prop · FU03153 · 1971-12-31 00:00:00 — Beskattningen varierar också med fordonetstotalvikt och axelarrangemang. Traktorer i sin tur delas in i två klasser,trafiktraktorer och andra traktorer. Beskattningen av de förstnämnda ärdifferentierad med hänsyn till tjänstevikten under det att skatten för andratraktorer utgår med smärre årliga schablonbelopp. Skatt på drivmedel utgår i form av bensinskatt,brännoljeskatt och gasolskatt samt allmän energiskatt och särskild skatt påmotorbränslen. Genom beslut om riktlinjer för den statligatrafikpolitiken fastslogs att kostnadsansvarighetsprincipen skulle tillämpas. Ienlighet med denna princip skärptes beskattningen av släpvagnar (prop.1969: 10, BeU 1969: 35, rskr 1969: 207, SFS 1969: 296). Den långt gående differentieringenav bilskatten är resultatet av en påbörjad närmare anpassning av den årligafordonsskatten för lastbilar och släpvagnar till kostnadsansvarighetsprincipenoch har i väsentliga delar grundats på bilskatteutredningens betänkande (SOU1969: 45) Fordonsbeskattningen. Utredningen föreslog att anpassningen skulleske i fem etapper och vara avslutad . 1970: 138 förordades attutredningens förslag med vissa mindre ändringar skulle läggas till grand fören omläggning av vägtrafikbeskattningen. Efter beslut av statsmaktema år 1970på grandval av nämnda proposition genomfördes en första etapp med verkan fr.o. Genom att den årliga fordonsskattenär oberoende av den körda vägsträckan minskar beskattningen per körd kilometerdå körsträckan ökar. Härigenom ges anledning för fordonsägare att så effektivtsom möjligt utnyttja sitt fordon. orsakar denna beskattningseffektkrav på lättnader i beskattningen från fordonsägare som kör mycket korta sträckorvarje år. I viss utsträckning har sådana krav beaktats genom bestäm- melseri särskUda kungörelser om nedsättning eller restitution av fordonsskatt förbl. a. tyngre släpvagnar, som tillryggalagt en årlig vägsträcka om högst 3 000mil och för lastbilar som inte kunnat användas på grund av vägavstängningareUer vissa andra orsaker eller som använts för transporter utomlands. Dehärigenom tillskapade möjUgheterna till skattenedsättningar kan s"ägas geuttryck för en anpassning av vägtrafikbeskattningen tillkostnadsansvarighetsprincipen genom schablonmässiga justeringar avbeskattningen med hänsyn till körsträckan på svenska v'ägar. I principbetänkandet (SOU 1970: 36)Kilometerbeskattning har bilskatteutredningen föreslagit att kilometerskattskall införas beträffande brännoljedrivna fordon och släpvagnar som dras avsådana fordon och har en totalvikt över . statsverksproposition (prop. 1971: 1bil. 9, s. 87) behandlade jag frågan om kilometerbeskattning. Jag uttaladedärvid att förslag till om införande av kilometerbeskattning bordeframläggas först sedan det tekniska utveckUngsarbetet avslutats av den för ändamålettillsatta kilometerskattenämnden (KSN). Enligt vad jag erfarit från KSN föreligger numeraett antal exemplar av en stämplande kUometerräknare. Verkställda provningar harvisat att räknartypen är funktionsduglig och tillförlitiig bl. a. från kontrollsynpunkt.Det finns d'ärför enligt min mening nu tUlräckligt underlag för att taprincipieU ställning till kilometerskatten som beskattningsform. Både KSN och bilskatteutredningen understryker attbetydande kostnadsmässiga fördelar står att vinna, om kilometerräknare kan monterasi fordonen redan hos bilfabrikanterna. Enligt KSN:s och bUskatte-utredningensförslag skall kilometerskatt införas . Nya fordon av 1973 årsmodell bör förses med räknare på fabrik. Tillverkningen av dessa fordonpåbörjas . Med hänsyn tUl planeringstiden inom bilindustrin måstedärför, enligt KSN:s och bilskatteutredningens uppfattning, beslut ikilometerskattefrågan föreligga /72. De skäl som anförts av KSN och bilskatteutredningenom behovet av ett principuttalande av statsmakterna om kilometerskatten börenligt min mening beaktas. Det 'är av vikt att man tar vara på de möjUghetertill praktiska och rationella åtgärder som erbjuds. I fråga om nytillver-kadefordon bör det inte råda tvekan om att det mest ändamålsenliga sättet attmontera kilometerräknare är att göra detta på bUfabrik eller, i fråga omimporterade fordon, innan dessa levererats till kund. Även i fråga om äldrefordon är det av vikt att monteringsarbetet kan planeras och påbörjas så tidigtsom möjligt. Med hänsyn till den tid som krävs för produktionsomställning ibilindustrin anser jag i likhet med KSNoch bUskatteutredningen att beslut bör fattas i kilometerskattefrågan /72. Jag vill därför i detta sammanhang redogöra för minsyn på denna fråga. Man kan enligt min uppfattning, utan att föregripavägkostnadsut-redningens arbete, slå fast att de kostnader ett fordon orsakar ihög grad 'är beroende på fordonets körsträcka. Den nuvarande årliga fordonsskattentar inte hänsyn tUl fordonets faktiska årliga körsträcka. Den ger därför intenågot riktigt uttryck för det kostnadsansvar som åvUar fordonet. DettaförhåUande medför att fordon med låg utnyttjandegrad belastas med en iförhållande till körsträckan högre skatt än fordon av samma slag som utnyttjasintensivt. Enkilometerskatt erbjuder i detta avseende helt andra och bättre möjligheter attåstadkomma en beskattning enligt kostnadsansvarighetsprincipen. Om den årligafordonsskatten helt eller delvis ersätts av en kilometerskatt, torde behovet avde särskilda bestämmelser om nedsättning eller återbetalning av automobilskattsom nu föreligger bortfalla eller minska. Utredningens förslag innebär bl, a, att beskattningenav brännolja, med undantag för energiskatten, ersätts med kilometerskatt, I ochför sig är drivmedelsbeskattningen för ett visst fordon beroende påkörsträckan, I fråga om bensindrivna fordon anser utredningen att bensinskattenger tillfredsställande resultat. När det gäller brännoljedrivna motorfordon kandäremot, på grund av olika motorers effektivitet och olika fordonsaxelarrangemang m, m,, en på bränsleförbrukningen grundad beskattning inte gehelt adekvat täckning för det enskilda fordonets kostnadsansvar,Brännoljebeskattningen ger dessutom i sin nuvarande form vissa möjligheter tillobehörigt utnyttjande av eldningsoljor för drift av motorfordon. För sådan oljautgår endast energiskatt. 1 den mån det gäller ett berättigat sådant utnyttjandeuppkommer bl. a. kontrollproblem. En omläggning av brännoljeskatten tillkilometerskatt torde i allt väsentligt eUminera nu angivna problem. Jag har med hänsyn till det anförda funnit, attkilometerskatt bör ingå som ett led i vägtrafikbeskattningen och jag anslutermig till KSN:s och bilskatteutredningens uppfattning att detta bör ske fråningången av , Jag delar också uppfattningen att man bör koppla sammanmyndighetskontrollen av kilometerräknarapparaturen med den årligakontrollbesiktningen , Införandet av denna nya skatteformaktualiserar vissa spörsmål såväl av mer principiell natur som i fråga omutformningen och omfattningen av kilometerskatten. Vad som därvid i första hand tilldrar sig intresseär kretsen av fordon för vilka kUometerskatt skall utgå och i vilkenutsträckning nu gällande beskattning skall ersättas av eller kompletteras medkilometerskatt. förslag ibetänkandet Kilometerbeskattning innebar, att samtiiga icke bensindrivnamotorfordon, trafiktraktorer och motorredskap samt av sådana fordon dragnasläpvagnar med en totalvikt över skulle omfattas av kilometerskatten.I sitt yttrande över KSN:s framstäUning har utredningen angivit attmotorfordon, som inte är bensin- eller gasoldrivna, samt släpvagnar som dras avsådana fordon och har en totalvikt över , skall kilometerbeskattas.Skillnaden mellan de båda uppfattningarna beror på att frågan om kUometerskattför trafiktraktorer, motorredskap och släpvagnar till sådana fordon kräverytterligare utredning, bl. a. i räknarfrågan. Beträffande gasoldrivna fordonanges bl. a. att sådana finns i endast enstaka exemplar och att nuvarandebeskattningsform med hänsyn härtill och till vissa svårigheter vid utformningenav beskattningen tills vidare bör behållas. Enligt min mening är det ännu för tidigt att i detalj taställning till frågan om vilka fordonsslag som skall omfattas avkilometerskatten. Som framgått av vad jag tidigare anfört föreligger f. n. enanvändbar stämplande kilometerräknare endast för montering i motorfordon. Vidareorsakar den nuvarande brännoljebeskattningen vissa tillämpningssvårigheter.Dessa omständigheter utgör, tiUsammans med vad jag uttalat i det föregående,bärande skäl för att beträffande brännoljedrivna motorfordon införa enkilometerskatt . Vid beskattningen bör sfämplandekilometerfäknare utnyttjas. 1 fråga om sådana släpvagnar med totalvikt övertre ton, som dras av kilometerskattepliktiga motorfordon, bör kilometerskattinföras så snart frågan om den tekniska apparaturen för dessa fordon lösts så,att systemet kan administreras och kontrolleras tUlfredsställande. Omfattningen och utformningen iövrigt av kilometerskatten bör lämpligen behandlas först sedanbilskatteutredningens slutbetänkande lagts fram. Enligt vad jag erfarit kandetta väntas ske . Det är min avsikt att återkomma i dennafråga. KSN och bilskatteutredningen har tagit upp ytterligare enfråga. Kilometerskatten skall bygga på en tillförlitlig räknare. Det är nödvändigtatt de räknare som skall komma till användning uppfyller höga krav påtillförlitiighet. Detta gäller inte endast räknaren som sådan utan också dessmontering. Ett väsentligt krav är därvid självfallet att apparaturen utformasså att den inte kan påverkas otillböriigt. De räknare som skall användas förkilometerskatten bör vara underkastade krav på godkännande och besiktning.Vidare bör finnas föreskrifter om montering och plombering av räknarna. Detankommer på Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer attgodkänna räknare och att meddela föreskrifter i övriga berörda frågor. Under åberopande av det anförda hemställer jag attKungl, Maj:t föreslår attgodkänna vad jag förordat om införande av kilometerskatt. Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Kungl, Höghet Kronprinsen-Regenten att tillriksdagen skaU avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl detta protokollutvi-