats har utvecklingenunder medfört en väsentligt ökadregional koncentration av TEKO-industrierna lill och denäraliggande delarna av södra . Mycket talar enligt utredningenför atl denna koncentration inneburit påtagliga företagsekonomiska fördelar.Förekomsten av en stor och rikt differentierad TEKO-industri i Borås-områdethar även från arbetsmarknadspolitisksynpunkt varit betydelsefull. Omställningen för arbetskraften harunderlätlats vid företagsnedläggningar och driftsinskränkningar genom atl detvarit lätt att finna andra arbetstillfällen inom samma yrkesområde. Detta harlett lUl all sysselsättningen totalt settkunnat upprätthållas i trots den kraftiga sysselsältningsminskningeninom TEKO-industrierna som helhet. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 38 ringspolitiskastöd, som vid olika tillfällen utgått inom , har bidragit lilldelta. I sin bedömning av den framlidautvecklingen har utredningen räknat medatt den hittiUs registrerade geografiska koncentrationen av TEKO-mdustriernalill med omnejd kommer atl fortsätta. Utredningen anser det inleorealistiskt alt för uppställa som mål atl i stort sett detnuvarande antalet TEKO-sysselsatta, dvs. ca 25 000, skall kunna bibehållas. Medhänsyn till den förutsedda nedgången av den totala sysselsättningeni branschen skulle detta innebära all i slutet av 1970-lalet skulleuppnå en andel på omkring 50 o/o avsamtiiga TEKO-anställda i landet. Utredningen framhåller att den nuvarandeensidiga och föga tillväxt-betonade sammansättningen av näringslivet iBorås-regionen innebär påtagliga nackdelar. Det måste enligt utredningensmening vara en viktig regionalpolitiskmålsättning alt söka åstadkomma en mer differentierad närings- ochyrkesstmklur i . En sådan strukturbör kunna bidra tUl en mer stabiliserad arbetsmarknad med större motståndskraftmot återverkningarna av uppkommande svårigheter inom TEKO-industrierna. Utredningen fäster uppmärksamheten på atlden starkt expansiva huvudort ligger endast frånBorås och framhåller all del från båda regionernas synpunkt borde innebära enfördel, om Göteborgs-industrierna kunde utnyttja uppkommande arbetskraftsreserveri . Från utredningens synpunkt framstår med hänsyn härtill ettlångtgående och effektivt program för lokaliseringav lillväxtindustrier till som nödvändigt. Utredningen föreslår alt ettlokaliseringsprogram snabbi utarbetas med syfte att lill flyttaöver delar av expansion saml delar av den statligaförvaltning som har föreslagits blidecentraliserad. Prograramet bör enligt utredningens förslag omfattaåtgärder för alt bygga ul sådana servicefunktioner på olika områden som kanskapa komparativa fördelar för industri i . Bland de frågor somutredningen anser bör behandlas i ett sådant program nämns särskilt frågan omen prioritering av vägbyggandel mellan , och . Eftersom defrågor som måste behandlas i samband med ett lokaliseringsprogram av deltaslag knyter an tUl arbetet inom flera myndigheter och departement förutom lillde berörda regionerna och länsstyrelserna, framhåller utredningen vikten avatt en god samordning och en central ledning för programmet kommer till stånd. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 39 TEKO-industriernas nuläge och framtidsutsikter De remissinstansersom uttalat sig om den allmänna bUd som utredningen tecknar av TEKO-industriernas nuläge ochframtidsutsikter finner denna realistisk och välbalanserad. Materialetframhålls vara värdefullt som ledning såväl för enskilda förelag ochdelbranscher som för statsmakterna när det gäller atl komma tillrätta medTEKO-branschens problem. Någraremissinstanser, däribland , /och , finnerriskerna vara påtagliga för atlsysselsättningsminskningen inom TEKO-sektorn skall få ett snabbare förloppän vad utredningen räknat med. pekar i sitt remissvarpå atl de största förändringarna i TEKO-industriernas konkurrenssituationlorde vara att vänta om i en eller annan form når tullfrihet i handelnmed EEC. Den sammanlagda effekten härav,som tar sig uttryck i ell kraftigare import-tryck och försämradpreferensslällning på EFTA-marknaden å ena sidan saml ökade exportmöjligheterpå EEC å andra sidan, är dock enligt kollegiets mening svår atl bedöma.Kollegiet redogör i sammanhanget för sinaöverläggningar i marknadsfrågan under somraaren och medTEKO-branschen. Härvid har kommit fram atl för den svenska lex-tUindustrinde negativa följderna av ell sådant deltagande troligtvis skulle korama atl överväga. Förkonfeklionsindustrins del har resultatet ansetts bli det motsatta och i valetmellan en anslutning lill den västeuropeiska stormarknaden och ettulanförstående väljer man från denna industrigrens sida tveklöst enanslutning. Allmänna synpunkter på utredningens förslag Den av utredningen uttalade grundsynen påTEKO-branschens behov av omställning ochden härav föranledda utformningen av utredningens förslag till statiigaåtgärder har inte mött invändning från någon remissinstans. Allmäntkonstaleras att de förslag lill åtgärder som framlagts såväl beträffandeprincipiell inriktning som praktisk utformning i stor utsträckning utgörkompletteringar till redan beslutade prograra. LO delarutredningens uppfattning atl del f. n. inte kan ligga i sarahäl-lets intresse atl förhindra en fortsattstrukturomvandling av TEKO-industriernagenom genereUa importbegränsningar. Den strukturomvandling som ansesnödvändig kan emellertid inte få ske på del oplanerade och okontrollerade sättsom skett under 1960-lalel. Stödåtgärder av tiUfällig natur från samhäUetssida kan därför enligt LO:s uppfattning vara befogade. Dessa bör utformas såalt en välplanerad strukturomvandling åstadkoms och så att största möjligahänsyn tas lill de anställdas intressen. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 40 LO framhåller isararaanhangel att de strukturella problem sora berörtvissa branscher, såsom TEKO-industrierna, kan förväntas utsträckastill andra traditionella industribranscher. innebär emellertid dettaatt förutsättningarna ökar att på lång sikt utveckla andra och expansivabranscher. Huruvida på enskilda branscher inriktade stödåtgärder kan ansesvara befogade, måste enligt LO i större utsträckning än hittiUs i framtidenbedömas utifrån ett vidare in-dusiripolitiskt saramanhang. /anser att bedömningen av olika statligaspecialåtgärder måste vägas mot dels de behov sora föreligger inora andrabranscher, dels de totala resurser sora staten anslår till olika institutionerför näringspolitiska insatser. Liknande synpunkter fraraförs av och i . Åtgärder för omställning och företagsutveckling Så gott sora saratligaremissinstanser, som uttalat sig angående utredningens förslag omomstäUningsfrärajande åtgärder i förra av statliga bidrag till anlitande avkonsulter och statliga kreditgarantier för omsläll-ningsinvesteringar, hartillstyrkt dessa. a. kommerskoUegium och AMS anser del angeläget alt delstöd till TEKO-industrierna som redan beviljats av kompletteras medåtgärder som mer direkt främjar en strukturrationalisering av branschen.KoraraerskoUegiura betonar att TEKO-industrierna arbetar på en raarknad, därrörligheten i efterfrågan är betydande. Detta ställer särskilt stora krav på deföretagsledande funktionerna och på företagens förmåga att komma in på de rättaexpansiva delmarknaderna. Dessa förhållanden gör enligt kollegiets mening attett stödprogram raed den inriktning och utforraning sora utredningen föreslårmåste bedömas bli verkningsfullt just för industrier av TEKO-industriernas typ. investeringsbankinstämraer på grundval av sin egen erfarenhet i utredningens uppfattning attsamraanslagningar och saraarbetsprojekt torde få väsentligt större utsikter altförverkligas genom att branschen ges möjlighet att anlita utomståendesakkunskap både i diagnosar-betel och då nödvändiga åtgärder skall verkställas. Näringsfrihetsrådetframhåller att sådant samarbete mellan företagen som i vissa fall åsyftas medutredningsförslagen kan tänkas vara i viss mån konkurrensbegränsande. Även oraså skulle vara fallet, kan saraarbetet emellertid vara motiverat från allmänsynpunkt och alltså godtagbart. har uttalat sammauppfattning. SAF vill inte motsättasig att utredningens förslag prövas, men anser att det vore rimligt atteffekterna av de redan införda TEKO-programmen utvärderas, innan eventuellaytterligare åtgärder införs. Synpunkter på inriktningen av de omslällningsfrämjandeåtgärderna framförs av ell flertal remissinstanser. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 41 len av en fortsatt översyn av marknadsstrukturenoch förhållandet mellan olika distributionsled. Enligt organisationens meningbör bl. a. en ökad vertikal integration eller olika former av långsiktigtsamarbete mellan fabrikanter och detaljister stimuleras. En från utredningenavvikande mening beträffande TEKO-sektorns behov av företagssamgåenden framförsav . Enligt föreningens mening har under senare årvuxit fram en övertro på fö-ietagsfusioner som en undermedicin mot vikandelönsamhet och syssel-sätlningssvårigheler. Liknande synpunkter framförs avSIFU, som framhåller att någon generell lösning inle står all finna genomstordriftens fördelar. SIFU anser dock att förhållandena vid marknadsföring påexport är sådana atl ett planmässigt samarbete måste etableras mellan fleraförelag för att kostnaderna för marknadsföringen skall kunna fördelas och entillräcklig kapacitet med tillräckligt brett sortiment skall kunna utbjudas. Enligt LO finns riskerför atl det statliga stödet i betydande utsträckning kan komma all inriktas påföretag som hamnar i akuta krissituationer, utan all dessa företag behövervara de på bäst utvecklade. För att i möjligaste mån undvika dettabör enligt LO:s uppfattning den bidragsgivande myndigheten ges en orafaltandeinitiativrätl att själv verkställa och föranstalta ora utredningar ochkartlägga behovet av samgående eUer andra nödvändiga åtgärder. LO och KF framhåller delönskvärda i atl bidrags- och lånegaranti-system.et för atl få full effekt pålängre sikt kopplas samman med utbUd-ningsstödel och förordar atl deltagande idet tidigare beslutade utbildningsprogrammet ställs upp som ett villkor föratt ett företag skall erhålla bidrag och/eller lånegarantier. En sådan metodavvisas av SAF. TCO finner del viktigtatl alla anställda får möjlighet tUl inblick i sina företags speciellaförhållanden. För atl företagen skall kunna klara de föreståendeomställningarna krävs, såsora organisationen frarahåller, en nära saraverkanmed de anställda och deras organisationer. Utredningen harföreslagit att koraraerskoUegiura anförtros a d ra i -nistrationen av de nu föreslagna åtgärderna. Kommerskollegiumhänvisar till all kollegiet handlägger bl. a. exporlprogrammel och finner detför egen del naturligt atl kollegiet anförtros även de nu föreslagnauppgifterna. Kollegiet anför i sararaanhangel, att ell bifall lill utredningensförslag innebär att flera statliga myndigheter var för sig koraraer atthandlägga ärenden berörande TEKO-industrierna. Det är enligt kollegiets meningangeläget atl dessa myndigheter samordnar sin verksamhet, vUkel dock intekräver skapandet av ett särskilt samordningsorgan. Likaså förutsätterkollegiet alt lämplig förra för sararåd skall kunna skapas mellan dessamyndigheter saml de kreditinstitut, t. ex. invesleringsbank, ochnäringsorganisationer som ägnar sig ål hithörande frågor. SIFU framhållerlärapligheten av atl program som syftar tUl alt genom 2t 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 42 selektivaåtgärder främja företagens utveckling eller omställning inom olika industribranscher i största möjligautsträckning förläggs tUl SIFU. Genom all SIFU i den pågående uppläggningen avföretagsledarulbUd-ningen för TEKO-industrin genom kontakter medkonsultföretag avser alt skaffa skickliga konsulter för den förberedandehandledningen synes det enligt institutelsmening ligga nära lUl hands atl SIFU även administrerarkonsultverksamheten och det utrednings- och undersökningsarbete som börulföras av seriösa och förfarna konsulter. Direkta synpunkter på de av utredningenförordade ekonomiska ramarnaför de föreslagna bidragen ochkreditgarantierna framförs endast av ett begränsat antalremissinstanser. anser de föreslagna beloppen vara försmå och föreslår därför en fördubbling. Kommerskollegiumfinner det vanskligt atl bedöma om ramarna är tillräckligt vida. Del kan enligtkollegiets uppfattning förväntas all förelagen kommer all i stor utsträckningförsöka utnyttja möjligheten atl få statliga bidrag för anlitande av konsulter.Kollegiet anser sig dock inle böra föreslå en höjning av del av utredningenförordade beloppet. Någon sådan förordas inte heller beträffandekreditgarantierna. Men hänsyn tiU alt del rör sig om en kortareomställningsperiod och de frågor som anmäler sig i sammanhanget berör ennäringsgren med speciella problem ochsvårigheter, anser kollegiet att garanlibeloppen inte bör inrymmas iden ram som finns för den allmänna lånegaranliverksamheten. I stället bör särskild garantiram skapas. Del börenligt kollegiets raening övervägas om inle en enda ram skulle kunnaskapas för de kreditgarantier som skall kunna beviljas TEKO-industrierna. Ensådan ordning skulle möjliggöra för kollegiet all på ett smidigt sätt anpassautgående stöd till föreliggande förhållanden. Del av utredningen föreslagna årligaanslaget för att täcka de administrativa kostnaderna för den nu föreslagnaverksamheten anser kollegiet vara för litet. Med hänsyn tillden komplicerade naturen hos denverksarahet som skall prövas och behovet av personalförstärkning hos kollegietbedömer kollegiet atl del årliga adminislra-lionsbidragel bör beslämmas tillminst . Stöd till forskning och utveckling Utredningensförslag om statligt stöd till forskning och utveckling tillstyrks utan ytterligare komraentarer avelt flertal remissinstanser, bl. a. ÖEF och länsstyrelserna i saml . STU anser del klarlagt att för TEKO-industriernavärdefulla prograra och projekt för forskning och utveckling kan genomförasväl. STU kan åtaga sig att administrera de föreslagna medlen pä vanligt sättoch med hjälp av tillkallad expertis bedöma projektförslag. Enviss tveksamhet till de föreslagna insatserna inom forsknings- och Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 43 utvecklingsområdet redovisas av SIFU såvittgäller prioriteringen. I dagens läge bör enligt SIFU:s mening en preferens gesål bidrag lUl direkta fÖretagsanknulna åtgärder framför en mera betydandeökning av forskningsbidragen. Den av utredningenförordade handUngslinjen i fråga om den svenska handelspolitiken påTEKO-området tUlstyrks av ett övervägande antal av remissinstansema.Kommerskollegium konstaterar atl utredningens avvisande av det i och för sigverkningsfulla medel som generella imporlbe-gränsningar utgör ligger i linjemed den aUmänt godtagna principen för svensk handelspolitik efter andravärldskriget. Kollegiet betonar dock vikten av all utvecklingen noga följs, såall selekliva importbegränsande åtgärder kan övervägas . Bevakningenbör också syfta till alt ge underlag för överväganden om lättnader och ensystematisk utformning av restriktionerna. Samma uppfattning som den häråtergivna uttrycks av bl. a. /, Exportrådetför den mindre industrin och KF. TCO anser atlrestriktionernas negativa verkningar också raåste beaktas vid en bedömning, t.ex. höjningen av konsumenlprisnivån och den negativa effekten för närmastberörda . grossistförbundframhåller alt importen från långlöneländer inte kan anses vara avutslagsgivande betydelse för de svenska TEKO-industriernas konkurrenssituation.Enligt förbundels åsikt har till förmån förTEKO-industrierna drivit en aktiv skyddspolilik som först gjorde hall vidsådana GATT-regler, vilkas aktualiserande skulle kunna utlösa motåtgärder motvitala delar av svensk exportindustri. Förbundet betonar vidare alt regleringenmot slatshandelsländerna måste betraktas som hård. En mot utredningen och övriga remissinstanseravvikande hållning i frågan om importbegränsningar inläs av . Föreningen anser alt, om de föreslagna stödåtgärderna skallfå avsedd effekt, kompletterande insatser av handelspolitisk natur måstegöras. Dessa insatser måste utmynna i vissa imporlregleringar inora någrastrategiskt viktiga sektorer. Utredningens behandlingav frågan om försörjningsberedskapen på TEKO-området har mött övervägandekritiska synpunkter vid remissbehandlingen. ÖEF konstaterar atlproduktionsbortfallet inom TEKO-industrierna och särskilt beträffande sådanabasindustrier som är väsentliga från beredskapssynpunkt, t. ex. spinnerierna,gått så snabbt och varit så omfattande att en betydande försämring avberedskapsläget har inträffat. Detta gäller trots alt betydande belopp salsalspå beredskapslag- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 44