prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — I viss utsträckning torde användning av ADB varafördelaktig. Verket räknar med att inrättaen särskild planeringsfunktion, vilken också skall handlägga de ärendensom följer med den föreslagna avgiftsbeläggningen av olika typer av besiktningar. Särskildarationaliseringsundersökningar med anUtande av utomstående expertis behövs för att bl. a. med hjälp av ADBförenkla rutinerna. Verket räknar med medel för dessa ändamål /72 och även . I sjöfartsverketsplanering ingår en förstärkning av det förebyggande skyddet mot miljöskador från såvälmineraloljor som andra farliga ämnen. De stora skador som utsläpp från fartygkan förorsaka och kostnaderna för att neutralisera dessa gör att deförebyggande åtgärderna måste ges högprioritet. En meningsfull och effektiv tillsyn och kontroll förutsätter attsjöfartsinspektionen deltar vid fartygens konstruktion och byggande ochfortiöpande kontrollerar standarden hos fartygen och sättet för derasnyttjande. Detta gäller för tankfartyg för oljor men i än högre grad förspecialfartyg för transport av farliga ämnen. Ett problem i det förebyggande skyddetmot vattenföroreningar är behovet avmottagningsanordningar i hamnarna för oljerester och olje-blandat barlastvattenfrån fartyg. En samordnad lösning av hamnarnas mottagningsanordningar och fartygensegna arrangemang för att handha oljerester och oljeblandat vatten ärnödvändig. Anvisningar och regler föranordnandet av mottagningsanordningar och för fartygens konstruktion,utrustning och handhavande måste vidareutvecklas och efterlevnaden kontrolleras. Säkerhetssektionensom handhar sjöteknisk utredningsverksamhet har byggts upp under föregående budgetår. Personalförstärkningkrävs för att kunna analysera och utvärdera olycksorsaker, vilket är enförutsättning för sjöfartsinspektionensförebyggande verksamhet. Under Övrigverksamhet utgör den tUl detta program överförda isbrytningen den dominerandedelen. I avvaktan på ställningstagande till hamnutredningens förslag om den framtida uppläggningen avvintersjö- Prop.1971: 1 Bilaga 8 90 farten på är planeringinriktad på att uppehålla nuvarande isbrytarkapacitet. Härvid får hänsyn tastiU de ändrade förutsättningar som den ökade tillgången till storbärigt,isförstärkt tonnage innebär. visadeatt isbrytarresurserna under en sträng vinter är otillräckliga. Huvuddelen avisbrytarkapaciteten fick tiU utnyttjasför att assistera fartygstrafiken i med tyngdpunkt på landsorts- ochhävringsområdena. tiU måsteinsatser göras också på av två statsisbrytare samtidig. Vintern gav den klartpositiva erfarenheten att det med kraftigt is-förstärkt tonnage ochkoncentration av utskeppningarna går att hålla öppet för sjöfartäven under besvärUga isförhållanden. Fartygstrafiken på de större hamnarnakunde om än med betydande fördröjningar fortgå . I sjöfartsverketsplanering ingår att befästa de förutsättningar som redan skapats förkontinuerliga leveranser sjövägen från norrlandsindustrin. En fullt effektivsamverkan i norrlandssjöfarten mellan isbrytare och moderna handelsfartygmotiverar emellertid tillgång till isbrytare med större maskineffekt än de bådasenast levererade enheternas vardera . Risken för ytterligarevintrar med besvärliga förhållanden gör det, enligt verket, nödvändigt att utandröjsmål beställa en ersättare för . Dagens läge på transportmarknaden gerinte tillräckligt utrymme för provisoriska uppläggningar med tillfälligt utbyteav ett transportmedel mot ett annat. En mera permanent omfördelning avtransportström-mama, med de investeringar som därvid krävs, tar attgenomföra. Med hänsyn till detta och varvens starktförlängda leveranstider har verket funnit det nödvändigt att projektering ochbeställning av Ymers ersättare tidigareläggs i förhållande till tidigarebedömningar. förslag tUl anslagsframställning för /72, m.m. Den anslagsmässigabelastningen för de program som redovisas under blev /70 122,2 milj.kr. På riksstaten var upptaget 112,7 milj. kr.Överskridandet ca 9,5 milj. kr. förklaras huvudsakligen av löneomräkningsom uppgick tiU 3,3 milj. kr. samt av att den förslagsvis upptagnaanslagsposten för delprogrammet isbrytning på grund av den svåra vintem måsteöverskridas med 5,6 milj. kr. Mot detta skaU ställasintäkterna på riksstatens inkomstsida i form av fyr- och båkmedel,lotspenningar, skeppsmätningsavgifter och försäljning av sjökort m. m. somutgjorde 77,9 milj. kr. mot i riksstaten beräknade 73,3 milj. kr. 1971:1 BUaga 8 91 Sjöfartsverketsinterna budget för innevarande budgetår räknad priser tyder på enanslagsbelastning på ca 124 milj. kr. mot det i riksstaten upptagna beloppet 116,3 milj. kr.Det beräknade överskridandet består till1,9 milj. kr. av ökade kapitalkostnader, varav . svarar mothöjningen av normallåneräntan med en halv procent från . Iövrigt är kapitalstocken större än beräknat beroende på att kapitalkostnader för investeringar i sysselsättningsfrämjandesyfte tillkommit. Lotsväsendet beräknas medföra behov av överskridandepå ca 2 milj. kr. beroende framför allt påändrade löneavtal och arbetstidsbestämmelser.Vidare beräknas isbrytningen medföra behov av överskridande på grund avatt vissa förhyrningskostnader från /70 återstår att reglerasamtidigt som den gångna vintern motiverar en uppräkning avunderhållskostnaderna. Under förutsättning av en normal kommande vinter tordeöverskridandet komma att stanna vid 3,5 mUj.kr. Vissa besparingar beräknas uppstå på andra delposter. Fr.o.m. gäUer nyttavgiftssystem för . Intäkterna under riksstaten exklusivestämpelavgifter beräknas enligt det nya systemet till 84,3 milj.kr. att jämföramed 79,2 milj.kr. i riksstaten för /71. Anslagför /72, m. m. Fr. o. m. /medel för drift under tre programinriktadeförslagsanslag, nämligen Allmännasjövägar. Säkerheten på fartyg och Övrig verksamhet. 1970: 119 undantas frånkravet på kostnadstäckning genom avgifterdet förslagsvisa delprogrammet isbrytning under AUmänna sjövägar samt de båda postema militärsjökartläggning m. m. och radiotjänst åt sjöfarten under Övrigverksamhet. verksamhet i övrigt finansieras med två skildasystem för avgifter och bidrag m. m,, ettför Farledsverksamheten och ett för Fartygsverksamheten. I denav-giftsfinansierade Farledsverksamheten ingår föratom de olika aktiviteterna under Allmänna sjövägar vissamyndighetsuppgifter under Övrigverksamhet. Fartygsverksamheten omfattar samtliga poster under Säkerheten påfartyg och därutöver postema registrering av fartyg, sjöteknisk utredningsverksamhet m. m. samtskeppsmätning under Övrig verksamhet. Sjöfartsverketanser att överensstämmelse bör föreligga mellan å ena sidan kraven påkostnadstäckning och avgiftssystem och å andra sidan programmen. Det för medsig två i princip avgiftsfinansierade program, lämpligen benämndaFarledsverksamhet, exkl. isbrytning och Fartygsverksamhet samt ett tredje program förövrig skattefinansierad verksamhet. Övrig verksamhet, skullerymma förutom en mindrepost för central administration isbrytning, militär 1971:1 Bilaga 8 92 m. samt radiotjänst åt sjöfarten. Denna renodling förenklar bl. a.avräkningarna mellan intäkter och kostnader. Verket anser det dessutom önskvärtatt utan att släppa kravet på brattoredovisning av kostnaderna inom programmen få avräkna de poster som nuredovisas på riksstatens inkomstsida. De båda avgifts-finansieradeprogrammen skulle därvid tas upp med enbart formella belopp. Överskott och underskott skulle balanseras över en räntebärandekredit i . I det följande redogörs för vart och ettav de olika delprogrammen tmderprogrammbrikema Farledsverksamhet, exkl. isbrytning. Fartygsverksamhet ochövrig verksamhet med den indelning av delprogrammen som angivits. harberäknat anslagsbelastningen på driftbudgeten för /72 till 123,8 milj.kr. (+7,5 milj.kr.). Fördelningen mellan de tre programmen samt jämförelse medutfaUet /70, anvisat /71 samt beräknat /71 redovisas i följande tabell. Utfall' 1969/70 Beräknat Anvisat' utfall' 1970/71 1970/71 Förslag 1971/72 Farledsverksamhet, exkl. isbrytning Fartygsverksamhet Övrig verksamhet 82 310 86 188 8 150 8 340 25 887 29 427 116 347 123 955 Beräknat belopp för att överensstämma med föreslagenprogramindelning. Härutöver begärs anslag motsvarande enmedelsförbrakning av 19,5 milj. kr. under fond samt 7 milj. kr.under fonden för kanalverk. Anslags- och kostnadsberäkningarna /72 har gjorts i löne- ochprisläget . Pris- och löneomräkning uppgår till 4,7 milj.kr. Utöver detta medför ökning av normallåneräntan samt ökning avkonsumentprisindex en kapitalkostnadsökning med 1,4 milj. kr. Den återstående volymmässiga ökningen avanslagsbelastningen på likaledes 1,4milj. är nettoresultatet av en kostnadsminskning om 1,2 mUj. kr.under Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, en ökning om . underFartygsverksamhet samt en ökning om 2,4 milj. kr. för isbrytning under Övrigverksamhet. Äv verketsredovisning av anslagsberäkningarna fördelade på kostnadsslag framgår att de totalakostnaderna för /72 fördelar sig enligt följande. Prop.1971:1 BUaga 8 93 intäkter under delprogram, anslagsbelastning 72,2 övriga omkostnader 2,7 hyror och arrenden 2,1 kapitalkostnader Kapitalkostnadernafördelar sig med 14,8 milj. kr. på räntor och 13,4 milj. kr. De intäkter som redovisas underdelprogram, fonden eUer utgör bidrag från annan huvudtitel beräknas till 7,9milj. Av detta belopp utgör 4,5 milj.kr. samkostnadsbidrag från nionde huvudtiteln. harberäknat de intäkter som redovisas på riksstatens inkomstsida inklusivestämpelskatt för /72 tUl 95,5 milj. kr., en ökning med 7,5 milj. kr. iförhållande till nu beräknade intäkter förinnevarande budgetår. Anslagsbehovet för Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, och Fartygsverksamhet som skallavgiftsfinansieras uppgår till 94,4 mUj.kr. Det beräknade överskottetför dessa verksamhetsgrenar blir således 1,1 milj. kr. beräknar att genomförandetav dess förslag under programmen kräver en personalstyrka om 1 430 personervilket innebär en minskning med 14 personer jämfört med /71. I det följande redovisar sjöfartsverketde beräknade kostnadsökningarna för /72 i förhåUande tUlbasförslaget 1971/72, vilket motsvararanvisade medel för /71 uppräknade tiU pris- och lönelägeden . Kostnaderna för central administrationsom fördelas på de tre programmen harräknats upp med kostnadema för viss personalförstärkning. Trafiksektionenoch personalsektionen behöver förstärkas med vardera en kvalificerad tjänsteman. För central uppbörd av lots- ochbesiktningsavgifter krävs en särskild funktion inom ekonomiavdelningenbestående av två assistenter och ettskrivbiträde samt medel för ADB. Kostnadsökningen uppgår totalt till410 . Under programmet Farledsverksamhet, exkl.isbrytning i övrigt begärs en ökning av utvecklingsverksamheten (+100 000kr. Under /72 föratses enpersonalminskning under fyrar och andrasäkerhetsanstalter med 28 man (). Drift och underhåll underfonden ökar, främst tiU följd av den tillfälliga nedskärning som gjorts /71 (+570 000 kr.). 1971:1 BUaga 8 94 kostnaderna för fyrar och andra säkerhetsanstalter ökarmed 1,6 milj. kr., varav . beror på ränte- och indexökning samt . avser ej tidigare redovisade kapitalkostnader förinvesteringar i sysselsättningsfrämjande syfte. Verket räknar med ettbidrag från anslag under nionde huvudtiteln av . förfritidsbåttrafikens och yrkesfiskets andel i kostnaderna förfarledsutmärkning. Kostnadema förradionavigeringsstationer beräknas öka med , varav . För kanaler ochfördjupade farleder begärs . för underhållsarbeten på . Från anslagunder nionde huvudtiteln räknar verket med bidrag om . förfritidsbåttrafikens och yrkesfiskets kostnader. Under delprogrammet sjöräddning föreslåsen kostnadsökning med . vari ingår kostnader för radiotjänst åtsjöfarten (+ .) samt analys av sjöolyckor m. m. (+115 000 kr.). Iövrigt begärs medel för ökad utrastning. Fritidsbåttrafikens och yrkesfisketsbidrag beräknas öka med . Alltnän sjökartläggning medför ökadekostnader om 1,1 mUj. Viss ökning av drift och underhåll föratses för atthålla kapaciteten vid tidigare nivå. Eftersläpningen i sjökortsutgivningenbedöms dessutom kräva en förstärkning avden kartografiska personalen med fem datatekniker. Bidrag för speciellamätningar för fritidsbåttrafikens räkning beräknas tUl . Beträffandelotsväsendet räknar med i stort oförändrad volym. Under delprogrammet publikationer begärsen ökning om . motsvarande kostnaderna för en redaktör och en kartograf, främst för att hämta in eftersläpningen iutgivningen av Svensk lots. Verket räknar med bidrag om 4 milj. kr.från nionde huvudtiteln för täckande avsamkostnader under Farledsverksamhet, exkl. isbrytning. Under programmet Fartygsverksamhet räknarverket med ökade kostnader om . Under sjöfartsinspektion m. m. begärspersonalförstärkningar med tre tjänstemän för oljeskyddsfrågor (+ . ).För arbetarskyddsverksamheten behövs en byrådirektör samt viss expertis (+96000 kr.). För planering och rationalisering begärs en byrådirektör samt medel för vissa undersökningar (+208 000 kr. ).Slutligen begärs för bemanningssektionen ökade medel för en byrådirektör. Säkerhetssektionenunder delprogrammet sjöteknisk utredningsverksamhet m. m. behöver förstärkning med en nautisk och enmaskinteknisk tjänsteman. Härtill kommerökade kostnader för publiceringsverksamhet (+ . Prop.1971:1 Bilaga 8 95 För täckande av samkostnader underFartygsverksamhet beräknas bidrag med . från nionde huvudtiteln. Programmet Övrig verksamhet har räknatsupp huvudsakligen med väntade merkostnaderför isbrytning om 3,4 milj. kr. Kostnaderna för isbrytarverksamhetensadministration beräknas öka med . Förväderleksprognoser begärs en ökning med . Förhyrnings-kostnademaräknas upp med . beroende på en väntad höjning av isbrytningskostnaderna för bogser- ochbärgningsfartyg samt utökat behov av assistans i . Enkostnadsökning för isbrytarnas drift med . förklaras av ett högregångtidsuttag som bl. a. medför ökad bränsleförbrukning och övertid.Underhållskostnaderna beräknas totalt till 5,5 milj. kr. (+ 1,4 milj. ),varav prisomräkning ca . Kapitalkostnaderna stiger med 909 000 kr.varav . hänför sig till ränte- och indexökning. lag vill börja medatt redogöra för mina ställningstaganden till anslagsframställning /72. Jag kommer därefter attredovisa hur jag ser på den fortsatta behandlingen av hamnutredningensdelbetänkande De svenska hamnarna (SOU 1969: 22, 23). Sjöfartsverkethar redovisat sina anslagsbehov i programtermer. Jag anser att ävenredovisningen för bör ske i dessa termer. Det finns dock skäl, främsttill följd av det nya avgiftssystem som gäller fr.o.m. , attändra benämningen och justera den indelningav programmen som tidigare fastställts. Det nuvarande pro grammet AUmännasjövägar bör sålunda benämnas Farledsverksamhet. Det nuvarande programmetSäkerheten på fartyg bör tillföras delprogrammen registrering av fartyg,sjöteknisk utredningsverksamhet m. m. samt skeppsmatning från programmet Övrigverksamhet och i fortsättningen benämnas Fartygsverksamhet. Det återståendeprogrammet bör behålla namnet Övrig verksamhet och bör i fortsättningenomfatta enbart miUtär sjökartläggning m.m., radiotjänst åt sjöfarten och central administration tiU den del denär att hänföra till nämnda verksamhetsgrenar.Vidare förordar jag att programmet Farledsverksamhet finansieras medtvå anslag benämnda Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, resp. Isbrytning. Jag fiimer det nämUgen värdefuUt att få en sär-redovisning av de avgiftsfinansieradeverksamhetsgrenarna under programmet Farledsverksamhet somisbrytningen i planeringshänseende behållsunder detta program. Anslagen för de två övriga programmen kommer tiUomfattningen att överensstämma med dessa. Mot de trehuvudprogrammen svarar alltså fyra anslag. Av dessa är Farledsverksamhet, exkl.isbrytning och Fartygsverksamhet avgiftsfinansierade medan Isbrytning ochÖvrig verksamhet är skattefinansiera- de.Jag kommer senare att redovisa mina förslag tiU anslagstilldelning i enlighetmed den tänkta programindelningen. har ianslagsframställningen tagit upp frågan om att övergå till redovisningav de avgiftsfinansierade anslagen medenbart formeUa belopp, såsom redan skett i fråga om vissa programbudgetmyndigheter.Jag är inte beredd att nu förorda denna redovisningsform. har för sin verksamhetunder nästa budgetår föreslagit en medelsanvisning av 123,8 milj. kr. pådriftbudgeten och 26,5 milj. kr. Av den på driftbudgeten föreslagna medelsanvisningen avser59,1 milj. kr. hyra till fond. Av den på kapitalbudgeten föreslagna medelsanvisningen avser19,5 milj. kr. investeringar under fond och 7 milj. kr.investeringar under fonden för kanalverk. I förevarande sammanhang redovisar jagmina ställningstaganden till de tUl driftbudgeten hänföriiga anslagsändamålen.Jag kommer i ett följande avsnitt att hemställa om medelsanvisning under resp.anslag. Under anslaget Farledsverksamhet, exkl.isbrytning har begärt 85,9 milj. kr. Intäktema på riksstatensinkomstsida hänförliga till programmet Farledsverksamhet beräknar verket tillca 87,7 milj. kr. Trots pris- och löneökningar om 4,2 milj. kr. samt en automatisk kapitalkostnadsökning i övrigt om 2,4 milj.kr. stannar den begärda anslagsökningen vid 3,6 milj. kr. i förhållande tiU förinnevarande budgetår anvisade 82,3 milj. kr. Anledningen härtill är främst detsamkostnadsbidrag om 4 milj. kr. som fr. o. /72 räknar med att erhålla från fritidsbåttrafiken ochyrkesfisket samt de besparingar somuppkommer genom det fortsatta rationaliseringsarbetet på i första handfyrväsendets område. Den planenliga indragningen av fyrskepp ochautomatiseringen av fyrar för sålunda med sig ett minskat personalbehov med 28man under /72. Jag har eftersmärre justeringar av verkets anslagskrav stannat vid alt förorda enmedelsanvisning av 84,1 milj. kr., vilket innebär en ökad me-delstUldelning med1,8 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. har,på Kungl. Maj:ts uppdrag i anslutning till sin anslagsframställning,redogjort för målsättningen och behovet av sjökartläggning för handelssjöfarten. Jag kan istort ansluta mig till de synpunkter somförs fram av verket. Jag vUl därvid betona vikten av att sjökartläggningeni första hand inriktas på de s. k. tungtrafikkorrido-rema. 1970: 119 (SU 143, rskr 347) harjag framhåUit vikten av att frågan om framtida utformning blirföremål för närmare överväganden. Med hänsyntiU betydelsen av en effektivt fungerande sjöräddningsorganisation harjag, efter Kungl. 1971:1 Bilaga 8 97 numera tiUkallat en sakkunnig för att se översjöräddningens och kustövervakningensverksamhetsformer. I överensstämmelse med vad som föratsatts i prop. 1970:119 kommer bestämmelser att utfärdas om straffsanktionerad lotspUkt för tankfartyg och andra fartyg medallmänfarlig last samt för fartyg i svår-navigabla farvatten. I övrigt börnämnas att Kungl. Maj:t har uppdragit åtsjöfartsverket dels att inkomma med de förslag som föranleds av en uppföljning av lotsorganisationsutredningensöverväganden i fråga om ytterligarebegränsning av antalet lotsdistrikt, dels i samråd med hamn-styrelsernai , , , och klarlägga de ekonomiska ochsäkerhetsmässiga konsekvenserna av ett statligtövertagande av förekommande hamnlotsning och av behovet av hamnlotstvång samt inkomma med därav föranleddaförslag, dels också företa en successiv inventering och värdering av olika nyttodragareskostnadsansvar för verkets anläggningar. Vidare har jag uppdragit åt ensakkunnig att utreda och framlägga förslag beträffande det framtida ansvaretför lotsningen till och i hamn, i och på . Under anslaget Isbrytning har verketbegärt 27,8 milj. kr. Av ökningen om 3,4 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetår är 1,3 milj. kr. att hänföra tUl automatiska kostnadsökningar. Jagberäknar anslaget för /72 till 27,4 milj. kr. Under anslaget Fartygsverksamhet begärverket 8,5 milj. kr., vilket innebär enökning med . jämfört med innevarande budgetår. Intäktema påriksstatens inkomstsida hänförliga till programmet Fartygsverksamhet beräknar till ca 7,9 milj. kr. Jag beräknar anslaget för nästa budgetårtiU . Därvid har jag tagit hänsyn till det ökade ekonomiska utrymmeunder anslaget som följer av det avsjöfartsverket med . föratsatta samkost-nadsbidraget över niondehuvudtiteln från fiskerinäringen. Det av mig föreslagna anslaget börmedge en viss nödvändig utbyggnad av eftersatta områden inomFartygsverksamheten. Efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet har jag beräknatbidragen från yrkesfisket och fritidsbåttrafiken för att täcka dessa intressegruppersandel av kostnader till sammanlagt . för programmenFarledsverksamhet och Fartygsverksamhet, varav 4,5 milj. kr. utgörsamkostnadsbidrag och resterande . Ersättning tUl för vissaradiotjänster åt sjöfarten beräknar jag tiU . Jag övergår nu tUl att redovisa, hur jagser på den fortsatta behandlingen av hamnutredningens framlagdadelbetänkande De svenska hamnarna (SOU 1969: 22, 23). 1971:1 Bilaga 8 98 Utredningen hargjort en ingående kartläggning av den nuvarande hamnsituationen, inklusivesjötransporternas omfattning och transportströmmarnas fördelning på varuslag ochhamnar, samt redovisat viss;i bedömningar angående framtidsutvecklingen i dessahänseenden. I sammanhanget påtalas de väntade strakturförändringar, som hamnarna kommer att ställas inför, och understryksangelägenheten från såväl samhällets som hamnintressenternas och sjöfartenssynpunkt av att erforderlig samordningkommer tUl stånd i fråga om planering, byggande och drift av hamnar ochhamnanordningar. Samordningen krävs för att säkra en rationell och transport-och samhällsekonomiskt riktig utveckling av hamnväsendet. Utredningen konstaterar, attsamordningsproblemen i första hand iii-avregional karaktär och aktualiserar med hänsyn härtill frågan om huvudmannaskapetför hamnama. Som resultat av sina överväganden av olika tänkbarahuvudmannaformer stannar utredningen för bildandet av kommunalförbund som det bästa alternativet att säkra erforderlig samordningav de kommunägda hamnarnas utveckling. I första hand förutsätts sådana förbund bildas genom frivilligt samgående mellan berörda kommuner. Utredningen liigger emellertidockså fram förslag till bestämmelser, som ger möjlighet för Kungl. Maj:tatt i fall då betydande behov av samverkan föreligger i fråga ombyggande och drift av hamnar förordna att berörda kommuner skall handha sådan angelägenhet genom kommunalförbund. Isammanhanget pekar ut redningenockså på behovet av den mera övergripande samplanering och samordning,som det närmast torde åvila statsmakterna att svara för. Utredningen fullföljer slutligen sinatankegångar genom att framlägga en skisstill en indelning av landet i tio hamnregioner med en eller två huvudhamnar regionhamnar i varje, tUl vilka i första hand styckegodstrafikenförutsätts komma att koncentreras. Som central instans för att följa upp hamnutvecklingen, för kontroll avsamordningen och för rådgivning i främst interregionalasamordningsfrågor föreslår utredningen . Remissinstansernas inställning tillutredningens kartläggningsarbetc ochprognosbedömningar, när det gäller utvecklingen av sjöfarten och hamnväsendet,är i huvudsak positiv även om kritik framförs från vissa håll. En övervägande majoritet av remissinstanserna är ense med utredningenom att en långtgående samverkan mellan hamnarna erfordras för attsäkra en rationell och samhällsekonomiskt riktig utveckling av hamnväsendet.Ett relativt stort antal ansluter sig ocksåtill tanken på kommunalförbund som en lämplig form för denna samverkan.Endast ett fåtal accepterar dock förslaget att genom lagstiftning möjliggöra ett tvångsvis sådantsamgående. Ett antal remissinstanser uttalar å andra sidan tveksamheteller ställer sig avvisande Prop.1971:1 Bilaga 8 99 tUl kommunalförbundstanken över huvud taget, bl.a. med hänvisning tUl den begränsning av den kommunala självbestämmanderättensom kan följa härav. I stället pekas på möjligheten till frivilliga samarbetsavtaleller någon av de samarbetsformer som utredningen alternativt övervägt. Utredningens skiss tillregionindelning slutligen lämnas utan erinran eller bemöts med endast smärrereservationer av flertalet remissinstanser.