prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — I 20 § föreningslagen,vilken gäller också för bostadsrättsföreningar, föreskrivs atl föreningsstämmainte får besluta om användande av föreningens vinstmedel eller övrigatillgångar eller om åtagande av förpliktelser för ändamål som uppenbarligen ärfrämmande för föreningens syfte. Stämman får dock använda tillgångar till aUmännyttigleller därmed jämförligt ändaraål, om del med hänsyn till ändamåletsbeskaffenhet, föreningens ställning och omständigheterna i övrigt kan ansesskäligt. Stämman får vidare inte utan stöd i stadgarna besluta om åtgärd sominnebär atl uppenbarligen fördel bereds vissa raedleramar till nackdel förföreningen eller övriga medlemmar. Näringslivets byggnadsdelegalion ochSvenska anser att föreningsstämma inte i någonstörre orafallning bör få disponera över föreningens tillgångar på elt sätt soraär fräramande för ändamålet med föreningens verksamhet. 154 KungL Maj:ts proposition nr 1971 börenligt dera begränsas till medel som är av ringa betydelse i förhållande tillföreningens ställning. Enligt min mening saknas emellertid skäl att förbostadsrättsföreningarnas del gå ifrån de bestämmelser som i detta hänseendegäller för ekonomiska föreningar i allmänhet. I denna paragrafs andra styckeföreskrivs därför alt 20 § föreningslagen skall äga motsvarande tillämpning ifråga om bostadsrättsförening. Idenna paragraf anges att bestämraelserna i 2137 §§ föreningslagen om styrelseoch firmateckning med vissa jämkningar skall äga motsvarande till-lämpning förbostadsrättsförening. Motsvarande bestämmelser är i kommitténs förslag intagnai 7187 §§. Enligt 21 § andra stycket föreningslagen väljs styrelsen påföreningsstämma, men föreningen kan i sina stadgar ha föreskrift om attstyrelsen eller ledamot av denna skall tillsättas i annan ordning. I22 § föreningslagen föreskrivs atl styrelseledamot i ekonomisk förening skallvara myndig. Han skall också vara här i riket bosatt svensk medborgare. Frånsistnämnda krav kan Kungl. Maj :t eller myndighet som Kungl. Maj :t förordnarmeddela dispens. Dispensbefogenheten har enligt kungörelsen (1969: 228) omprövning av vissa ärenden rörande aktiebolag och ekonomiska föreningardelegerats till kommerskollegium. Styrelseledamotskall i princip också vara medlem i föreningen. Annan kan emellertid varastyrelseledamot, om det för visst eller vissa särskilt angivna fall medges istadgarna. Bestämmelserna om styrelseledamot gäller också suppleant. Kommitténsförslag stämmer i nu angivna hänseenden överens raed gällande rätt. Kravet all styrelseledamot skall vara svensk medborgare las upp i någraremissyttranden. Hovrätten för Nedre , , LOoch TCO föreslår att detta krav slopas. anser att rättatt vara ledamot i bostadsrättsförenings styrelse bör tillkomma medborgare iannat nordiskt land än samt utomnordiska medborgare medbosättningstillstånd. Sådan person bör också ha rätt att vara firmalecknare (29§ föreningslagen), revisor (46 och 47§§) och likvidator (76 §). Riksbyggenanför i sin inledningsvis nämnda skrivelse att den nuvarandebegränsningen av rätten att vara styrelseledamot på flera Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 155 hållhar vållat diskussion, särskilt i föreningar där en relativt stor del avmedlemmarna är utlänningar. Det har därvid gjorts gällande att reglerna f. n. ialltför hög grad begränsar rekryteringsunderlaget för styrelseledamöter ochalt det framstår som orättvist alt elt stort antal föreningsmedlemmar ipraktiken inte är fullvärdiga medlemmar. Detta är särskilt olägligt med hänsyntill de ansträngningar som görs för att aktivera medlemsintresset och öka boendedemokratin.Riksbyggen föreslår att medborgare i de nordiska grannländerna blir heltjämställda med svenska medborgare när det gäller behörigheten att varastyrelseledamot. Medborgare i andra länder än de nordiska föreslås valbara somstyrelseledamöter i viss omfattning, t. ex. så att majoriteten av styrelsenalltid utgörs av svenska medborgare. Beträffande kravet attstyrelseledamot i princip skall vara medlem i föreningen framhåller i sitt remissyttrande att make eller myndigtbarn till bostadsrättshavare bör ha rätt att vara styrelseledamot utan att varamedlem, om inte annat föreskrivs i stadgarna. påpekar att enbostadsrättsförening kan ha intresse av att i styrelsen välja in personer medfastighetsteknisk sakkunskap eller andra särskilda insikter. Den möjlighet somf. n. finns att ta in föreskrift i stadgarna om att annan än medlem skall kunnautses till styrelseledamot har begränsats genom en snäv tolkning avlänsstyrelserna. Bestäramelsen bör därför arbetas om. Departementschefen.Som jag har anfört i den allmänna motiveringen under 4.2 kan det ofta varalämpligt att de som har bildat föreningen tillförsäkras ett bestämmandeinflytande över föreningens angelägenheter under produktionsskedet, exempelvisgenom att de får rätt att tillsätta vissa styrelseledamöter. Bestämmelse häromkan enligt 21 § föreningslagen tas upp i stadgarna. Som jag också har framhålUti den allmänna motiveringen bör emellertid under produktionsskedet alltid minsttvå styrelseledamöter eller, om styrelsen består av mindre än fem ledamöter,minst en ledaraot väljas på föreningsstärama. En regel av detta innehåll hartagits in i denna paragraf. Jag har inte ansett det erforderligt att meddelamotsvarande föreskrift beträffande styrelsesuppleanter. Skall sådana finnas bördock rimligen även vissa av dem väljas på stämma. verksamhet har fortskridit så långt all byggnationen har avslutats,skall det avgörande inflytandet över föreningens angelägenheter övergå påföreningens medlemmar. Någon särskild lagregel härom har jag inte funnitbehövlig. Kritikenmot regeln att styrelseledamot i princip måste vara svensk medborgare ärenligt min mening berättigad. I paragrafen har därför som ett undantag frånföreningslagen föreskrivits att styrelseledamot eller suppleant förstyrelseledamot i bostadsrättsförening inte behöver vara svensk medborgare.Jag har inte funnit anledning att begränsa undantaget till medbor- Maj:ts proposition nr 1971 garei vissa länder. Inte heller föreslås någon begränsning av det antal platser istyrelsen sora får besättas av utländska medborgare. Däremot bibehålls kravetpå hemvist i . Kravet på svenskt medborgarskap föreslås slopat också ifråga om firmalecknare enligt 29 § föreningslagen. Däremot är jag inte f. n.beredd att föreslå motsvarande ändring i de övriga bestämmelser om svensktmedborgarskap som finns i föreningslagen. Vadhärefter angår kravet att styrelseledamot skall vara medlem i föreningen hardelta i förslaget mjukats upp genora en generell regel atl bo-stadsrätlshavaresmake kan utses till styrelseledamot eller suppleant för styrelseledamot utanatt vara medlem. Denna regel skall dock kunna sättas ur kraft genom särskildföreskrift i stadgarna. Däremot vill jag inte ansluta mig till det vidremissbehandlingen framförda förslagel all samma regler skall gälla för bostadsrättshavarensmyndiga barn. önskar förening en sådan ordning får särskild föreskrift häroralas in i stadgarna. Jaganser inle alt del finns anledning alt i detta lagstiftningsärende la upp den iAdvokatsamfundets yttrande väckta frågan om ändring av den nuvarandebestämmelsen i 22 § andra stycket föreningslagen om möjlighet att i stadgarnamedge undanlag från kravet att styrelseledamot skall vara medlem i föreningen.Regeln får anses innebära att en förening inte i sina stadgar kan ta in enföreskrift som generellt dispenserar från kravet på medlemskap ulan atlundantaget måste begränsas till visst eller vissa särskilt angivna fall, t. ex.bostadsrättshavares myndiga barn. Del lorde också vara möjligt alt föreskrivaexempelvis all en ledamot av styrelsen skall utses i viss ordning eller besittavissa särskilda kvalifikationer och all denne ledamot inte behöver uppfyllakravet på medlemskap i föreningen. Del ankommer inle på regislreringsmyndighelenalt pröva lärapligheten av sådana stadgebeslämmelser som har diskuterats här,utan dess prövning skall röra endast frågan om bestämmelsernas förenlighet medlagen. 57§ Denna paragraf innehåller bestämmelser om vem som fastställer grund-avgifler,upplålelseavgifler och årsavgifter. Paragrafen motsvarar 6 § bostadsrätlslagenoch 8 § sista stycket i kommitténs förslag. Departementschefen.I överensstämmelse med gällande rält och kommitténs förslag föreskrivs i förstapunkten all stjTclsen fastställer med vilka belopp grundavgifter, upplålelseavgifleroch årsavgifter skall utgå samt hur beloppen skall betalas, om inle annat har beslämtsi stadgarna. Från denna huvudregel görs i andra punkten det undantaget altändring av grundavgift skall beslutas av föreningsstämma. Angående motiven försistnämnda regel, som avviker från gällande rätt och kommitténs förslag, fårjag hänvisa till vad jag kominer alt anföra vid 60 §. Kungl.Maj:ts proposilion nr 1971 157 58§ Denna paragraf innehåller en bestämmelse om alt reglerna i föreningslagen omstyrelsens årsredovisning saml revision skall äga motsvarande lillänipning i fråga om bostadsrättsförening. Motsvarande bestämmelser finns i kommitténsförslag i 88101 §§. Departementschefen.Bestämmelserna i föreningslagen om årsredovisning och revision gäller f. n.också för bostadsrättsförening. Dessutora finns i 56 § bostadsrättslagen ensärskild föreskrift om att vid upprättande av balansräkning inträdesavgiftenoch grundavgiften skall tas upp bland skulderna så snart de har förfallit lillbetalning. Kommitténsförslag stämmer i sak i del närmaste helt överens iiied gällande rätt.Reglerna om årsredovisning har undergått vissa smärre ändringar för att uppnåbättre anpassning till bostadsrättsföreningarnas förhållanden. Bestämmelsen i56 § bostadsrättslagen om balansräkning har ersatts med motsvarande regler i 41§ föreningslagen utan alt saklig ändring har åsyftats. Deföreslagna redovisningsreglerna behandlas i några remissyttranden. Byggnadsentrepranörföreningenföreslår i elt utförligt yttrande ett flertal ändringar av huvudsakligenformell natur, vilka åsyftar att göra årsredovisningen mera lättillgänglig ochupplysande för personer som saknar närraare kunskaper om redovisning. anser atl del är möjligt och angeläget att anpassaredovisningsreglerna till bostadsrättsföreningarnas verksamhet. Liknandesynpunkter framförs av Bjggnadsfirman och . Föregen del ser jag på frågan om utformningen av redovisningsbestämmelserna påföljande sätt. Föreningslagens nuvarande regler bygger på föreskrifterna ibokföringslagen (1929: 117) om räkenskapsföring och periodisk redovisning.Bestämmelserna för de ekonomiska föreningarna har i huvudsak utforraats raed raotsvarandeföreskrifter i aktiebolagslagen som förebild. Såväl bokföringslagen somaktiebolagslagen är f. n. föremål för översyn. Beträffande bokföringslagen harbetänkande med förslag lill ny lagstiftning (SOU 1967:49) remissbehandlats. Akliebolagsutredningenskall avlämna belänkande med förslag lill ny aktiebolagslag. Motdenna bakgrund och med hänsyn till atl de nuvarande redovisnings-bestäraraelsernaför ekonomiska föreningar i allmänhet utan större ölägenheter harkunnat tillämpas också beträffande bostadsrättsföreningar är jag inte bereddatt f.n. ta upp frågan hur årsredovisningen i bostadsrällsförening lämpligenbör ordnas lill närmare behandling. Deparlementsförslaget innehåller därför idetta avseende bara en hänvisning lill Maj:ts proposition nr 1971 motsvarandebestämmelser i föreningslagen. Jag delar kommitténs uppfattning all dennuvarande särskilda regeln i 56 § bostadsrätlslagen om balansräkning kan ulgå.I saklig överensstämmelse med kommiltéförslaget föreskrivs vidare atl vad somsägs om insats i föreningslagen skall avse inträdesavgift, grundavgift och upplålelseavgifli bostadsrättsförening. Idenna paragraf anges alt bestämmelserna i 5261 §§ föreningslagen omföreningsstämma med viss jämkning skall gälla också för bostadsrällsförening.Motsvarande regler finns i koraraitténs förslag i 102106 och 108112 §§. Departementschefen.Bestäraraelserna i 5262 §§ föreningslagen om föreningsstämma gäller f. n.också för bostadsrättsförening. Genom 59 § bostadsrättslagen har emellertidregeln i 56 § föreningslagen atl varje medlem har en röst modifierats något.Sedan bostadsräll har upplåtils ål minst fem medlemraar skall sålunda i frågaom fallande av beslut bara bostadsrätlshavarna vara att anse som raedleinraar,om inte annat har föreskrivits i stadgarna. Regeln gäller dock inte beslut somminskar övriga medlemmars redan förvärvade rält. Som skäl för bestäramelsen i59 § bostadsrätlslagen anfördes vid lagens tillkomst (prop. 1930: 65 s. 106och 118) att sedan en förening hunnit över det första stadiet av sill bildandeoch börjat upplåta bostadsrätter, bostadsrättshavarna hade elt så övervägandeintresse i föreningen att bara de borde få besluta i dess angelägenheter. Bostadsrättshavarnavar sålunda fast knutna lill föreningen genom sin bostadsrätt och ett ganskabetydande liUträdesbelopp medan övriga medlemraar bara hade balalat en ringainträdasavgift och fått en raer eller mindre oviss utsikt att i framliden kunnaförvärva bostadsräll. Kommitténs förslag upptar i 106 § första stycket andrapunkten en motsvarighet till 59 § bostadsrättslagen. Dettorde numera bara i rena undanlagsfall förekomma all bostadsrättsförening,utöver vissa självskrivna medlemmar, har andra medlemmar än sådana som inneharbostadsrätt. Till medlem antas nämligen i regel bara den som tecknar sig förbostadsrätt. Bestämmelsen i 59 § bostadsrällslagen har också i storutsträckning salts ur kraft av föreningarna genoin särskild stadgeföreskrift omatt bostadsrättshavare och andra medlemmar alllid skall vara likaröstberättigade. Mot denna bakgrund har jag inte ansett det motiverat altbehålla ifrågavarande regel i lagen. Enligt min mening saknas anledning befaraatt det förhållandel att lagen utgår från likställighet mellan medlemmarna iröstningshänseende kommer atl medföra missbruk från KungLMaj:ts proposition nr 1971 159 Förening som också vill tillämpa den nu gällande ordningen ärenligt 56 § föreningslagen oförhindrad all la in bestämmelse härom i stadgarna. I 56 § första stycket 1föreningslagen föreskrivs att varje medlem har en röst, om annat inte ärbestämt i stadgarna. Innehas bostadsrätt av flera medlemmar gemensamt, t. ex.av makar, torde det dock i regel framstå som mest ändamålsenligt alt de harendast en röst. En bestämmelse av detta innehåll tas upp i deparlementsförslaget.Regeln kan sättas ur kraft genom föreskrift i stadgarna. Innebörden av denföreslagna bestämmelsen är all när flera medlemmar gemensamt innehar enbostadsrätt bara en av dam kan utöva sin rösträtt. Vem denna rätt skalltillkomma får medlemmarna själva komraa överens om. Vid omröstning skall detkontrolleras att bara en medlem röstar för varje bostadsrätt. Däremot behöverdet inte efterforskas om den röstande delägaren har de andras medgivande att utövasin rösträtt. Är flera delägare närvarande på stämman och kan de inte kommaöverens om vem som skall rösta, får de samtliga avslå från all delta iröstningen. EnUgt56 § första stycket 2 föreningslagen kan medlems rösträtt på föreningsstämmautövas genom annan medlem som ombud. Kommittén föreslår att denna regelmodifieras så atl medlems make skall kunna anlitas som ombud även om maken inlesjälv är medlem i föreningen. Undantag härifrån skall dock kunna göras genorabestämmelse i stadgarna. Jag ansluter mig till detta förslag, och en regelhärom har tagits upp i förevarande paragraf. Enligt62 § föreningslagen finns möjlighet att låta föreningsstämmans befogenhet helteller delvis utövas av därtill valda fullmäktige. Komraittén anser dettveksamt om det för bosladsrättsföreningarnas del finns något behov av reglerom fullmäktige. Såvitt känt har fullmäkligesyslem hittiUs inte tillämpats inågon bostadsrättsförening. Med hänsyn till att det särskilt i föreningar medstort antal medlemmar kan tänkas uppkomma behov av fullmäktige har besläramelserhärom dock tagits upp i koinmittéförslaget. Enligt min mening kan varken bosladsrättsföreningarnasmedlemsantal eller deras verksamhetsområde anses vara av sådan beskaffenhet attdel finns skäl atl i fråga om dem öppna möjlighet till avsteg från dengrundläggande principen alt medlemmarnas rätt att delta i beslut rörandeföreningens angelägenheter skall utövas på föreningssammanlräde. Reglerna i 62§ föreningslagen om fullmäktige föreslås därför inle bli tillämpliga i fråga ombostadsrättsförening. 60§ I denna paragraf ställs upp särskilda krav för giltighet av stämmobeslut ivissa frågor. Paragrafen motsvarar vissa delar av 60 § bostadsrätlslagen samt107 § kommittéförslaget. Maj:ts proposition nr 1971 Departementschefen.I denna paragraf anges vissa frågor för vars avgörande fordras kvalificeradmajoritet på föreningsstämma. Sådan majoritet fordras vidare för beslut omändring av förenings stadgar (62 §), ora Ukvidation (65 §) och om fusion (66 §). Förstastycket 1 innehåller bestämmelser om beslut som innebär ändring av grundavgift.EnUgl gällande rätt fastställs grundavgift av styrelsen, om inte annat ärbestämt i stadgarna (6 § bostadsrätlslagen). Grundavgiften skall dock alllidberäknas efter lägenhetens andelsvärde (5 § andra stycket). Andelsvärdelbestäms fritt av styrelsen. Beslut om ändring av andelsvärde, sora medförrubbning av det på delta värde grundade inbördes förhållandet bostadsrättshavarnaemellan, är emellertid giltigt bara om det på föreningsstämma har biträtts avsamtliga bostadsrättshavare vilkas rätt är beroende av ändringen (60 § 2).Kommittén föreslår att sistnämnda regel mjukas upp på det sättet alt beslutetskall kunna fallas av två tredjedelar av de bostadsrättshavare vilkas rätt ärberoende av beslutet. För atl beslutet i sådant fall skall bli giltigt fordrasdock atl del godkänns av domstol. Av vad jag haranfört framgår atl deparlementsförslaget innebär att andelsvärdena skallutmönstras ur lagstiftningen och att det skall an-koiiima på styrelsen attbestämma med vilka belopp grundavgifterna skall utgå vid upplåtelse. Liksomstyrelsen f. n. fritt bestämmer andelsvärdena bör det enligt min mening kunnaöverlämnas åt styrelsen att fritt fastställa grundavgifterna. En sådan ordningbör kunna tillämpas även om grundavgifterna enligt vad jag harföreslagit inte som f. n. skall besläiii-inas i ett samraanhang när denekonomiska planen upprättas utan fastställas successivt allteftersomlägenheterna upplåts med bostadsrätt. Mot denna bakgrund ställs idepartementsförslaget inte upp något krav på alt det i föreningens stadgarskall anges några normer för hur grundavgifterna skall bestämmas. Med hänsyntill de rättsverkningar som kan vara förenade med en avgiftsändring, t. ex. ifråga om bostadsrättshavares andel i årsvinst (54 § andra stycket) eller iföreningens tillgångar vid dess upplösning, bör fastställd grundavgift dockinte få ändras på annat sätt än genom beslut på föreningsstämma (57 §). Medförbeslutet rubbning av det på grundavgifterna grundade inbördes förhållandet bostadsrättshavarnaemellan, bör vanligt majoritetsbeslut inle vara tillfyllest, utan för giltigtstämmobeslut bör krävas antingen att samtUga bostadsrättshavare vilkas rätt ärberoende av ändringen har biträtt beslutet eller att delta har fallals på tvåpå varandra följande föreningsstämmor och på den stämma som hålls sist biträttsav minst tre fjärdedelar av de röstande. En bestämmelse med delta innehåll lasupp i denna punkt. Medförbeslut om ändring av grundavgift väsentlig avgiftshöjning, kan bostadsrättshavareenligt 23 § ha rätt att efter uppsägning frånträda sin bostadsrätt. Förstastycket 2 och 3 innehåller regler om beslut som leder till att lägen- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 161 hetsom har upplåtits med bostadsrätt förändras. Enligt bostadsrätlslagen blirbeslut som medför att lägenheten försämras giltigt bara om bostadsrättshavarenhar bilrätt beslutet (60 § 5). För annan väsentUg förändring av lägenhetenfordras att bostadsrättshavaren har biträtt beslutet eller att minst tvåtredjedelar av de röstande har förenat sig om detta (60 § 6). bör en bostadsrättshavareinle kunna motsätta sig varje förändring som medför försämring av hanslägenhet. Är försämringen av ringa betydelse kan hans rätt inle ansesotillbörligt åsidosatt om han får underkasta sig ett i laga ordning fattatföreningsbeslut. Kommittén föreslår därför att beslut som innebär försämring avlägenhet skall fordra bostadsrättshavarens samtycke bara om försämringen är avicke ringa betydelse. HSB föreslår i sittremissyttrande att beslut om förändring av lägenhet skall kunna fattas avstyrelsen, om bostadsrättshavaren samtycker till ändringen. Detta skulle inleinnebära någon minskning av föreningsstämmans befogenheter, eftersom stämmankan ge instruktioner till styrelsen och entlediga denna. NäringslivetsByggnadsdelegation och anser att beslutom väsentlig förändring av lägenhet bör medföra rätt för bostadsrättshavarenalt efter uppsägning frånträda bostadsrätten. Föregen del finner jag de regler kommittén har föreslagit ändamålsenliga och dehar tagits upp i deparlementsförslaget. Med anledning av del vidremissbehandlingen framförda förslaget om rält för bostadsrältshavare att frånträdasin bostadsrätt vid väsentlig förändring av lägenheten vill jag påpeka attsådan rätt kan föreligga enligt 23 §, om den beslutade åtgärden medförväsentlig ökning av avgifterna för bostadsrätten. Någon uppsägningsrättdärutöver är jag inte beredd alt förorda. Första stycket 4 och 5behandlar beslut om utvidgning av föreningens verksamhet och överlåtelse avföreningshus. Bestämmelserna härom har utformats i enlighet med kommitténsförslag (107 § 6 och 7). I förhållande till gällande rätt (60 § 7 och 8 bosladsrältslagen)innebär departementsförslaget den ändringen alt kravet på särskild majoritetför beslut om utvidgning av rörelsen har minskats från tre fjärdedelar tilltvå tredjedelar av de röstande. Gällandelag innehåller i 60 § 4 en föreskrift om att beslut att bostadsrätt somföreningen har blivit innehavare av skall upphöra kräver två tredjedelsmajoritet. Jag har inte funnit skäl att behålla denna regel och den saknardärför motsvarighet i deparlementsförslaget. Iandra stycket har tagils upp en erinran om alt del i stadgarna kan ställas uppytterligare villkor för alt stämmobeslut som avses i denna paragraf skall varagiltigt. Motsvarande bestämmelser finns i 67 § fjärde stycket och 70 § förstastycket föreningslagen samt 62 § tredje stycket departementsförslaget. 6 1971.1 saml. Maj:ts proposition nr 12 åi" 1971 Talanmot styrelseledamot, revisor, föreningsmedlem eller röstberättigad Genomdenna paragraf görs samtliga bestämmelser i föreningslagen om talan motstyrelseledamot, revisor, föreningsmedlem eller röstberättigad till-lämpligaockså för bostadsrättsförening. I kommittéförslaget är samma regler upptagna i114117 §§. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om vilken röstpluralitet som krävs för beslutom stadgeändring. Paragrafen, som motsvarar 60 § 3 bostadsrätlslagen och 67 §föreningslagen, bygger på 118 § kommittéförslaget. Departementschefen.I första stycket föreskrivs i överensstämmelse med 67 § första stycketföreningslagen att beslut om stadgeändring skall för att bli giltigt biträdasav samtliga röstberättigade eller fattas på två på varandra följande stämmoroch omfattas av två tredjedels majoritet pä den sista av stämmorna. Vidareuppställs i nära anslutning till 67 § andra och tredje styckena föreningslagensärskilda krav på majoritet på den sista stämman i fråga om vissastadgeändringar. Sålunda fordras tre fjärdedels majoritet vid ändring avgrunderna för beräkning av årsavgift, och om beslutet innebär att medlems rätttill föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning inskränks krävs attsamtliga röstande har förenat sig om beslutet. Andra stycket innehålleren motsvarighet till 60 § 3 bostadsrättslagen. Där föreskrivs att samtligaberörda bostadsrättshavares samtycke krävs för stadgeändring som innebär atträtten att överlåta bostadsrätt begränsas eller att lösningsrätt vid övergångav bostadsrätt införs. Tredje och fjärde styckenainnehåller regler motsvarande 67 § fjärde och femte styckena föreningslagen.