prop · FU0371 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i likviditets- och kassakvotslagen (1962: 256), m. m.; given . Kungl.Maj:l vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av slalsrådsprolokolletöver finansärenden, föreslå atl bifalla de förslag ora vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås all den kreditpoUtiska beredskapslagslifl-ningenerhåller fortsatt giltighet till utgången av . Dessutom föreslås vissaändringar av huvudsakligen redaktionell natur. 1 1971.1 saml. Lagom ändring i likviditets- och kassakvotslagen (1962: 256) Härigenom förordnas i fråga ora likviditets- och kassakvotslagen (1962: 256), soraenligt lag (1968: 261) gäUer till utgången av , dels atl lagen skalläga fortsatt giltighet till utgången av , dels all 2, 4, 5, 7, 8 och10 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Förordnandeora likviditetskvot Förordnande ora likviditetskvot raå gälla bankaktiebolagen, spar- raå gälla bankaktiebolagen, spar bankerna, centralkassorna för jord- bankerna, cenlralkassorna för jord brukskredit, postsparbanken eller brukskredit eller postbanken. Förordnande ora ordnande ora kassakvot må gäl- kassakvot må gälla bankakliebola- la bankaktiebolagen eller postban gen, postsparbanken eller postgiro- ken. Beträffandebankaktiebolagen, sparbankerna och centralkassorna må förordnande begränsas altavse sådana inrättningar, vilkas fonder eller omslutning uppgår lill visstbelopp, särskilt angivet för varje slag av inrättningar. När särskildaomständigheter föranleda därtill, må viss kreditinrättning undantagas. Tillgrund för bestäraraandet av nettobeloppet av likvida medel lägges suraman avföljande tillgångar: a) inneliggandekassa järate rae- a) inneliggande kassa järate rae del, sora innestå i eller del, sora innestå i riksgäldskonlo- riksgäldskonloret, ret eller på checkräkning iriks banken, b) inheraska checkar och poslreraissväxlar, c) tillgodohavande hos annan kreditinrättning, sorakan underkastas förordnande ora likviditetskvot, d) avstaten utfärdade skallkararaarväxlar, obligationer och andra skuldförbindelser, aUt till marknadsvärdet, e) avSveriges allmänna hypo- e) av allraänna hypo teksbank, leksbank, stadshypotekskassa och Svenska stadshypotekskassa och utfärdade obli- bostadskreditkassan utfärdade obli gationer ävensora av hypoteksak- gationer ävensom av kreditaktie.- 1971: 71 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tiebolag efler bolag efler utfärdade obligationer för möjlig- utfärdadeobligationer för möjlig görande av bostadskredilgivning, görande av bosladskreditgivning, allt lill raarknadsvärdel, saral allttill marknadsvärdet, saral f) kortfristig fordran på utländsk bank eller bankirävensom i rediskonlerbara utrikes växlar i den raån de ej rediskonleratseller försålts. Nettobeloppetav likvida medel utgöres av summan enligt första stycket minskad raed: a) skuld lillriksbanken och förpliktelse på grund av växel, som rediskonlerats i ,dock ej utrikes växel, b) skuld tUl annankreditinrättning, som kan imderkastas förordnande ora likviditetskvot, dockmed iakttagande i fråga om kreditinrättning, vars förbindelser huvudsakUgenutgöras av inlåning från en särskild grupp av kreditinrättningar, att sådaninlåning avdrages allenast i den mån tillgodohavande hos inrättning inomgruppen upptagits såsora tillgång enligt första stycket c), saral c) kortfristigskuld till utländsk bank eller bankir. När omständigheterna föranleda därtill, må riksbankenföreskriva dels att även andra tillgångar må inräknas i bruttosumman, dels alli nämnda sumraa icke må inräknas tillgångar i utländsk valuta, efter avdragför skulder i sådan valuta, raed raer än som svarar mol viss del avkreditinrättningens samtliga förbindelser raed de i 5 § angivna undantagen,dels all viss eller vissa skuldgmpper enligt andra stycket icke skola avdragasvid bestäraraandet av nettobeloppet. Vid beräknandet av likviditetskvoten skola frånförbindelserna undantagas: a) skuld, somavdragils enligt 4 §, b) beviljade raenicke disponerade krediter, c) garantiförbindelser, d) förlagsbevis, beträffande vil- d) förlagsbevis, som enligt sär- ka Konungen jämlikt särskilt stad- skiltstadgande likställas med eget gande medgivit, att de icke skola kapitaleller egna fonder, saml anses såsom inlåning, saml e) lån, som i samband raed återlån och till etl däreraotsvarande belopp upplagils hos fondstyrelse för förvallning av raedel, vilka ingå lill allraänna pensionsfonden. När omständighelema föranleda därliU, raå riksbankenföreskriva, att jämväl viss eller vissa andra förbindelser undantagas. Med kassakvol avses förhållan- Med kassakvot avses förhållan del vid viss beräkningstidpunkl det vid vissberäkningstidpunkt mellan kreditinrättningens i riks- mellankreditinrättningens på banken innestående raedel och in- checkräkningi inne- rätlnincens samtliga förbindelser slående raedel och inrättningens Prop.1971: 71 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe raed de i 5 § angivna undan- saratligaförbindelser raed de i 5 § lagen. Detprocenttal, vartill kassakvot rainst skall uppgå, fastställes av riksbanken.Talet raå ej sällas högre än till feralon. Vid dess fastställande må tillämpasvad i 6 § andra stycket stadgas. Oavsettförordnande enligt denna lag skola bankaktiebolag, sparbank och cenlralkassaför jordbrukskredit iakttaga bestäraraelserna ora kassareserv i lagen om bankrörelse,lagen om sparbanker och lagen om jordbrukskasserörelsen. Oavsettförordnande enligt denna lag skola bankaktiebolag, sparbank, postbanken och cenlralkassaför jordbrukskredit iakttaga bestämmelserna ora kassareserv i lagen ombankrörelse, lagen om sparbanker, lagen om postbanken och lagen om jordbmkskasserörel- Har kreditinrättning avvikit frän fastställd likviditetskvot eller kassakvol, skall inrättningen efler föreläggande av lill statsverket utgiva etl belopp, sora raotsvarar ränta å underskottet. Räntan skall avse liden från nästföregående beräkningstillfälle eller, där tidigare beräkning ej ägt rum, från förordnandets ikraftträdande lill del beräkningstillfälle, dä underskottet förelåg. Räntesatsen fastställes av , i fråga ora likviditetskvot lill högst för år saral i fråga ora kassakvot lill högst över diskonto. Har kreditinrättning avvikit från fastställdlikviditetskvot eller kassakvot, skall inrättningen efter föreläggande avriksbanken till statsverket utgiva ell belopp, som motsvarar ränta åunderskottet. Räntan skall avse liden från nästföregående beräkningstUlfälleeller, där tidigare beräkning ej ägt mm, från förordnandets ikraftträdande lilldel beräkningstillfäUe, då underskottet förelåg. Räntesatsen fastställes avriksbanken, i fråga ora likviditetskvot till högst för är saral ifråga om kassakvot till högst över lägstadiskonto vid diskontering av växlar . Riksbankenäger medgiva, att vid lillärapning av första stycket ul-järaning raå ske raellanöverskoll och underskott under viss lidryrad (utjäraningsperiod). Räntan skaUdärvid beräknas å del genomsnittiiga underskottet vid beräkningslillfällena inorauljämningsperioden saral avse . Har cenlralkassaför jordbrukskredit avvikit från fastställd likviditetskvot, raå riksbankenmedgiva befrielse från skyldighet atl utgiva belopp, som avses i denna paragraf,därest saratliga cenlralkassor Har cenlralkassaför jordbrukskredit avvikit från fastställd likviditetskvot, raå riksbankenmedgiva befrielse från skyldighet all utgiva belopp, sora avses i denna paragraf,därest saratliga cenlralkassor sararaantagna uppfyllt likviditetskraven. Vad nu sagtsskall, i fråga om såväl likviditetskvot som kassakvol, äga motsvarandetillämpning med avseende på postsparbanken och postgirorörelsen. sararaantagna uppfyllt likviditetskraven. Då särskilda skäl föranleda därtill, raå även eljestskyldighet sora ovan sagls helt eller delvis eftergivas. Denna lag träder i krafl . Lag om ändring i placeringskvotslagen (1962: 257) Härigenora förordnas i fråga ora placeringskvotslagen (1962: 257), sora enligt lag (1968: 262) gäller till utgången av , dels alllagen skall äga forlsall giltighet lill utgången av , dels atl 2, 4och 8 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Förordnande om placeringskvot raå gälla försäkringsbolagen, sparbankema, postsparbanken, postgirorörelsen eller fondstyrelserna för förvallning av raedel, vilka ingå till allmänna pensionsfonden. Förordnande ora placeringskvot raå gällaförsäkringsbolagen, sparbankerna, postbanken eller fondstyrelserna förförvaltning av medel, vilka ingå till allmänna pensionsfonden. Beträffande försäkringsbolagen och sparbankerna raåförordnande begränsas all avse sådana inrättningar, vilkas fonder eller oraslulninguppgår lill visst belopp, särsldlt angivet för varje slag av inrättningar, ellersådana inrättningar, vUkas rörelse är av speciell beskaffenhet. När särskUda orasländigheierföranleda därtill, raå viss kreditinrättning undantagas. Prioriterade placeringar vid beräknandet av placeringskvolenäro: a) kassa, checkaroch banktillgodohavanden, raed avdrag för bankskulder, b) av statenutfärdade obligationer eller andra skuldförbindelser. 1971: 71 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse c) av allmänna hypo- c) av allmänna hypo teksbank, teksbank,stadshypotekskassa och Svenska stadshypotekskassaoch utfärdade obli- bostadskreditkassanutfärdade obli gationer ävensora av hypoteksak- gationer ävensoraav kredilaktie- tiebolag efler bolagefler ut- utfärdade obligationer för raöjlig- färdadeobligationer för raöjliggö- görande av bostadskredilgivning, randeav bosladskreditgivning, d) lån mol inteckning i fastighet med bebyggelseövervägande för bosläder eller i loralrätt till fastighet raed dylik bebyggelse, dock skola under liden för förordnandet utläranade län betraktas sora prioriterade allenast i den raån de avselts för ny bebyggelse av angivet slag, e) lån, för vilkas fulla gäldande koramun eller därraedjäraförlig sara- fällighet är ansvarig och vilka beviljats för bebyggelse övervägande för bosläder, dock skola för förordnandet utläranade län be traktas som prioriterade allenast i den raån de avsetts för ny bebyggelse av angivet slag, saral f) kreditinrättningen tillhörig fastighet raedbebyggelse övervägande för bostäder saral toratrält lill fastighet raed dylik bebyggelse, efler av drag för lån raot inteckning i egendomen, dock skall under liden för förordnandet förvärvad egendora betraktas sora prioriterad allenast i den raån bebyggelsen är ny eller förvärvet i värde svarar raot avyttring av faslighet raed bebyggelse övervägande för bosläder eller av toratrält lill fastighet raed dyUk bebyggelse. Lika med lån enligt första stycket e) skall anses till koraraunutlämnad kredit, motsvarande det jämlikt 4 kap. 11 § andra punklen lagen oranyttjanderätt lUl fast egendora beräknade värdet av raark, sora koramunenupplåtit med tomträtt för ny bebyggelse övervägande för bostäder. När omständigheterna föranleda därtill, raå riksbankenföreskriva, att även andra placeringar må räknas som prioriterade, underförutsättning all de avse ny bebyggelse övervägande för bosläder. Har kreditinrättning avvikit från fastställd placeringskvoleller från vad i 6 § tredje stycket stadgas, skall inrättningen eflerföreläggande av tUl statsverket utgiva elt belopp, som raotsvararränta å underskottet för den beräkningsperiod, dä del uppstått. För följandeberäkningsperioder räknas räntan å vad av underskottet allljäral kvarstår efleravdrag för överskoll, sora uppkorarait under dessa perioder. Ränta räknas dockicke för raer än fera år efler ingången av den beräkningsperiod, för vilkenunderskottet redovisades, ej heller för lid efler det förordnandet utlöpt utanatt efterföljas av nytt förordnande. Räntesatsen skall utgöra förår. äger medgiva att vid tillämpning av första styckelutjämning raå ske raellan överskott och underskott under viss lidryrad (utjäraningsperiod).Har sådant raedgivande läranats, skall utjäraningsperiod ersättaberäkningsperiod vid bestämmande av räntan. Har postsparbanken eller postgirorörelsen avvikit från fastställd Prop.1971: 71 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse placeringskvot, må medgiva befrielse frånskyldighet atl utgiva belopp, som avses i denna paragraf, därestinrättningarna sammantagna uppfyllt placeringskraven. Då särskUda skäl föranleda därlUl, må även eljestskyldighet som ovan sagts helt eller delvis eftergivas. Denna lag träder i krafl . Lag om ändring i ränteregleringslagen (1962: 258) Härigenom förordnas i fråga ora ränleregleringslagen (1962: 258), som enligt lag (1968: 263) gäller till utgången av , dels atl lagen skall äga fortsatt giltighet lill utgångenav , dels all 4 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse om anmälningsskyl- ora anmälningsskyl dighet må av medde- dighet måav medde las alt gälla, såvitt rör inlåning av lasatt gälla, såvitt rör inlåning av penningar, för kreditinrättning penningar,för kreditinrättning och annan som bedriver sådan och annansom bedriver sådan inlåning på räkning som av bank inlåningpå räkning sora av bank allmänneligen begagnas saml, så- allmänneligenbegagnas saml, så vitt rör utlåning av penningar, för viltrör utiåning av penningar, för bankaktiebolag, sparbank, central- bankaktiebolag,sparbank, central kassa för jordbrukskredit, jord- kassa förjordbrukskredit, jord brukskassa, postsparbanken, post- brukskassa,postbanken, försäk- girorörelscn, försäkringsbolag saral ringsbolagsamt fondstyrelse för fondstyrelse för förvallning av förvaltningav medel, vilka ingå till medel, vilka ingå lill allmänna allmännapensionsfonden. TUl in- pensionsfonden. TUl inlåning som låning soranyss sagls hänföres sagts hänföres även förränl- ävenförräntning hos livförsäk- ning hos livförsäkringsbolag av ringsbolagav försäkringsbelopp, försäkringsbelopp, sora förfallit somförfallit till betalning, till betalning. Anmälningsskyldighet må avse räntesatser och övrigavillkor, som till-lämpas vid inlåning eller utlåning, ävensora ändring av inlåningsränla 1971: 71 8 ochhöjning av ullåningsränla, för vilka sist nämnda fall järaväl må föreskrivas atlanmälan skaU göras minst före den avsedda ränteändringen samlinnehålla uppgift om skälen för densamma. Dennalag träder i kraft . Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: ministern för utrikes ärendena ,statsråden , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för , statsrådet , anmälerefler geraensara beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om fortsatt gUtighetav likviditets- och kassakvotslagen, m. m., och anför. Den kreditpolitiska lagstiftningen fick sin huvudsakligautformning . Den beslår av likviditets- och kassakvotslagen (1962: 256),placeringskvotslagen (1962: 257) och ränleregleringslagen (1962: 258). Genom lagar (1965: 210212) och (1968: 261263) hargiltighetstiden för den nämnda lagstiftningen dock förlängts. Tiden utgår den30 . Lagarna får tillämpas först sedan Kungl. Maj:t prövatnödvändigheten av atl sätta lagarna i krafl. Förordnande om likviditets- ellerkassakvot kan meddelas, om del anses oundgängligen nödvändigt för atl uppnå delmål som faststäUts för penningpoliliska verksamhet. Förordnande omplaceringskvot kan raeddelas, om del på grund av uloraordenlliga omständigheterbedöms nödvändigt för att tillgodose behovet av långfristig kredit åt stateneller för bostadsbyggande. Förordnande om vissa befogenheter för riksbankenbeträffande räntereglering eller emissionskontroll kan meddelas, ora del pågrund av utomordentliga omständigheter anses nödvändigt för att uppnå del mål sorafaslslällls för penningpolitiska verksarahet. Förordnanden enligtde tre lagarna får ske först efler fraraslällning av fuUraäktige i riksbanken.I fråga ora lagstiftningens närmare innehåll hänvisar jag till prop. Förordnande raed slöd av likviditets- och kassakvotslagenhar raeddelals . Genora kungörelsen (1967: 745) förordnade Kungl.Maj:l ora kassakvol för bankaktiebolagen. Kungörelsen upphävdes tvä månadersenare (1968: 39). 1971: 71 10 bolagenraeddelals förordnande om likviditetskvot (kungörelse 1969: 30) och om kassakvol(kungörelse 1969: 444). Sist nämnda förordnanden gäller fr. o. ra. den 4 marsresp. fr. o. ra. den 22 juU 1969. Fömtom vad sora följer av dessa förordnandengäller vissa mellan och kreditinrättningarna träffadeöverenskommelser. Iskrivelse hemställer fullmäktige i , attgiltighetstiden för likviditets- och kassakvotslagen, placeringskvotslagen ochränleregleringslagen förlängs lill utgången av och atl vissa,redaktionellt betingade ändringar i lagstiftningen genoraförs.Ändringsförslagen redovisas i en vid skrivelsen fogad promemoria, vilken lordefä fogas vid statsrådsprotokollet i detla ärende som bilaga. Eflerreraiss har yttranden över riksbanksfullmäktiges framställning avgetls avbankinspektionen, försäkringsinspektionen, postbanken, fullmäktige i riksgäldskonloret,, , , och Folksara. Iskrivelsen framhåller riksbanksfuUraäktige, atl uloraordentligtstora krav ställts på kredilpolilikens verknings-raöjligheler. De löpandebetalningarna lill och frän ullandel visade ell växande underskott och fraratill skärpningen av kredilpoUtiken skedde en kraftig rainskning avvalutareserven. Under resten av perioden har den framtvingade återhållsamheteni främst affärsbankernas utlåning ulan tvivel verksamt bidragit lill atl valulaslällningenstabiliserats. Även den allraänna konjunktursituationen raed ell utpräglat eflerfrågeöverskollpå varu- och arbetsmarknaderna har krävt en ytterst restriktiv kreditpolilik.Denna har fått genomföras som statens upplåningsbehov legal på enmyckel hög nivå och bostadsbyggandets prioriterade finansieringsbehov fortsattatt växa. Fullmäktigeerinrar om all i denna restriktiva kreditpolilik Ukvidilels-och kassakvotslagenkoramit alt utnyttjas . Föraffärsbankerna har likviditetskvoter tillärapats från raars 1969 och kassakvoterfrån . LikvidUelskvots-kraven har verksaral bidragit lill altförverkliga båda de syften sora raotiveral lagstiftningen härom. De har, lillsaramansraed del s. k. utlånings-taket, radikalt begränsat bankernas totala kreditkapacilel.Saratidigt har de framtvingat de neltoköp av bostadsobligationer från bankernassida som framstår som nödvändiga så länge kapitalmarknaden utanförbank-instituten inte kan tillfredsställa bostadsproduktionens långfristiga upplåningsbehov. Fullmäktige framhåller, alt för jordbrukskasserörelsen 1971: 71 11 utan all förordnande om likviditetskvoter gjorts ell arrangemang tillämpatssom inneburit ett krav på viss ökning i de Ukvida tUlgångarna. Kassakvolernastillämpning för affärsbankerna har förstärkt del ytterst strama läget påmarknaden för dagslån och penningmarknaden i begränsad raening. FuUraäktigekonstaterar, all övriga delar av lagstiftningen formellt inte utnyttjats iannan mån än atl för sparbankernas del statistisk rapportering infordrats raedåberopande av placeringskvotslagen. Överenskoraraelser eUer rekoraraendationerom placeringskvoler har emellertid gällt för sparbankema, postbanken,försäkringsbolagen och allraänna pensionsfonden, varigenom de prioriterade lånlagarseklorerna,staten och bostadsbyggandet, tillförsäkrats en mycket hög andel av ökningen iinstitutens placeringar. har härvid tagit hänsyn lill vad sorauttalades vid placeringskvolslagens införande, nämligen all lagen bordeutnyttjas först då det visat sig omöjligt atl nå dess syfte genora överenskoraraelser. Iskrivelsen erinras vidare om all ränleregleringslagens emissions-konirollparagrafpå sararaa sätt tjänat sora bakgrund för den faktiska emissionskontroll, soragrundas på en överenskoraraelse med affärsbankerna och som, i motsats tilllagregeln, hillills inle omfattat kredit-aktiebolags reversupplåning. Åtgärderav den typ som i övrigl ingår i ränleregleringslagen anmälningsplikt omräntesatser och räntekon-Iroll fick även aktualitet då flertalet affärsbankeroch några andra bankinslilut i raaj och genoraförde höjning av utiåningsräntorutan all inforraera . Överläggningar raedbank-instituten ledde lill en överenskoraraelse om löpande information ora ränleändringar,en reguljär ränleslalislik och vissa raål för ränlesätlningen. FuUraäktigeuttalar, atl de med sina erfarenheter från den senaste åtslraraningsperioden inlekänner någon tvekan om att tvingande behov kan koraraa att föreligga ävenunder de närraasle åren atl utnyttja de befogenheter som de tre fullmaklslagarnager. De bör därför förlängas för tiden efler . I envid skrivelsen fogad, dagtecknad promemoria föreslårfullmäktige vissa redaktionella ändringar i de tre fullmaklslagarna.Ändringarnas innehåll fraragår närmare av proraeraorian, vilken fogats sorabilaga lill statsrådsprolokollel i della ärende. Iett vid skrivelsen fogat särskilt yttrande anför herrar och ,all den ekonoraiska politik, sora under elt antal år förts i värt land, i alllförhög grad inför vissa ekonomiska lägen inriktats på regleringsåtgärder och atl,om ingen ändring sker i detla avseende, del inle är osannolikt alt även ifortsättningen ingrepp av här föreslagen art kan bli nödvändiga. De har därför inleraolsalt sig majoritetens förslag. Prop.1971: 71 12 Bankinspektionen, försäkringsinspektionen, postbanken,fullmäktige i riksgäldskonloret. och tillstyrker eller raotsätter sig inleriksbanksfullmäktiges förslag. Postbanken föreslår därutöver, alt 5 § dlikviditets- och kassakvotslagen utforraas så alt stalsverkslån förpostbankens del undantas vid beräkning av kvoterna i analogi med vad som medgesaffärsbanker för förlagsbevis. Vidare föreslås, atl i 8 § samraa lag hänvisasäven till lagen om postbanken. åberopar tidigare över sararaa fråga den 23 noveraber1964 och avgivna yttranden och har raed hänvisning lilldessa ingen erinran all göra utöver de däri anförda synpunkterna. Folksara haringen erinran mot de föreslagna redaktionella ändringama i lagarna. framhåller, atl syftet medlikviditets- och kassakvotslagen är Ivåfaldigt. Dels tjänar den som eltpenning- och konjunkturpolitiskt styrinstrument med vars hjälp myndigheternakan påverka kredilvolyraen och aktiviteten i sarahället, dels kan raed slöd avnämnda lag en prioritering av den långfristiga kreditgivningen lill staten ochbostadsbyggandet säkerställas. finner del naturligt i en modern ekonoraialt har sådana styrinslruraenl lill förfogande all den genorasnabba och täta åtgärder kan föra en effektiv penningpolitik. Härigenoraundviker raan behovet av alltför tvära kast i den ekonomiska politiken, vilkaär till nackdel för hela ekonomin. När del gäller priorileringsfrå-gan anserbankföreningen dock, all en direkt prioritering av vissa kreditbehov inte är ellrationellt inslag i den ekonoraiska politiken, eftersom man riskerar altresurserna inte koraraer till användning i de mest ulvecklingsbefrämjandeprojekten. är av den uppfattningen, atl del konjunkturpoliliskasyftet och prioriteringssyftet på ett olyckligt sätt komrait all sararaanblandasgenora den nuvarande utforraningen av korabinationen kassakvoler och Ukvidilelskvoler.EnUgt bankföreningens mening är bestäraraelserna inte utforraade på elt ändaraålsenliglsätt från konjunkturpolilisk synpunkt. Vilka tillgångar sora är centrala närdet gäller atl läsa bankernas likviditet och kreditkapacilet kan naturligtvisdiskuteras, raen erfarenheterna har visat alt exerapelvis bo-sladsobligalioneri vissa lägen är långt ifrån en likvid tillgång. Den nuvarande likviditelskvolskonslruklionenär därför ell alllför trubbigt konjunkturpolitiskt inslruraenl. Bankföreningenanser del frapperande, all likvidiletskvotskraven under en läng följd av år harvarierat ytterst litet trots inte obetydliga svängningar i konjunkturen. Dellaberor uppenbarligen på all ifrågavarande krav frärast betingats av priorileringsraolivet. 1971: 71 13 Pågrund av denna schematiska utformning har likviditetskvoterna inle kunnatfungera sora etl sraidigl konjunkturpolitiskt slyrinslmmenl. I stället har detidvis måst förstärkas med bestämmelser om utiåningstak.