prop · FU0314 · 1971-12-31 00:00:00 — Frånden enskildes synpunkt kan del framstå som klart att varning är förmånligare änåterkallelse av körkort och att en viss typ av ingripande enligt bamavårdslageneUer nykterhetsvårdslagen är förmånUgare än en annan åtgärd. Varken i fråga omkörkortsmål, i fråga om mål som gäUer socialt betingade skyddsåtgärder eller ifråga om flertalet övriga mål som avses ankomma på länsrätt finns del enligtmin mening berättigad anledning all låta utgången bli beroende av en bedömningav vad som kan anses förmånligast för den enskilde. Som hovrätten över Skåneoch anför i sitt remissyttrande bör i stället den mening som kanberäknas vara den materiellt riktigaste gälla. I likhet med flertalet av deremissinstanser som yttrar sig därom anser jag att ordföranden i princip bör haulslagsrösl när lika röstetal för flera meningar uppkommer vid omröstning ilänsrätt. Närsamma röstetal föreligger för flera meningar i prövningsnämnd, skall enligt 88§ taxeringsförordningen den mening som länder lill den skattskyldiges förmångälla. Ordföranden har utslagsröst bara om nyssnämnda grund inle kan tUlämpas.Vid omröstning i skatterätt lorde det i allmänhet bli möjligt alt avgöra vilkenmening som är förmånligast för den enskilde. TiUämpningen avskattelagstiftningen är emellertid som kammarrätten anförde i sitt yttrandeöver landskontorsulredningens förslag väsentligen en rent judicieUangelägenhet. Varken skattemålen eller flertalet övriga mål som avses ankommapå skatterätt är enligt min mening av sådan karaktär att andra intressen kananses vara av större vikt än intresset av ett i sak rikligt avgörande. Delfinns därför inle tillräckliga skäl alt håUa fast vid den princip som kommer lillullryck i 88 § laxeringsförordningen. Jag anser aUlså att ordföranden i principbör ha ulslagsrösl också när lika röstetal för flera meningar föreligger vidomröstning i skatterätt. I en den 20 mars 1970beslutad lagrådsremiss föreslås som jag förut nämnt en omorganisation av förvallningsrältskipningeni kammarrätt och regeringsrätt. Förslaget omfattar bl. a. en lag om allmännaförvaltningsdomstolar. Lagen innehåUer samma omröstningsbestämmelse som densom föreslås i promemorian. Föredragande departementchefen anför ilagrådsremissen (s. 110) alt bestämmelserna om omröstning i tvistemål enligtsakens natur skall tillämpas i del stora flertalet mål men att omröstningenligt brottmålsreglema synes böra ske i vissa mål som t. ex. discipUnmål ochmål om utdömande av vite. Den ordning som jag harförordat i det föregående, nämligen att ordföranden i princip skall ha ulslagsröslvid omröstning i skatierätt och länsrätt, stämmer väl överens med vad somförordas i lagrådsremissen. Om en sådan ordning skall gälla, kunde del synaslämpligast all göra bara bestämmelser om omröstning itvistemål i överrätt tillämpliga på omröstning i skatterätt och länsrätt. I målsom handläggs vid skatterätt eller länsrätt kan uppkomma bl. a. fråga om attdöma vittne som uteblivit eller någon som stört förhandlingama till böter ochfråga om utdömande av vite som förelagts i målet. Vid omröstning i sådanasärskilda frågor bör naturligtvis bestämmelserna för brottmål tillämpas. Delskulle i och för sig kunna ske med slöd av 16 kap. 6 § rältegångsbalken. Ivissa mål, t. ex. i mål om utdömande av vite, bör emellertid bestämmelserna förbrottmål tillämpas också vid omröstning i huvudsaken. I enUghet med förslageli promemorian förordar jag därför all bestämmelserna i 16 och 29 kap. rättegångsbalkenom omröstning i överräll görs tillämpliga på skatterätt och länsrätt. Inledning,lagens rubrik m. m. Skatterättsoch länsrätts organisation bör som föreslås i promernorian regleras i ensärskild lag. Beteckningen skatterätt bör i lagen användas som en gemensambeteckning på dels de lill länsstyrelserna knutna läns-skallerältema, dels den mellankommunalaskatterätten. Den senare avses ersätta den mellankommunala prövningsnämnden,vilken organisatoriskt kommer alt vara knuten lill fr. o. m.den 1 januari 1971 då verket inrättas. Utöver frågorna omkompetensområden, domförhet och omröstning bör i lagen regleras bl. a. frågorom domstolarnas domkretsar och organisatoriska anknytning tUl länsstyrelsenresp. , leda-mölemas kvaUfikationer och sättet alt utse dem. Lagensrabrik bör vara lag om skatterätt och länsrätt. Domkretsar,anknytning till länsst>'relse resp riksskatteverk m. m. (1, 2 och 7 §§) Avlänsskatlerättens och länsrättens anknytning till följer enligtpromemorian atl domkretsen utgörs av länet. Mellankommunala skatterättensdomkrets blir hela landet. Detta bör sägas i en inledande paragraf. Ibeslutet om en partieU reform av länsförvaltningen föratsattes enligt vad somanförs i promemorian all beredning och föredragning av målen vid länsskatlerättoch länsrätt samt expedilionella göromål skall ankomma på tjänstemän hoslänsstyrelsen. Motsvarande göromål för den mellankommunala skatterättens delbör ankomma på tjänstemän i . Det föreslås en föreskrift om attlänsskatlerätt och länsrätt har sitt kansli i och atl mellankommunalaskallerätten har sitt kansli i . Ibeslutet om en partiell reform av länsförvaltningen föratsattes vidare altordförande i skatterätt och länsrätt skall utses av Kungl. Maj:t och haställning som domare men vara tjänsteman vid och somsådan kunna ha administrativa uppgifter. a. för alt det alltid skaU finnas tUlgångtiU en ordförande, som inle före handläggningen i länsskatterälten ellerlänsrätten tagit befattning med det aktuella målet eUer frågor som kan hasamband med detta, skall enligt vad som anförs i promemorian i allmänhet treordförande utses. De kan vara cheferna för huvudenheten för aUmän förvallningoch förvallningsrättskipning samt för de enheter som motsvarar nuvarandeprövningsnämndens kansli och allmänna sektionen. Härutöver kan i vissa län behövasytterligare domare som är uteslulande sysselsatta som ordförande. I beslutetom en partiell reform av länsförvaltningen föratsattes att skaUbestämma om arbetsfördelningen mellan ordförandena, dvs. fördelningen av uppgiftemaalt vara ordförande i länsskallerätlen resp. länsrätten. Del kan enligtpromemorian ske genom bestämmelser i arbetsordning. Enligtvad som föreslås i promemorian skaU del sägas i lagen alt Kungl. Maj:t utnämneren eUer flera ordförande i länsskatterälten och länsrätten och att de skallvara tjänstemän hos . Också en eller flera ordförande i mellankommunalaskallerätten skall enligt förslaget utnämnas av Kungl. Kammarrättenanför alt den beslutade omorganisationen av den statliga länsförvaltningenotvivelaktigt kommer alt medföra en förbättring av förvaltningsrättskipningenpå länsplanel. Även om en strikt funktions-och ansvarsfördelning skaU göras meUan förvallning och rättskipning, skaUenligt vad föredragande departementschefen anför i propositionen personal kunnaomdisponeras inom och mellan de olika huvudenheterna i länsstyrelsen.Kammarrätten anser att önskemålet om en åtskiUnad meUan förvaltning och dömandeverksamhet under sådana förhåUanden inle blir tUlgodosett fuUt ut men attdetta får godtas tiU dess att tiden är mogen för helt fristående regionalaförvaltningsdomstolar. Sveahovrätt framhåUer att det är av grundläggande betydelse atl länsrättema och länsskatterällemafår en självständig ställning, trots alt de skall ingå i länsstyrelsema. Det ärdärför nödvändigt all ordförandena i sin egenskap av domare inte står i någotlydnadsförhållande tiU . Denna självständiga stäUning bör komma lillklart uttryck i författningstexten. Delär enligt yttrandet från kammarrätten oklart vad anknytningen meUan å ena sidanlänsrätterna och länsskatterätterna samt å andra sidan huvudenheten för allmänförvaltning och förvaltningsrätlskipningi kommer att innebära. Som exempelnämns i yttrandet frågan om vem som skaU ansvara för de organisatoriskaåtgärder som hänger samman med den dömande verksamheten och frågan om förhåUandetmellan domarna och chefen för huvudenheten. Socialstyrelsenanför alt man f. n. knappast kan räkna med all en ordförande skaU kunna varatillräckligt sakkunnig inom både länsrätts och skatterätts kompetensområde.Samma tjänsteman bör därför inle tjänstgöra som ordförande i båda domslolama.Länsstyrelsen i anför Uknande synpunkter. inledande paragraf bör som föreslås i promemorian ges en föreskrift somklargör alt länsskatterätls och länsrätts domkrets utgörs av länet samt att denmeUankommunala skatterättens domkrets är hela landet. Ilagen bör vidare föreskrivas alt länsskallerätt och länsrätt här sitt kansli ilänsstyrelsen och alt mellankommunala skatterätten har sitt kansli i riksskatteverket.Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att meddela föreskrifter om vilka tjänstemänhos som skaU svara för beredning och föredragning m. m. Beträffandesammanträdesort bör i lagen föreskrivas att skatterätt och länsrättsammanträder på den ort där den har sitt kansli men atl domstolen fårsammanträda på annan ort när särskilda skäl föreligger. Sådana skäl tordetämligen ofta komma att föreligga i fråga om länsrätt. Somanförs i promemorian föratsattes det i beslutet om en partiell reformav länsförvaltningen att ordförande skaU utses av Kungl. Maj:t saml ha stäUningsom domare men vara tjänsteman hos och som sådan kunnaha uppgifter exempelvis som chef för huvudenheten för allmän förvaltning ochförvaltningsrättskipning eUer för en av enheterna inom denna huvudenhet. Häravföljer atl ordförandena i administrativt avseende skall vara underställdalänsstyrelsen. Som anförs i promemorian bör kunna genomföreskrifter i arbetsordning bestämma om arbetsfördelningen mellanordförandena. Av ordförandenas ställning som domare följer alt de vidhandläggningen av de mål som ankommer på dem är helt självständiga iförhållande lill . Någon särskUd föreskrift som markerarordförandenas självständiga ställning gentemot eUer derasställning som domare behövs enligt min mening inte. Däremot bör det föreskrivasatl ordförande i länsskatlerätt och länsrätt är tjänsteman hos . Ordförandena torde lill enbörjan komma att rekryteras bland personer av vilka några har erfarenhet och särskUdsakkunskap främst inom länsskatterätls och andra främst inom länsrättskompetensområde. Under en övergångstid lär del därför bli ofrånkomligt atlvissa ordförande tjänstgör huvudsakligen i länsskatlerätt och vissahuvudsakligen i länsrätt. Del synes emellertid önskvärt alt en sådanspecialinriktning inte blir bestående ulan alt ordförandena i stäUel förvärvarerfarenhet av tjänstgöring i båda domstolarna. En tjänst som ordförande bördärför avse båda domstolarna. I promemorian föreslås enföreskrift om alt ordförande i skatterätt och länsrätt utnämns av Kungl. Maj:l.En sådan föreskrift endasl ordinarie ordförandeljänster fårinrättas. Enligt min mening bör det emeUertid finnas möjlighet atl inrätta ävenicke ordinarie ordförandeljänster. Frågan om anställningsform ochtillsättningsförfarande bör regleras i annat sammanhang. Närmareom kompetensen (3 och 4 §§) Bestämmelsemaom vilka typer av mål som skall höra till skatterätts resp. länsrättskompetensområde bör enligt promemorian utformas så alt det sägs alt mål av ifrågavarandeslag handläggs vid skatterätt resp. länsrätt. Härav följer att alla åtgärdermed målet från det att målet blivit anhängigt till dess all det avgjortsankommer på domstolen. Del gäller t. ex. beslut under rättegången, såsominterimistiska beslut, beslut om handläggningen o. d. Enligt vad som föratsattsi promemorian skall, som förat nämnts, åtgärder som hör till målets beredningoch expedi- lionellaåtgärder ankomma på tjänstemän hos resp. vilkabildar domstolarnas kansli. Länsrättskompetensområde bör enligt promemorian anges genom alt i lagen räknas upp demål som skall höra lUl domstolen. Dessa mål ankommer enligt vederbörandeförfattningar på . Det anförs vidare i promemorian att de olika .förfallningaraainte behöver ändras med anledning av länsrätternas tillkomst, om det sägs ilagen om skatterätt och länsrätt alt länsrätten i ställehandlägger ifrågavarande mål. Vad som sägs i dessa författningar omlänsstyrelses kompetens kommer i stället att gälla länsrätten. Förslaget ipromemorian innebär alt bestämmelsen om länsrätts kompelens utformas på nyssangivet sätt. Förangivandel av skatterätts kompetensområde är det enligt promemorian avpraktiska skäl inte möjligt att använda samma teknik. I stället bör i lagensägas alt vid skatterätt handläggs mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds-och folkbokföringsförfattningama i den utsträckning som är föreskrivet i dessaförfattningar. Exakt vilka mål enUgt dessa författningar sora handläggs avskatterätt skall enligt vad som föreslås i promemorian anges i vederbörandeförfattning. Härför krävs omfattande författningsändringar. Det förutskickas ipromemorian att förslag lill sådana författningsändringar koraraer atlutarbetas inora . Motförslaget alt det i lagen om skatterätt och länsrätt skall anges att länsrätt ilänsstyrelsens ställe handlägger vissa målgrapper raen att de olika materieUaförfattningarna inte skaU ändras med anledning av länsrätternas tiUkomst anförsinvändningar av JK, länsstyrelserna i , , ochÖrebro län samt och . Dessa remissinstanser anseratt länsrättens kompelens bör framgå av de materieHa författningarna, särskUt soraen sådan ordning kommer att gälla beträffande skatterätterna. Den lösning som föreslås ipromemorian innebär, framhåller JK, alt man genom en bestämmelse i en lagsätter bestämmelser i andra författningar ur kraft ulan alt någon antydanhärom görs i dessa författningar. Detta kan leda tUl missuppfattningar ochovisshet. Liknande synpunkter anförs av länsstyreben i län och TCO. Omlänsrättens kompelens anges inle bara i den föreslagna nya lagen utan också ide andra författningar som är aktuella, framhävs enligt iBlekinge län den avsedda organisatoriska särskillnaden mellan förvallningsrältskipningenoch övriga verksamhet starkare. Påsamma sätt som föreslås i fråga ora länsrättema bör, anför läns- styrelsernai och , skatlerätlemas kompetensområde anges i lagen omskatterätt och länsrätt. Dethade i och för sig varit önskvärt om länsrätts kompetensområde kunnat angesgenom en uppräkning av de olika målgrupperna i lagen om skatterätt ochlänsrätt. En sådan uppräkning kan emellertid lätt bU svåröverskådlig. Det våUarockså stora svårigheter att utforraa den så att någon tvekan inte kommer attråda i fråga om vilka målgrapper som omfattas av kompetensorarådel.Justeringar i uppräkningen skulle vidare bli nödvändiga inte bara vid sakligaändringar i kompetensområdet utan ibland också raed anledning av ändringar avannan karaktär i de materiella författningama. Jag förordar därför altlänsrätts kompetensområde i lagen om skatierätt och länsrätt anges påmotsvarande sätt som i promemorian föreslås i fråga om skatterätt. Exakt vilkamål sora skall handläggas vid länsrätt får i stället anges i de olika raalerieUaförfattningama. Inom förbereds f. n. en lagrådsre-raissmed förslag tUl allmän förvaltningslag och förvaltningsprocesslag. I sambandmed detta lagstiftningsarbete måste omfattande ändringar göras bl. a. i de författaingarsom bör ändras raed hänsyn till vad jag har anfört. Också förslag liUsådana författningsändringar som föranleds av att länsrätts kompetensområdeskall framgå av de materiella författningarna utarbetas f. n. inom justiliedepartemenlel. Avpraktiska skäl är del, som anförs i promemorian, inte möjUgt alt i lagen omskatterätt och länsrätt exakt ange skatterätts kompetensområde. Jag förordar atldet i stället föreskrivs alt vid skatterätt handläggs mål enligt skalle-,taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfatlningar-na i den utsträckning soraanges i dessa författningar. I dessa författningar bör som föreslås ipromemorian anges vilka mål som skall handläggas vid skatterätt. Förslag tiUde författningsändringar som behövs koraraer, enligt vad jag har inhämtat, altutarbetas inom och . Ordförandei skatterätt och länsrätt (7 och 11 §§) Vissabestämmeber om domare m. m. Lagfarendomare i allmän domstol skaU enligt 4 kap. 1 § vara svenskmedborgare, ha fyllt och ha avlagt för behörighet till domarärabeteföreskrivna kunskapsprov. Den som inte har uppnått nämnda ålder får utöva domarärabeteendast i den begränsade omfattning Kungl. Den som är omyndigeller i kon-kursliUslånd får inte utöva domarärabete. I kungörelsen (1964: 29)angående kunskapsprov för behörighet som doraare, ra. föreskrivs atl förbehörighet atl utöva doraartjänst krävs juris kandidatexamen samt att vadsom i lag eUer författning sägs om lagfaren eller lagkunnig avser den somavlagt sådan examen. Domare skall enligt 4 kap.11 § ha avlagt domared eller försäkran. Denna bestämraelseavser både lagfarna domare och nämndemän. Innehavare av ordinarie doraartjänstär enligt 11 § statstjänstemannalagen (1965: 274) inle skyldig att utöva annanstatiig tjänst än järaslälld eUer högre doraartjänst vid den dorastol hantillhör. Från den angivna regeln finns vissa undanlag. Den sora har utnämnts tUldomare får enligt 36 § regeringsformen skiljas från tjänsten endasl av domstolefter åtal eller genom beslut ora entledigande i samband med pensionering. Omdet är nödvändigt av organisatoriska skäl, får han förflyttas lill annanjämställd doraartjänst. Enligt förarbetena (prop. 1964: 140) gäller bestäraraelsenutnämnda domare inte bara i de allmänna dorastolarna utan också i dorastolar inoraförvallningsrältskipningen. Skulle tvekan uppstå ora beslämraelsen avser vissbefattning bör enligt propositionen viss ledning kunna hämtas i delförhållandel om del för utövandet av befattningen är föreskrivet atl domaredskall ha avlagts. I 1 § lagen (1955: 261) omavstängning av doraare föreskrivs alt domare sora är på sannolika skäl raisstänktför brott som kan antas medföra avsättning får avslängas från utövning avtjänsten. Med domare avses i lagen ledamot samt lagfaren befattningshavare, sorainle är ledaraot, vid bl. a. allmän domstol, regeringsrätten, arbetsdomstolen,för-säkringsrådel, eUer kammarrätten eller, då Kungl. Maj:t förordnaldärom, vid annan särskild domstol. Beslut om avstängning meddelas av rätlen,dvs. av den domstol där åtalet mot domaren är eller koramer att bli anhängigt(2 §). Enligt förarbetena (prop. 1955: 148) är lagen främst avsedd alt gällaorgan av typisk domstolskaraktär och får avstängningsbeslut anses innebäraskyldighet för doraaren alt i aUa avseenden, alltså inle bara i fråga oraegentliga doraarsysslor utan också i fråga ora adrainistraliva göromål, avhåUasig från att utöva tjänsten. För behörighet till tjänstsom landssekreterare eller landskamrerare samt för behörighet tiU flertaletkvalificerade tjänster på landskansliet eUer prövningsnänmdens kansli krävs juriskandidatexamen. För behörighet till flertalet övriga kvalificerade tjänsterhos fordras juris kandidatexamen, juridisk-samhällsvetenskapligexamen eller civilekonomexamen (49 § 1 mom. länsstyrelseinstruktionen). Detkonstateras i promemorian att uppgiften alt vara ordförande blir en domarappgift.På ordförande i skatterätt och länsrätt bör ställas samma kompetenskrav somenligt ställs på domare. proraeraorianföreslås en föreskrift ora atl ordförande skall vara lagfaren, dvs. alt hanskall ha avlagt juris kandidatexamen. I den mån kompetenskrav härutöver ansesböra ställas på den som skall utnämnas lill ordförande ankoraraer del enligtpromemorian på Kungl. Maj:t att meddela föreskrifter härom. Efter mönster av 4kap. 11 § bör föreskrivas all ordförande skaU ha avlagt domared. Bestämmelseni 36 § regeringsformen om oavsältUghel blir enligt vad som anförs i proraeraoriantillämplig på den som utnämnts lill ordförande i skatterätt och länsrätt. Utöverde utnämnda ordförandena kan behövas tjänstemän som tjänstgör som ordförandevid ledighet för utnärand ordförande eller vid tillfälliga arbetsbelastningar.Del betonas i proraeraorian alt det från ul-bUdningssynpunkt är lämpligt atl möjUghetfinns alt få tillfälliga ordförandeförordnanden före utnämningen tillordinarie ordförande. Särskilda föreskrifter måste ges om vUlkor förvikariatsförordnande. Det ankoraraer på Kungl. Maj:l alt raeddela sådanaföreskrifter, sägs del i proraeraorian. Förslagelatt ordförande i länsrätt och skatterätt skaU ha avlagt juris kandidatexamen tUlstyrksav och . anser att det också börkrävas atl ordförandena, utöver sedvanUg tingsmeritering, har förvärvaterfarenhet sora doraare. Enannan uppfattning redovisas i yttrandena från i ochFöreningen . Enligt är delotillfredsställande att tjänslemän med juridisk-samhällsvetenskaplig examen,vilken utformats med tanke på förvaltningsljänst-göring, skaU avstängas frånmöjligheten att bli ordförande i skatterätt. Den som har sådan examen bördärför likställas med juris kandidat eller i vart faU kunna få dispens frånbehörighetskravet. Föreningenanför att man inora statsförvaltningen allt raer gått frånformella kompetenskrav samt atl föredragande deparle-raentschefen i prop. 1970:103 (s. 161) uttalade atl han änrnade låta undersöka ora och i vad raån krav påforraell kompetens för tjänstemän hos är motiverade.Utgångspunkten för undersökningen skall vara att sådana krav skall slopas i denmån det inte finns särskUda skäl att behåUa dem. Förslageli proraeraorian innebär, säger föreningen, inte någon uppmjukning av denuvarande kompetenskraven. Såvitt avser landskontoret krävs enligt länsstyrelseinstraktionenjuris kandidatexamen bara för landskamrerare och tjänster på prövningsnämndens kansU.För övriga tjänster, t. ex. tjänst som taxeringsintendent, ger också juridisk-sarahäUs-.vetenskaplig examen eller civilekonomexaraen behörighet. nai länsstyrelseinstraktionen utesluter, i motsats liU bestämmelser i lag, inle atldispens meddelas av Kungl. Någon examen som är speciellt väl avpassadför arbetsuppgifterna i länsrätt eller skatierätt finns f. n. inle. Juriskandidatexamen ger enligt föreningen inte bättre förutsättningar för sådantarbete än samhällsvetenskaplig examen, civU-ekonomexamen eller socionoraexamen. Föreningen föreslår attnågot formeUt kompetenskrav inle stäUs upp eller alt det föreskrivs all ocksåden som har annan utbildning än juris kandidatexamen är behörig lUl tjänst somordförande i skatterätt och länsrätt, om han har erfarenhet av arbete inomlänsförvaltningen. Kammarrätten anmärker attdel i 4 kap. 1 § rältegångsbalken föreskrivs att den sora är omyndig eller i konkurstiUslåndinle får utöva domarärabete men att motsvarande föreskrift inte tagits in ilagen ora skatterätt och länsrätt. bör detvidare föreskrivas att ordförande i skatterätt och länsrätt skall vara svensk raedbor-gareoch ha fyUt . Samraa behörighetskrav sora i 4 kap. 1 § rältegångsbalkenföreskrivs för lagfaren doraare i aUraän domstol bör, anför TCO, gälla förordförande i skatterätt och länsrätt. Förslaget i promemorian innebärenligt yttrandet från JK all de bestämraelser ora oavsättlighet sora koraraeralt gälla för ordförandena i deras egenskap av domare inte kommer att gälla fördem sora tjänslemän hos . En sådan ordning bör inte tiUskapas. Omord-förandepostema inle skaU vara självständiga hellidssysslor, bör de därförinte tillsättas med fuUraakt utan raed förordnande. i länväcker frågan om inte den föreslagna lagen bör kompletteras med en bestämraelseom avstängning av domare, sora är på sannolika skäl raisstänkt för brott sorakan antas medföra avsättning. Somföreslagits under remissbehandlingen bör det i lagen ora skatterätt ochlänsrätt föreskrivas alt ordförande i skatterätt och länsrätt skall vara svenskraedborgare och att den som är omyndig eUer i konkurstillstånd inle fårtjänstgöra som ordförande. Föreskriften bör gälla också i fråga omföredragandena. Någon föreskrift ora att ordförande skall ha fyUt anserjag inte behövas. Två remissinstanser anförinvändningar mot förslagel all ordförande skall vara lagfaren, dvs. ha avlagt juriskandidatexamen. För en ordförande iskatterätt och länsrätt är naturligtvis detaljkunskaper inom de områden av denmaterieUa lagstiftning som skall till-lämpas vid domstolarna väsentUga. Det äremellertid också av stor vikt att ordföranden är väl förtrogen med aUmänna rättsgrandsatsersamt atthan har förutsättningar att överblicka lagstiftningen i storl och att tUlämpa processuellaregler.