prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Särskild vikt bör därvidläggas vid sådana projekt som syftar till förbättring av arbetsplatsensklimatfaktorer och bullerförhållanden samt utveckling av industriellaproduktionssystem som i ökad grad är anpassade till människan. Styrelsen börinom delta område nära samarbeta med arbelarskyddsorganen, arbetsmarknadsorganisationernasamt med de tekniska fakulteterna. Jag vill i detta sammanhang erinra om denbetydande ökning av resurserna för forskning, utbildning och information omarbetarskydd och arbelsmiljöfrågor som chefen för tidigareidag förulskickat (prop. 1971: 1 bil. Styrelsen har en viktig uppgift i altsamordna teknisk forskning och utveckling med nyssnämnda verksamhet. Ett område av global betydelse ärnäringsämnesutvecklingen, i synnerhet i fråga ora proteiner. På delta områdeär planerande och samordnande insatser särskUt väsentliga. Styrelsen bördärför utöver sitt finansiella stöd strävaefter ökad samordning och styrning av pågående utvecklingsverksamhet. Vadbeträffar industrieUt utvecklingsarbete och teknisk forskning inomtransportområdet vill jag erinra om vad chefen för anfört rörandeanslaget lUl Irafiksä-kerhelsforskning (prop. 1971: 1 bU. Dettaanslag har föreslagils öka med ett belopp av 1 mUj. Beloppet motsvarar demedel som styrelsen för teknisk utvecklinginnevarande budgetår disponerar för sådana forskningsprojekt som vidbifall lUl de förslag som framlagts av särskildasakkunniga kommer atl innefattas i ett Iransportforsknings-organs verksamhet.I denna fråga har jag samrått med chefen för kommunikationsdepartementet.Stödet till transportteknik under förevarande anslag bör mot bakgrund av vadjag nu anfört koncentreras tUl tekniskt och industriellt utvecklingsarbete. Detinternationella rymdsamarbetets framtida utformning är ännu oviss. En störreklarhet beträffande dess mål, inriktning och omfattning är nödvändig för en bedömning av de svenska insatserna på rymd-området.Jag anser mig därför inle kunna förorda en ökad rymdteknisk verksamhet enligtstyrelsens förslag i särskild skrivelse och kan således inte tiUstyrka altprojektarbete på en svensk sateUit påbörjas. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 88 tanpå att klarhet skall erhållas rörande det internationella rymdsamarbetet bör styrelsen ha det långsiktiga raåletall, i sararåd raed berörda forskningsråd och inom ramen förtillgängliga ekonomiska resurser, söka etablera en rymdverksamhet som genomén kombination av deltagande i det internationella samarbetet och ettnationellt program på vissa delområden svarar mot kompetensprofilen hossvensk teknik, industri och vetenskap. Härvid är det väsentligt atl styrelsensinsatser inordnas i de prograra sora pågrundval av konstaterade samhällsbehov utformas inom styrelsensprioriterade teknikområden. Styrelsen föreslår under anslaget tillutrustning att medel från detta anslag får utnyttjas för atl i form av låntUlfälligt förse vissa institutioner med medel för all startauppdragsverksamhet. Med stöd av riksdagensbeslut (prop. 1968: 68 s. 35) har Kungl. Maj:t föreskrivit attstyrelsen skall överta de rättigheter och skyldigheter som tidigarevilat på forskningsresultat (INFOR). INFOR:sstadgar gav utrymme för lån för de ändamål styrelsen nu berört. Dennamöjlighet tillkommer således även styrelsen. Jag anser däremot inte atl medelhärför bör tas från utrustningsanslaget utan från förevarande anslag. Del ankomraerpå Kungl. Maj:l alt meddela särskilda föreskrifter ora det behövs. Styrelsen bör i växande utsträckningeftersträva ätt själv initiera, planera och samordna genomförandet av projekt.I samband med att huvudmännen för samhällets insatser på skilda områden fårmöjlighet alt besluta ora erforderligt tekniskt utvecklings- ochforskningsarbete kommer styrelsensresurser för och erfarenhet av projektplanering och projektledning attdessutom behöva utnyttjas för verksamhet som fortsättningsvis inte finansierasav styrelsen. Närmast torde ett sådant utnyttjandeböra eftersträvas för den byggnadstekniska och transporttekniska utvecklings- och forskningsverksamheten. Härigenomskapas dels möjligheter att samordna och effektivera insatserna påsådana områden, dels vidgat utrymme för nyainitiativ av styrelsen på väsentliga utvecklingsområden. Maj:t harsedan budgetåret 1968/69 inhämtat berayndigande att inom en ram för en femårsperiod godkännaavtal om stöd till kollektiv teknisk forskningra. 1968: 68 s. 37). I samband raed att Malrafondens egendomöverfördes lUl styrelsen för tekniskutveckling (prop. 1970: 1 bil. 15 s. 65, SU 13, rskr 13) vidgades bemyndigandettill att avse även beslut om flerårigt stöd till teknisk forskning och industriellt UtveckUngsarbete. /71 har Kungl. Maj:l bemyndigats godkänna avtal eUerbeslut om sådant stöd som inberäknat löpande avtal eller beslut innebäråtagande om högst 55 milj. kr. under vart och ell av budgetåren 1970/711974/75. Möjligheten attlärana långsiktigt stöd till teknisk forskning och induslrielll utvecklingsarbete skapar ökadeförutsättningar för en effektiv Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 89 stimulansåt sådan verksamhet. Utrymmet för långsiktigt stöd bör därför ökas. Kungl.Maj:t bör inhämta bemyndigande att godkänna stöd till nämndaändamål som inberäknal löpande avtal eller beslutinnebär åtaganden om högst 65 milj. kr. under vart och ett av budgetåren1971/721975/76. Del ankomraer på Kungl. Maj:l att raed-dela närraareföreskrifter härora. Det avtalsbundnastödet lill kollektiv teknisk forskning läranas under former, som underställtsriksdagen (prop. 1968: 68 s. 37). Beträffande förhållandel mellan statens och industrins bidrag uttaladesdå atl några schabloner inle borde ställas upp. Som en riktpunkt angavsemeUertid atl industrin borde svara för större delen av det avlalsbundnaslödel. Dennastödforra bör ges vidgad användning. På vissa forskningsora-råden kanemellertid finnas sådana starka samhällsintressen, för vilka ansvaret interimligen kan falla på den producerande industrin. I dessa särskilda fall bör stödformen kunna utnyttjasäven då styrelsen vill genoraföra och bidra liU kostnaderna för eltmera omfattande forskningsprogram än industrin är beredd att till större delensvara för. Jaghar inle heUer något all erinra mot förslaget alt styrelsen under angivnaförutsättningar får biträda ackord, helt eller delvis efterge långivarens rättsaml medge betalningsanstånd. Beträffande programmen utrednings- ochplaneringsverksamhet och rådgivnings-och förmedlingsverksamhet ansluter jag raig i huvudsak lill styrelsens förslag om inriktning av verksamheten och beräknar med hänsyntUl de effektivitetsvinster som härigenom möjliggörs en betydande ökning avresurserna för del förstnämnda prograraraet. HärtiU vUl jag betona betydelsen av att rådgivnings- och förraedlingsverksam-hetennära samordnas med projektverksamheten. Styrelsen för teknisk utveckling inrättades den 1 juli1968. Styrelsens organisationhar i sina huvuddrag redovisats för (prop. 1968: 68 s. 49). Jaganförde i samband därmed att del bör ankomma på styrelsen att successivtutarbeta sina arbetsforraer. Styrelsens verksamhet har därefter ökat kraftigtsamtidigt sora erfarenheter vunnits av den hittillsvarande organisalionsforraen. Vissa oragrupperingar av ärendenraellan de organisatoriska enheterna har förekommit. Styrelsens växandeuppgifter kan komraa atl medföra behov av ytterligare organisatoriskaförändringar. Maj:t bör äga atl besluta ora dessa. En förstärkning avstyrelsens ledningsorganisation bör emellertid genomföras genom att en tjänstsom planeringsdirektör i Ce 3 inrättas vid styrelsen . Innehavaren av denna tjänst skallbiträda verkschefen vid ledningen av styrelsens verksamhet. Min beräkning avdel totala raedelsbehovet fraragår av programsammanställningen för styrelsen. De medel som såledestillförs styrelsen, inte minst de ökade resurserna för planering ochprojektledning, innebär förbättrade möjligheter alt öka verksarahetensomfattning och 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 90 Särskilt betydelsefullt anser jagdet vara att förutsättningar härigenom skapas för ett vidgattekniskt-industriellt utvecklingsarbete. Slutligen bör effektivitetsvinsterkunna uppnås genom den förutsedda ökade samordningen raed andra huvudraan förforskning och utveckling. Under åberopande av vadjag sålunda anfört hemställer jag, atl Kungl. a) godkänna vad jag i detföregående anfört om organisatoriska förändringar vid styrelsen för tekniskutveckling och berayndiga Kungl. Maj:t att vid styrelsen inrätta en tjänst förplaneringsdirektör i Ce 3, b) till Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling för /72anvisa ett reservationsanslag av , c) bemyndiga Kungl. Maj:tatt under /72, i enlighet med vad jag anfört, godkänna avtaloch beslut rörande stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete ra. m., som inberäknal löpande avtal och beslut innebäråtaganden om högst . under vart och ett av budgetåren 1971/721975/76, d) bemyndiga Kungl. Maj:talt uppdra ål styrelsen för teknisk ut veckling att under vissa tidigare nämnda förutsättningar biträda ackord, efterge långivares rätt samt raedge betalningsanstånd i fråga om fordringar på grund av lån som lämnats med anlitande av reservationsanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Styrelsen för teknisk utveckling: Drift avforskningsstationer 1970/71 Anslag 1 000 1971/72 Förslag 1 000 Från anslaget finansierasprogram 4, som avser drift och förvaltning av forskningsstafioner.Forskningsslationernas uppgift är atl ställa lämpliga forskningslokaler ochdärtill anknuten service till förfogande för mindre projektgrupper och institut. Styrelsen för teknisk utveckling Programmet avser /71 endast forskningsstationen i , för vilken driftenhandhas av en särskild stiftelse. Planeringsarbete pågår för en andraforskningsstation förlagd lUl . Förslag härora väntas bli fraralaglunder . 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 91 Jag heraställer, att Kungl. atl lill Styrelsen förteknisk utveckling: Drift av forskningsstationer för /72 anvisaett förslagsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling:Skeppsteknisk forskning och utveckling 1970/71 Anslag 12 000 000 1971/72Förslag 12 000 000 Från anslaget skallbidrag utgå för stöd åt tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete av direktbetydelse för den svenska varvsindustrins iortsalta utveckling ochkonkurrenskraft (prop. 1970: 82 s. 47, SU 113, rskr 307). Styrelsen har /71 medgivits att i vissa fall under förbehåll av Kungl.Maj:ts godkännande ingå nya avtal och fatta beslut om stöd lill skeppstekniskforskning och industrieUt utvecklingsarbete ra. ra., sora inberäknat löpandeavtal och beslut innebär åtaganden om högst 10 milj. kr. under vart och ell avbudgetåren 1970/ 711972/73. Styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen hemställer attför /72 14 milj. kr. anvisas för ändamålet. Anslaget bör för nästabudgetår utgå med oförändrat belopp. Maj:t bör vidare inhämta riksdagensbemyndigande att godkänna dels avtal om stöd till kollektiv skeppstekniskforskning, dels beslut om stöd till skeppsteknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete som in-beräknat löpande avtal eller beslut innebäråtaganden om högst 10 milj. kr. under vart och ett av budgetåren1971/721972/73. Jag hemställer, att Kungl. a) tillStyrelsen för teknisk utveckling: Skeppsteknisk forskning och utveckling /72 anvisa elt reservationsanslag av , b) berayndiga Kungl. all /72 godkänna avtal och beslut rörande stöd lill skeppstekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete m. ra. som inberäknal löpandeavtal och beslut innebär åtaganden om högst . under vart och ettav budgetåren 1971/721972/73. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 92 Styrelsen för teknisk utveckling: Utrusming Nytt anslag (förslag) 3 000 000 Anslaget avser medel för anskaffning avdyrare apparatur och instrument för teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. Styrelsen anför alt ett mycket stort ochsedan tidigare uppdämt anskaffningsbehov har konstaterats fÖr angivenutrustning. Detta beror på all styrelsen inte tidigare förfogat över ellsärskilt utmslningsanslag och att anslagen till tekniska forsknings- ochutvecklingsprojekt inte har medgett anskaffning av utrustning i önskadomfattning. För atl den forskning som bedrivs i landet med statliga medel skallvara meningsfull, krävs att modern och för ändamålet kvalificerad utrustninganvänds. Den snabba tekniska utvecklingenoch problemens ökade komplexitet kräver en alltmer avancerad och dyrbarutrustning. Inom ulruslningsanslagets ram bör sådanutrustning anskaffas, där omedelbar avskrivning inte är motiverad.Kapitalkostnaderna får belasta de projekt för vilka utrustningen utnyttjas. Styrelsen föreslår vidare, atl behovet avrörelsemedel för uppdragsverksamhet i anslutning lill vissaforskningsinstitutioner försöksvis och i begränsad omfattning får finansierasmed raedel från anslaget. Styrelsen beräknar behovet av raedel förutrustning under program 1 till 17 milj. kr. för /72. Förprogram 4 beräknas medelsbehovet lill 1 milj. kr., huvudsakligen hänförandesig till utrustning för forskningsstationen i . Frågan om rörelsemedel för uppdragsverksarahelhar jag behandlat vid min anmälan av styrelsens anslag lill teknisk forskningoch utveckling. Jag finner del från effektivilelssynpunkl motiverat alt medelför anskaffning av dyrare apparater och instrument anvisas över ell särskiltanslag och förordar all detta för nästa budgetår förs upp med 3 milj. kr. Medel motsvarande avskrivningar ochförräntning bör tillföras inkomsttiteln för vissakomplemenlkoslnader vid vissa myndigheter m. m. Jaghemställer, atl Kungl. att till Styrelsen för tekniskutveckling: Utrustning för /72anvisa elt reservationsanslag av . Verksamheten vid statens provningsanstalt Statens provningsanstall utför på uppdragav myndighet eller enskild provningar och undersökningar av material ochkonstruktioner och 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 93 därmed förenade uppgifter. I den mån anstaltensutrustning och för-!hållandenai övrigl medger del görs också andra provningar och undersökningar. Anstaltenbedriver även teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde ochställer personal lill förfogande för nationellt och internalionelll slandardiseringsarbete m. m. Provningsanstalten leds av en styrelse. Chef föranstalten är en ge-'Jieraldirektör.Anstalten är organiserad på tre tekniska avdelningar och ett kansli.Huvuddelen av verksamheten är förlagd lill men del finnsfilialer på andra orter. Antalet anställda den 1 juU 1970 var 223varav mer än en tredjedel Tiade ingenjörsutbildning. Härtill kommer 24 personermed limarvode. Verksamhetenvid statens provningsanstall tillhör de områden som ingår i utrednings- ochförsöksverksamheten med programbudgetering. Följande programindelning gällerliUs vidare för verksamheten. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. Anslag 1 är ett förslagsanslag som tasupp med ett formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för program 1. Häri ingår även uppdragsforskning, dvs. sådan forskningsom finansieras exempelvis av styrelsen förteknisk utveckling. Som in-icomsl under anslaget redovisas uppburnaavgifter och raedel som i mån av behov tagits i anspråk från bidragsanslaget.Intäkter som svarar mot koraplementkostnader levereras in till särskildinkomsttitel på riksslaten. Anslag 2 är ett reservationsanslag som iförsta hand finansierar programraen 2 och 3. Från delta anslag kan också medelföras över lill program 1 om kostnaderna för uppdragsverksamheten överstigerintäkterna. Anslaget uppdelas i följande delposter. a. Bidragtill uppdragsverksamhet b. Bidragtill forskning c. Bidragtill myndighetsverksamhet Anslag 3 är ettreservationsanslag som skall finansiera verksamhetens investeringar i utrustning. Anslag 1 får inte överskridas. För attlösa tillfälliga eller säsongmäs-siga likviditelsproblem föruppdragsverksamheten samt för atl tills vidare tillgodose behov avrörelsekapital disponerar statens provningsanstall en rörlig kredit iriksgäldskonlorel på 1 milj. kr. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 94 1970/71 Anslag 1000 1971/72Förslag 1 000 Statens provningsanstall utför ikonkurrens med offentliga och enskilda laboratorier bl. a. mättekniskaundersökningar, kalibreringar, lill-verkningskontroller,analyser samt undersökningar av material, konstruktioner och produkter. Utfall 1969/70 Utfall 1969/70 8 707 000 1 702 000 - 1 320 000 - 1 320 000 - 1 655 000 Uppdragsverksamheten vidprovningsanstallen har expanderat starkt . Efterfrågan påprovningar och undersökningar ökar. Ersättning för utförda uppdrag utgår enligttaxa som faslslällls av anstalten i samråd med . Huvuddelen avanstaltens uppdragsverksamhet faller på avdelning A, som har laboratorier för undersökningarav konstruktions- och byggnadsmaterial, färdiga konstruktioner ochbyggnadsdelar. Av verksamheten vid avdelningen är ca 90 «/o inriktad på altutföra provningar och ta framprovningsmetoder åt byggnadsbranschen. Filialer med utrustning förbyggnadstekniska provningar finns f. n. i nio städer. Avdelning B har laboratorier förundersökning av olika materials struktur, kemiska egenskaper och funktion.Antalet uppdrag har under budgetåren 1967/681969/70 uppgått till drygt 2 000per år. Avdelning C har laboratorier förelektriska och fysikaliska mätningar och undersökningar samt provningar avelmateriel. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 95 heten vid avdelningen är till stor del avmyndighetskaraktär. Vid utfärdandet av bestämmelser inom sina ansvarsområdenstöder sig myndigheter, såsom arbelarskyddsstyrelsen, komraerskollegium,planverket och Irafiksäkerhetsverkel, på avdelningens kunnande och tekniskaresurser. I särskild skrivelse haranstaltens styrelse bl. a. begärt en allmän översyn av raålsättningen föranstaltens framtida verksamhet, föreslagit en ökad satsning på forskning vidanstalten och krävt en modifiering av de krav på lönsamhet som gäller föranstaltens uppdragsverksarahel. Med hänsyn liU lönsamhetsutvecklingenanser anstaltens styrelse alt en översyn av verksarahelen på laboratoriernainora avdelningarna B och C saml en utredning om förutsätlningarna för enutbyggnad av den regionala provningsverksamheten bör genomföras. Åtgärder börockså vidtagas för atl intensifiera marknadsföringen av anstaltens resurser. Underskott koramer atl uppslå vid filialen iLund och vid brandlaboratoriet under erforderlig uppbyggnadstid. Med anledning avprovningsanstaltens framställningar i skrivelse och ianslagsframställningen för nästa budgetår pågår inom departementet en översynav de faktorer som påverkar målen för anstaltens framtida verksarahet. Officiell statligprovningsverksamhet bedrivs av flera olika skäl. Föreskrifter utfärdade avstatliga myndigheter om provning i syfte att skydda t. ex. liv, hälsa elleregendom eller för att upprätthålla vissa kvalitetskrav på t. ex. livsmedeleller läkeraedel kräver resurser för och erfarenheter av provning. När sådanaföreskrifter träder i kraft förutsätts det vidare att de föreskrivnaprovningarna kan utföras av en auktoriserad instans. Behovet av en opartiskofficiell provningsinstans finns också t. ex. i rättsliga sammanhang och vidnationell och internationell handel. Det finns således ettbehov av att upprätthålla en myndighetsfunktion på provningsområdet. Förutorautveckling av provningsmetoder i anknytning till de föreskrivandemyndigheternas arbete krävs insatser av samraa art för andra ändaraål. Dettaarbete måste ske i internationell samverkan i syfte att harmoniseraprovningsraetoderna i olika länder. Vidare bör nämnas den allmännaexpertverksamhel i samband med utredningar, remisser och kommittéarbete somstatsförvaltningen har behov av. Närbesläktade med myndighetsuppgifterna påprovningsorarå-del är också uppgifter inom den allraänna och legala melrologinsom innefattar bl. a. hållandet av normaler för olika måttenheter. Frågan omden legala metrologin är föremål för utredning. Statiig provningsverksamhethar även elt industristiraulerande syfte. Detta gäller särskilt den mindre ochmedelstora industrin som ofta saknar kvalificerade egna resurser för metod- eller produktutvecklande Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 96 provning.Ett annat i detta samraanhang viktigt område är kvalilelskon-Iroll vid olikaslags produktion. Ett provningsområde som förtjänarsärskild uppmärksamhet är konsumtionsvaruområdet. Behovet av egenskaps- ochfunktionsredovisningar av varaktiga konsumtionsvaror ökar i samma mån somdessa produkter blir allt mer tekniskt avancerade och får större ekonomiskbetydelse. Erfarenheten hhtills visar också atl denna typ av undersökningar ärproduktutvecklande och kvalitetshöjande. Jag bedömer det vara av betydandesamhällsekonomiskt intresse att provningsverksamhetenkan bedrivas på en hög kvalitativ nivå och alt resultaten kommer tillpraktisk nytta. Del är ofta svårt atl värdera de totalasamhällsekonomiska vinsterna av en vissinsats på provningsområdet. Exempelvis kan en undersökning och provningav brandegenskaperna hos olika slags byggnadsmaterial ellerbyggnadskonstruktioner jämte därav föranledda åtgärder bidra till atl antaletbränder och deras omfattning minskar. På motsvarande sätt kan provningsinsatser på trafiksäkerhetstekniskmateriel leda tiU färre trafikolycksfall. Ansvaret för bedömningar av detta slagbör emellertid inte åvila de metodutvecklande eller provande instanserna ulanhuvudmännen för de olika sakområdena. Sådana huvudmän är t. ex. planverket,trafiksäkerhetsverket, och kommerskollegium. Dessa och liknande myndigheter har mednågra undantag t. ex. provning av bilar och elektrisk materiel ursäkerhetssynpunkt inle i större utsträckning etablerat särskilda resurser förtekniska provningar och undersökningar. De replierar i huvudsak på resurser hostekniska institutioner av olika slag. Bland dera är statens provningsanstall enav de största och viktigaste. Av vad jag tidigaresagt framgår att provningsanstallens myndighetsuppgifter bör vara begränsade tUl dem som har direktanknytning till provning och kontroll. Dessa uppgifter förutsätter emellertidegna resurser för såväl provning som därtill anknuten forsknings- och utvecklingsverksamhet. Provningsanstallens verksamhetmåste vara klart marknads- och behovsstyrd och dess tjänster säljas påett effektivt sätt. Förmågan till marknadsföring och resursanpassning är därförav stor betydelse. Jag anser det intevara aktuellt atl man i bygger upp provningsanstalter efter förebilder som finns i störreindustriländer, där motsvarande institutioner har en mycket bred tekniskverksamhet med omfattande forsknings- och utvecklingsprogram. Ifrågavarandearbete bör i vårt land bedrivas med utnyttjande av redan etablerade resurservid t. ex. universitet och högskolor, statliga verk och myndigheter med teknisk verksamhet samt olika slagsbranschinstilul. I delta sammanhang bör man också beakta möjligheternalill nordiskt samarbete. Avstor betydelse för anstaltens möjligheter att anpassa sig till mark- 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 97 nåden är också frågan om dess lokalisering. Förvissa delar av provningsanstallens verksamhetsoraråde har filialer etableratspå ett antal orter i landet. Arbetet vid de flesta av dessa filialer begränsarsig lill vissa rutinprovningar av belongvamprodukter. Elt undanlag är filialeni som avses få en bredare verksamhet. En ytterligare decentralisering avdetta slag kan påverka anstaltens nuvarande lokalproblera liksom verksamhetenvid en planerad kvalitetskonlrollslalion i liU vilken jag återkommervid min anmälan av provningsanstallens bidragsanslag. Beträffande dendefinitiva karaktären och storleken av provningsanstallens centrala del ellerdess lokalisering är jag inte nu beredd alt la ställning. Jag hemställer, atl Kungl. att till Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /1972 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till statens provningsanstalt 1970/71 Anslag 4 900 000 1971/72 Förslag 4 900 000 Statensprovningsanstalt Egen forskning Utfall 1969/70