prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Närdet gäller näringshjälp m. m. har föreslagit attbidraget till arbetsgivare för särskilda anordningar på arbetsplats vilket f.n. utgår med hälften av kostnaden, dock högst , i stället får utgåmed en bidragsprocent och utgöra högst . Bidrag skulle utgå i de fall då anordningenär av värde enbart för den handikappade. Mot bakgrund av att den stödform det här gäller påtagligt kanunderlätta äldre och handikappadesmöjligheter att hävda sig i förvärvslivet anser jag mig böra tillstyrka styrelsens förslag till ändradbidragskonstruktion. Med hänvisning till att maximibeloppet så sent sora föregående år höjdes . kan jag inte tillstyrka att det höjs ytterligare. förslag om ändradegrunder för bidrag och lån till anskaffning av motorfordon för handikappade kanjag inte biträda. Så sent som föregående årförbättrades bidragsvillkoren inte oväsentligt och handikapputredningenhar lagt fram förslag ora bl. a. bättre färdmöjligheter förhandikappade (SOU 1970: 64). Eftersom medelsåtgången för näringshjälp under detsenaste budgetåret harunderstigit beräknade belopp anser jag att anslagsposten inte behöver räknas upp trots den av mig förordadebidragsförbättringen. Jag beräknar alltså det sammanlagda medelsbehovetför näringshjälp och bidrag till motorfordon till oförändat 25 milj. kr. Lönekostnadspåläggetbör med hänsyn till den beräknade belastningen föras upp med 25 (+2) mUj. har arbetsmarknadsstyrelsenbemyndigats att på vissa villkor besluta om avskrivning av lånefordran uppkommeninom arbetsmarknadsverket. Jag förordar att samma bemyndigande lämnas även förnästa budgetår. Vid budgetårets slut börarbetsmarknadsstyrelsen redovisa hur stort belopp som faktiskt har förbmkatsför väg- och gatuarbeten. Detta belopp börräknas av mot autoraobilskattemedlen. Uppskattningsvis kan beloppetanges tUl 50 mUj. Med hänvisning tiU den sammanställning avmedelsberäkningen för nästa budgetår som har gjorts i det föregående (s. 62)hemställer jag, att Kungl. 1) medge att Kungl. Maj:t får bemyndigaarbetsmarknadsstyrelsen att under /72 besluta om avskrivning avsådan lånefordran, uppkommen inom arbetsmarknadsverket, till belopp om högst , beträffande vilken antingen omständigheternager vid handen att vederbörande inte kan betala sin skuld och enUgt styrelsens bedömande ingeneller ringa möjlighetföreligger att ta ut betalning eller också åtgärder för att bevaka och driva in fordringen bedöms förenademed arbete och kostnader i sådan utsträckning att åtgärdema inte ärekonomiskt lönande, allt under fömtsättning att sådana åtgärder ändå inteanses påkallade av andra än ekonomiska förhåUanden, 2) godkännaav mig förordad ändring av grunderna för näringshjälp m.m., att tillämpas fr.o.m. , 3) tiUSärskilda beredskapsarbeten m. m. för /72 anvisa ett reservationsanslagav , varav förslagsvis50 . att avräknas mot automobilskattemedlen. Förläggningsbyggnader m. m. 1969/70Utgift 29 376 752 1970/71 Anslag 32 500 000 1971/72 Förslag 18000000 Från anslagetbestrids utgifter för bostads-förläggningsverksamhet för personer, somär sysselsatta i beredskapsarbete, deltar i omskolningskurser elleröverflyttas för anstäUning på ny ort, samtför anskaffning och uppförande av för zigenare. Under anslagetredovisas inkomster från styrelsens uthyrning av förläggningsplatser tillenskilda personer samt från försäljning och uthyrning av förläggningsbyggnader till myndigheter, kommuner och industrierm. Beräknad ändring 1971/72 ningsbyggnader m. m. + 1 500 000 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 + 200 000 + 1 900 000 8 700 000 Ersättningför upplåtna förläggningsplatser 11000 000 Inkomstervid uthyrning och försäljning av förläggningsbyggnader 6 500 000 Summa inkomster 17 500 000 Nettoutgift 32 500 000 1 700 000 + 1 700000 + 1000000 + 2 700 000 14 500 000 Nyanskaffning avförläggningsbyggnader m.m. Vid utgången av /70 disponerade styrelsen egna byggnader för förlägg ning av ca 11 000 personer och förhyrda bostäder motsvarande drygt 900 platser. Förhyming, huvudsakligen för omskolningselever, har skett när det ställt sig billigare än att skaffa egna byggnader. Under innevarandebudgetår beräknas antalet platser i egna förläggningar öka med ca 1 800. /72 behövs ytterligare 600 platser, nämligen 300 föromskolningselever och 300 för uthyrning till kommuner och industrier föröverflyttad arbetskraft. Kostnaderna för dessa 600 platser beräknas till 9milj. Styrelsen räknar med attunder /72 behöva upphandla ett antal ytterligare byggnader förbl. a. utspisnings- och fritidsändamål till en kostnad av 5,4 milj. kr. För /72räknar styrelsen med att anskaffa fyra för zigenare försammanlagt ca 0,6 milj. kr., samt att sälja två sådana bostäder. Under /72 beräknas 300 platser behövaersättas till en kostnad av 4,5 milj. kr. De egentliga driftkostnaderna under /72 förförläggningarna beräknas till 14,4 milj.kr. Därutöver fömtses kostnader på 2,7milj.kr. för uppförande och flyttning av byggnader, 4,8 milj. kr. förreparation och underhåll samt 0,4 milj. kr. för vissa tiUfälligt ej användabyggnader. Ersättning förupplåtna förläggningsplatser. Styrelsen räknar med en ersättning vidberedskapsarbetsplatserna av (3 200 platser X .) 2,5 milj. kr. När det gäUer omskolningselever och personerboende i styrelsens 1971:1 Bilaga 13 71 egnaförläggningar för överflyttad arbetskraft räknar styrelsen med en inkomst av (5900 platser x .) 10,2 milj. kr. Inkomster viduthyrning och försäljning av förläggningsbyggnader. Uthyrning till korarauner och industrierav ca 5 420 platser samt försäljning av ca 250 platser beräknas ge inkomsterom ca 6 resp. 0,7 milj. kr. I likhet med arbetsmarknadsstyrelsenräknar jag med ett fortsatt behov av nyaförläggningsbyggnader. Under nästa budgetår bör nya byggnader tillföras i första hand omskolningscentra.Därutöver beräknar jag medel ehurui mindre omfattning än styrelsen har föreslagit till nya förläggningsbyggnader för uthyming till kommuneroch industrier för överflyttad arbetskraft samt byggnader för bl. a.utspisnings- och fritidsändamål. I fråga omuthyrning av förläggningsbyggnader har jag inhämtat av styrelsen att de kalkyler som ligger tiUgmnd för hyressättningen f. n. är föremål för en översyn som bl. a. kan kommaatt innebära att kortare avskrivningstid för byggnaderna tillämpas. Pågrundval härav beräknar jag inkomsternavid uthyrning till högre belopp än styrelsen. Med hänvisning i övrigt tiUsammanställningen hemställer jag, att Kungl. att till Förläggningsbyggnader m. m. för /72 anvisaett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Reservation 6 319 462 Från anslaget bestrids utgifter föranskaffning och förrådshållning avmaskiner, redskap och arbetsmateriel som används vid framför allt beredskapsarbeten.Den värdeminskning som uppstår vid utnyttjandet av dessa förnödenheter debiteras vederbörande anslag och mot värdeminskningensvarande belopp förs till förevarande anslag som inkomst. Anslaget tiUförs vidare inkomster av försäljning och uthyrning avmateriel ra. m. till andra myndigheter och enskilda. 1971:1 Bilaga 13 72 1970/71 1971/72 Kostnader för förrådens drift Anskaffning av maskiner och reservdelar + 1 500 000 Anskaffning av redskap och arbets- materiel samt vagnar för personal m. m. + 1 800 000 TiU följd av pris- ochlöneförhöjningar beräknas kostnadema för förrådens drift öka med 140 000 kr.Lönekostnadspålägget uppskattas till . Ett ökat medelsbehov om 50 000kr. beräknas för reparationer och underhåll av maskiner samt för ökadeförrådsomkostnader i samband med ut- och inlämning av maskiner och materiel.Underhållskostnaderna för maskiner och utmstning vid industriella beredskapsarbetenberäknas till oförändrat . Ersättningsanskaffningarav byggnads- och arbetsmaskiner samt transportredskap beräknas tiU 3 115 000kr. För anskaffning av reservdelar för reparation av byggnads- och arbetsmaskinerberäknas . För de industriellaberedskapsarbetena beräknas nyanskaffning av verktygs- och bearbetningsmaskinersamt övrig utrustning ske med 1,5 milj. kr. För anskaffning avredskap och arbetsmateriel beräknas . och för anskaffning av personalvagnar till beredskapsarbetena . På gmnd av reservationenpå anslaget kan detta föras upp med endast ett formelltbelopp. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med ett formellt belopp av . Jag hemställer, attKungl. att till Kostnader förarbetsmarknadsstyrelsens förrådsverksamhet för /72 anvisa ettreservationsanslag av . Arbetsmarknadsutbildning m. m. 1969/70 Utgift' 496 119 034 1970/71 Anslag 505000 000 1971/72 Förslag 600000000 » Inkl. utgifter som fr.o. m. innevarande budgetår bestrids från anslagen B 16 Undervisning förinvandrare i svenska språket m. m. och C 2 Stöd till lokaliseringsutbildning. 1971:1 Bilaga 13 73 Från anslaget bestridsutgifter för yrkesutbildning som sker av sysselsättningspolitiska skäl.Huvudsakligen är det fråga om omskolning och annan yrkesutbildning åt personersom är eUer löper risk att bli arbetslösa eller är svårplacerade påarbetsmarknaden och för vilka utbUdningen bedöms vara nödvändig för attstadigvarande arbete skall kunna erhållas. Som försöksverksamhet anordnas fr.o. m. /67 utbildning av inte arbetslösa personer inom s. k.bristyrken (bristyrkesutbildning) i viss omfattning. Utgifterna avserkostnader främst för anordnande av utbildningen och för utbildningsbidrag åtkursdeltagarna. Bestämmelserna om utbildningsbidragåterfinns i arbetsmarknadskungörelsen. Bidrag utgår i form av grundbidrag,hyresbidrag, familjetillägg och särskUt bidrag. Från anslaget bestridsvidare utgifter för undervisning i svenska språket isaraband med arbetsmarknadsutbildning. Myndigheterna har gjortgemensam framställning rörande anslaget för nästa budgetår. Under /69 deltog i oUka forraer av arbetsmarknadsutbildning92 000 personer, varav ca 5 500 i lokaUseringsutbildning. Under budgetåret1969/70 deltog ca 98 000 personer, därav ca 5 600 i lokaliseringsutbUdning. Utbildningsvolymenunder /71 beräknas till 100 000 personer exkl. lokaliseringsutbildning. Arbetsmarknadsstyrelsenbedömer en fortsatt expansion av utbildningen under /72 upp tUl105000 personer som sannolik. Av dessa beräknas 49 000 personer delta iskolöverstyrelsens kurser. BristyrkesutbUdningen harunder /70 omfattat ca 650 personer, varav de flesta utbildatsför verkstadsindustrin och vårdområdet. Huvudorsaken till verksamhetens ringaomfattning anser styrelsen vara att de utbildningsbidrag som utgår underutbildningen medför en aUtför stor standardsänkning för den som lämnar ettarbete. Förslag rörandeutbildningsbidrag m. m. I sina anslagsframställningar för de tre senastebudgetåren har framlagt förslag om höjdautbildningsbidrag och ett nytt bidragssystem, som innebär en förenkladhandläggning av bidragsärendena. Styrelsen har bl. a anfört att bidragensrealvärde successivt har minskat som den allmänna reaUönenivån harhöjts. Vidare har framhållits att utbildningsbidragen framstår som oförmånligaockså vid en jämförelse med de ersättnmgar, som utgår inom den allmännaförsäkringen och arbetslös-3* 1971. 1971:1 Bilaga 13 74 hetsförsäkringen.Utbildningsbidragen bör vara så stora att arbetslösa personer stimuleras attutbilda sig i stället för att uppbära kontantstöd. Styrelsen erinrarom att socialhjälp ofta utgår med högre belopp iin utbUdningsbidrag. En person som uppbärutbildningsbidrag måste i många fall ansöka om socialhjälp för att klara dendagliga försörjningen. Fömtom under löpande utbildningstid bör därför bidragefter särskild prövning kunna utgå under ferier tUl bl. a ensamståendeförsörjare företrädesvis mödrar och handikappade, som då av olika skäl intekan försörja sig genom förvärvsarbete. Styrelsen föreslår följande ändringar av bidragen. Grundbidrag till kostnader förförsörjning bör utgå lika för gift och ogift med . Hyresbidrag/bostadskostnadsbidrag bör somnu utgå med belopp som motsvarar bidragstagarens faktiska bostadskostnad.Normaleisätt-ning tUl den som inte har fast bostad bör utgå med . permånad i alla dyrortsgmpper. Barntillägg föreslås utgå med . Eftersom en majoritet av de unga går i gymnasial utbildning efter och inte förrän i 18-årsåldem kan börja avlastafamiljeekonomin, föreslås vidare attåldersgränsen för barntillägg höjs från 16tiU18år. Bortavistelsebidrag bör utgå tillfamiljeförsörjare eller jämförlig person, som genomgår utbildning utomhemorten med . Särskilt bidrag bör utgå som . Vidare bör ett särskilt icke behovsprövat.stimulansbidrag om . utgå vid bristyrkesutbUdning. Det är angeläget att gmndbidraget heltundantas från reducering på grund av makeinkomst. För att ytterligare kunna differentierautbildningen aktualiserar styrelsen på nytt försöksverksamhet avseendeföretagsutbildning. Denna skulle begränsas till dels sådan personal som behövernyrekryteras och som i samband därmedbehöver omskolning eller kompletterande utbildning, dels redan anställdapersoner, som på grund av ändringar i produktionen löper risk att bliarbetslösa och för vilka omskolning bedöms erforderUg. Bidrag till företagenföreslås utgå med . per elev och närvarotimme. Med en utbildningsvolymav 105 000 personer beräknar medelsbehovet förutbildningsbidrag tiU 352 milj. kr med nugällande bidragsregler. Föreslagna ändringar av bidragssystemet kostaruppskattningsvis ytterligare 60 milj. kr. Sammanlagt beräknas aUtsåarbetsmarknadsstyrelsens andel av anslaget till 412 I beloppet inryms även kostnader för det föreslagna bidraget till företagsutbildning, bristyrkesutbildning,lönekostnadspålägg samt kostnader för intematkurser i svenska språketför finska ungdomar som feriearbetar i . beräknar sina utgifterför verksamheten till 206,8 milj. kr. Hämtöver beräknar förbidrag till vuxna zigenare igrundskoleutbildning ett belopp av 7,2 milj. kr. Det totala medelsbehovet beräknas alltsåför ochskolöverstyrelsen gemensamt tiU (412 + 214) 626 milj. kr. De av myndigheterna föreslagnautgiftsförändringama stäUs i det följandesamman med de beräknade utgiftema enligt riksstaten för innevarandebudgetår. Härvid har utgifterna för utbildningsbidrag fördelats på de skUdakursområdena i relation till de bevUjade bidragen . Ersättning till lärare m. m. Förbrukningsmateriel m. m. Administration, hyror m. m. Kurser inom det reguljära Elevvård m. m. ArbetsmarknadsutbUdningen har under1960-talet utvecklats till ett avsysselsättningspolitikens viktigaste instmment. Antalet personer i utbUdningsteg sålunda från 11 000 /60 tUl 98 000 bud- UtbUdningsinsatserna vidgadessärskilt kraftigt under konjunkturnedgången 19671968 och meUan budgetåren1966/67 och 1968/69 ökade antalet personer i utbildning med 34 000 personer.Mellan budgetåren 1968/69 och 1969/70 stannade expansionen vid ca 6 000personer. anförda siffror avseren brattoberäkning av samtliga personer som under resp. budgetår har befunnitsig i utbildnmg. De innefattar sålunda även personer som påbörjade sinutbildning strax före budgetårets slut eUer som avslutade den aUdeles i börjanav budgetåret. Antalet påbörjade utbildningar under /70 var ca75 000. I följande sammanställning redovisas antalet påbörjadeutbildningar samt utbildningsvolymen i veckor under /70,fördelat på skilda utbildningsområden. kmser Kurser inom företag (exkl. lokaliseringsutbildning) Kurserinom det reguljära utbildningsväsendet Övriga kurser Kurser anordnade avskolöverstyrelsen (omskolningskurser, fortbildningskurser, nybörjarkurser ochanpassningskurser) svarar som framgår av sammanställningen för ca halvautbUdningsvolymen räknat i antalet utbildningsveckor, medan sådanarbetsmarknadsutbildning som är förlagd till det reguljära utbildningsväsendetsvarar för en tredjedel. Lokaliseringsutbildningen redovisas särskilt,eftersom den fr. o. m. innevarande budgetår bekostas med medel från anslagetStöd till lokaliserings-utbildning (C 2). Gruppen övriga kurser innefattar bl.a. korrespondensutbildning och kurser i bildningsförbundens regi. Arbetsmarknadsutbildningensvarar för en betydande del av den totala utbildningen i vårt land. Överförttill siffror som är jämförbara med utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet har sålunda arbetsmarknadsutbildningen en omfattning av ca40 000 platser. Tar man hänsyn till den kontinuerliga intagningen vidskolöverstyrelsens kurser och till att företagsutbildning och viss annanutbUdning sker året om, kan antalet genomsnittligt utnyttjadeutbildningsplatser under föregående budgetår uppskattas till 35 000. Undervårmånaderna, då utbildningen regelmässigt är som mest omfattande, var antaletpersoner 1971:1 Bilaga 13 77 somsamtidigt befann sig i arbetsmarknadsutbildning drygt 45 000. Utgiftema förarbetsmarknadsutbildningen beräknas innevarande budgetår överskrida en halvmiljard kr. TiU ca 3/5 består utgifterna av utbildningsbidrag till elevema.Återstoden är kostnader för själva utbildningeni form av lärarlöner, hyror m. m. Kostnadema härför uppgick under budgetåret1969/70 tiU 160 milj. kr. För att få en fullständig bUd av statens kostnaderför arbetsmarknadsutbildning bör man härtill läggabl. a. vissa kostnader under åttonde huvudtiteln tUl följd av att utbUdningskapacitetäven inom det reguljära utbildningsväsendet tas i anspråk förarbetsmarknadsutbildning. En överslagsmässig beräkning ger vidhanden att statens kostnad perutbildningsvecka och elev vid kurser under budgetåret1969/70 utgjorde genomsnittligt ca , varav utbildningsbidraget utgjordenågot mindre än hälften. Det betyder att statens kostnad för att utbilda enelev kan uppskattas tiU ca . Angivna genomsnittsbelopp hänför sig somnämnts tUl sådana kurser i regi där staten svarar för såvälutbildningsbidrag till eleven som kostnaderna för lokaler, maskiner,utrustning, lärarlöner osv. Vid andraformer av arbetsmarknadsutbildning kan statens kostnad inskränka sigtill utbildningsbidrag, inkl. i förekommande fall kursavgifter, eUer som vidföretagsutbildning till ett bidrag till företaget för dessutbildningskostnader. Dekraftigt ökande utgifterna för verksamheten och den snabba ökningen av antalet personer som genomgårutbildning bör ses mot bakgmnden av statsmaktemas strävanden att låtaarbetsmarknadsutbildningen spela enalltmer betydelsefull roU i sysselsättningspolitiken och i strukturanpassningenav vårt näringsliv. utgör utbildningen för den enskUde en möjlighetatt stärka hans ställning på arbetsmarknaden. Ett sätt att mäta utbildningenseffektivitet i detta hänseende är att undersöka i vUken utsträckning elevemafår arbete efter avslutad utbildning.Resultat föreligger nu i fråga om personer som slutade sin utbildning under år1969. Av dem som slutförde en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildningfick nära tre fjärdedelar arbete inom efter utbildningens slut. Av helaantalet som slutförde utbildningen var det som efter en månadkunde betecknas som arbetslösa. För personer som slutade sin utbUdning underförsta föreligger siffror som visar ännu bättre möjligheter atterhålla arbete efter utbildningens slut. Av drygt 35 000 personer som slutadesin utbildning föreligger uppgifter om 31 000. 6 500 personer forsatte med annan utbUdning. Avåterstoden hade fått anställning efter högst en månad och endastdrygt tusentalet personer saknade anställning på gmnd av brist på arbete. Ävenmed hänsyn till att UtbUdningen slutfördes iett läge med extremt hög efterfrågan på arbetskraft får resultatetbetecknas som gott. I rådande högkonjunktur har särskildaansträngningar gjorts för att föra in nya gmpper av arbetstagare påarbetsmarknaden. Inom arbetsmarknadsutbildningen har insatserna förstärkts isyfte att bl. a. möjliggöra för hemarbetande kvinnor att träda in på arbetsmarknaden.Av antalet personer i arbetsmarknadsutbildning har normalt hänvisats av arbetsvärden. Enligt vadarbetsmarknadsstyrelsen har redovisat hadeav de ca 75 000 personer som påbörjade utbUdningskurser (inkl. lokalisermgsutbUdning)under /70 mer än 19 000 intevarit yrkesverksamma under så före kontakten med arbetsförmedlingenatt de kunde hänföras till någon näringsgren. Av de icke förvärvsarbetande hadeca 14 500 varit sysselsatta med arbete i egethem. 1 sammanhanget kan näranas att andelen kvinnor i arbetsmarknadsutbUdningunder var så hög som mot . Efterfrågan på arbetskraft är, som jagtidigare har redovisat, inom flertalet industribranscher aUtjämt betydande. Detär av vitalt intresse för vårt land att framför allt exportindustrins och denimportkonkurrerande industrins arbetskraftsbehov kan tillgodoses. Deansträngningar som har gjorts att via enintensifierad arbetsmarknadsutbildning ge möjlighet tiU återinträde påarbetsmarknaden och introducera nya grupper avförvärvsarbetande på denna har lämnat goda resultat. Ansträngningarnabör fullföljas i den utsträckning som är möjlig. För att i nuvarande läge särskilt tillgodose industrins behov avarbetskraft har redan under innevarande budgetår kapaciteten vidgatsväsentiigt för utbildning vid särskilt anordnade kurser i skolöverstyrelsensregi. Dessa kurser är så utformade att ett tillskott kan komma arbetsmarknadentill del relativt snabbt. Jag finner en expansion av arbetsmarknadsutbildningeni denna riktning angelägen i nuvarande situation. Med utgångspunkt i att denna inriktningav arbetsmarknadsutbUdningen börfullföljas har från inhämtats förslag tillpreliminär plan för den beräknade fördelningen av antal elever som påbörjar utbildning samt kursveckor fördelatpå skilda kursområden för /72. Prop.1971:1 Bilaga 13 79 I jämförelse med utfalletför /70 (s. 76) förutsätts den andel av den totalautbildningsvolymen som hänför sig till kurser öka kraftigt.Den utbildningsvolym sora avser arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet samt gruppen övriga kurser minskar därmed i andel. Jag förordar att dennaplan läggs till grund för arbetsmarknadsutbildningens inriktning /72. Liksom hittUls bör det ankomma på arbetsmarknadsstyrelsenatt vid behov göra de avsteg från planen som erfordras för attarbetsmarknadsutbildningen skall utgöra ett flexibelt instrument isysselsättningspolitiken och utbildningspolitiken. Eftersom omfattningen avarbetsmarknadsutbUdningen varierar kraftigt bör ett samspel mellanföretagsutbUdningen, de särskilt anordnade kurserna i regisamt utbUdning inom det ordinarie utbildningsväsendet ständigt vara föremål föröverväganden i syfte att begränsa kostnaderna. Jag vUl i sammanhangeterinra om att Kungl. Maj:t med stöd av beslut (SU 1969: 58 s. 15,rskr 189) bemyndigade och skolöverstyrelsenatt försöksvis under /71 anordna beställningskurser åtnäringslivet vid utbildningscentra i den mån ledigkapacitet kan utnyttjas. Företagen skall därvid svara för hela kostnaden förutnyttjad utbildningsplats och influtna ersättningar skall tillförasförevarande anslag. Jag vUl även erinra omatt har träffat en överenskoraraelse med och omupprättande av ett i kommer den där befintliga centrala verkstadsskolan att utnyttjas.Verksamheten kommer att bedrivas enUgt de riktiinjer och bestämraelser somgäUer för ifrågavarande verksamhet i , med den skillnaden, att istyrelsen ingår representanter även för grannländernasarbetsmarknadsmyndigheter. Deltagarna rekryteras i alla tre ländema och resp.land svarar för utbildnings-och sociala kostnader för sina elever enligt vissaregler. Härigenom koraraer utbildningsmöjlighetema för personer bosatta inomnordkalottområdet att förbättras. ocharbetsmarknadsstyrelsen har för /70 redovisat erfarenheterna avpågående försöksverksamhet raed viss allmän utbildning inomarbetsmarknadsutbildningen. I samband härmed har vissa forskningsredogörelserför uppföljningen av den allmänna utbildningen överlämnats avskolöverstyrelsen. Försöksverksamheten har bedrivits vid 12 kurscentra isaraband med längre kurser, huvudsakligen inom det Verkstadstekniska området.De båda styrelsema har sedermera lämnat anvisningar tiU länsarbetsnämnder ochkursstyrelser att allmänna ämnen skall ingå i utbUdningen vid ifrågavarandekurser vid samtiiga kurscentra. Utbildningen avses omfatta 288 lektioner ochförlänger den individuella kurstiden . 1971:1 Bilaga 13 80 Jag finner dennaundervisning i allmänna äranen inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen varaangelägen.