prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:t harriksdagens bemyndigande att utvidga raraen såvida detta skulle visa signödvändigt. bör prelirainärt fastställas en ram på 110 milj. kr.,vilket innebär en ökning av den preliminärt fastställda ramen för med10 milj. kr. Utbetalningen avlån beräknas till ca 105 milj. kr. under /72 under fömtsättning att långivningenunder får en omfattning som motsvarar de föreslagna ramarna.Besluten om lån under ett budgetår resulterar under samma budgetår iutbetalning i huvudsak endast i form avförskott, uppskattningsvis i en omfattning motsvarande två tredjedelarav det beviljade beloppet. Återstoden kan till större delen beräknas bli utbetalad under följande budgetår. Utbetalningen av invalidbostadsbidrag kommer enligt länsbostads- 1971:1 Bilaga 13 128 nämndernas beräkningar att uppgå tiU ca 18,5 milj. kr.för /72. För vinterbidrag uppskattas utbetalningentill 9 milj. kr. för /72. Det totala anslagsbehovet för budgetåret1971/72 beräknas således tiU (105,0+18,5+9,0) avrundat 132 milj. kr. Enligt gällandebestämmelser kan förbätlringslån utgå såväl tiU enskild person som till kommun. Omfattarförbättringsarbetena hus med fler än två lägenheter, kan lån utgå endast omkommun är låntagare. Allmännyttigt företagkan således inte erhåUa förbättringslån. Bostadssiyrelsenhar föreslagit att möjlighet skall öppnas att bevilja förbättringslån även till allmännyttigabostadsföretag. Som reglerna nu är utformade tvingas kommunen för att få lånför förbättring av flerfamiljshus att antingen behålla huset i sin ägo eller,om det aUmännyt-tiga företaget äger huset, skaffa sig nyttjanderätten tillsamtiiga lägenheter. I realiteten är det, som styrelsen påpekar, i båda fallendet allmännyttiga företaget som står för byggandet och förvaltningen. Nuvarandebestämraelser medför vissa administrativa svårigheter för kommunema i deras förbättringsverksamhet.Jag biträder därför styrelsens förslag och förordar att de ändradelånebestämmelserna tillämpas fr. o. m. . I enlighet medstyrelsens förslag förordar jag att utgifterna för vinterbidrag, som utgår för att täcka en del avde merkostnader som uppkommer genom attett byggnadsförelag utförs , skall bestridas från förevarandeanslag i stället för från det på kapitalbudgeten uppförda anslaget Räntefria lån till bostadsbyggande.Anslagsrubriken bör i samband härmed Undras till Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. Frän anslaget Räntefria lån tillbostadsbyggande utbetalas f. n., för-titomvinterbidrag, räntefria lån för studentbostäder. Denna långivning upphörde vid utgången av år 1967.Bostadsstyrelsen räknar med att återståendebeviljade men ej utbetalda län skall kunna betalas ut under innevarandebudgetår under fömtsättning att anslaget tillförs ytterligare medel påtilläggsstat. Jag återkommer härtUl senare denna dag vid anmälan av frågorrörande medelsbehovet på tUläggsstat tillriks-staten för innevarande budgetår och förordar därvid att ytterligare 5,3 milj. kr. anvisas under anslaget Räntefria lån till bostadsbyggande. Om detta förslag vinnerriksdagens bifall och om utgiftema för vinterbidrag förs över tilldriftbudgeten på sätt jag har förordat, kan anslaget Räntefria lån till bostadsbyggande utgå urriksstaten med utgången av innevarande budgetår. Förbättringslångivningenhar minskat i omfattning under budgetåret Prop.1971:1 Bilaga 13 129 1969/70 jämfört med /69. Deräntefria lånebeloppen minskade från 96,5 till 92,6 mUj. Medelsbehovet kankomma att öka på gmnd av den höjnuig av maximibeloppet för räntefritt lån somgenomfördes . Den för år 1971preliminärt fastställda ramen 100 mUj. bör i enlighet medbostadsstyrelsens förslag fastställas slutiigt. Det synes lämpligt att Kungl.Maj:t liksom tidigare utverkar rUcsdagens bemyndigande att vidga ramen om detbehövs av sysselsättningsskäl. Ramen för bör i avvaktan på ytterligareerfarenheter beträffande efterfrågan på lån preliminärt bestämmas tiU sammabelopp som för eller 100 milj. kr. Medelsbehovet för nästabudgetår beräknar jag med beaktande av utbetalningar av vinterbidrag tUl 130mUj. Jag heraställer, att Kungl. 1) godkännaden ändring av grundema för förbättringslån som jag har förordat, 2) medge att utgifterna förvinterbidrag överförs från det på kapitalbudgeten uppförda anslaget Räntefrialån tUl bostadsbyggande tUl förevarande anslag, 3) medge att räntefriaförbättringslån beviljas med högst . under vart och ett av åren1971 och 1972, 4) bemyndiga Kungl. Maj:tatt vid behov besluta om ökning av den under 3) upptagna ramen förlångivningen, , 5) tUl Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . 1969/70 Utgift 2 400 000 1970/71 Anslag 2 400 000 1971/72 Förslag 4 200 000 denna dag anmälerjag förslag rörande vidgat underlag för byggnadsforskningsavgiften m. m. (prop.1971:4). Under åberopande av vad jag därvid anför om statens anslag tillbyggnadsforskning heraställer jag, att Kungl. att tiU Byggnadsforskning för /72 anvisa ett anslag av . Prop.1971:1 Bilaga 13 130 Rekonstmktionsbidrag till allmänna samlingslokaler 1969/70Utgift 453 257 Reservation 486 600 1970/71Anslag 700 000 1971/72Förslag 700000 Bidragsbestänmielsemafinns i brev . Dessa bestämmelser innebär i korthet att bidragkan utgå till ägare av statligt belånade aUmännasamlingslokaler, vilkas bevarande bedöms vara av betydelse för bygden, med belopp motsvarande högst avlåneunderlaget. Nämnden hemstäUer att anslaget uppförsmed oförändrat . för /72. TiU rekonstmktionsbidrag har underbudgetåren 1960/611969/70 anvisats tiUhopa . Bidrag har beviljatsmed sammanlagt . innelåg vid senaste budgetårsskifte inteslutligt behandlade ansökningar avseende tillhopa omkring 0,5 milj. kr.Nämnden beräknar med hänsynhärtUl anslagsförbmkningen under / 71 tiU ca 0,9 milj. kr.Anslagsbehovet för /72 uppskattas tUl 0,7 nulj. Jag biträder nämndens förslag ochhemställer, att Kungl. att tillRekonstruktionsbidrag till allmänna samlingslokaler för /72 anvisa ettreservationsanslag av . 1971:1 Bilaga 13 131 IV:10Statens hantverks- och industrilånefond 1969/70Utgift 40 000 000 BehåUning 9 500 000 1970/71Anslag 20 000 000 1971/72 Förslag 20000000 Från anslaget överförs medel till statenshantverks- och industrilånefond för utlåning tUl företagareföreningarna, vUkai sin tur lämnar hantverks- och industrilåntill hemslöjds-, hantverks- och småindustriföretag. Långivningenregleras genom kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd till hemslöjd,hantverk och småindustri (omtryckt 1968: 354,ändrad 1970: 181), vilken även innehåller bestämmelser om statlig garantiför lån tiU hantverks- och industriföretag. Särskilda bestämmelser om statliggaranti för lån till turisthotell finns i brev . För innevarande budgetår har till fondenanvisats 40 milj. kr., varav 20 milj. kr. Ramen för statsgaranti till hantverks- och industriföretagm. m. har fastställts till 80 milj. kr. Kapitaltillgångarna i fonden utgjorde den30 246,9 milj. kr. Till företagareföreningama av Kungl. Maj:t totaltanvisade medel uppgick till 244,9 milj.kr. I lån, urspmngUgen lämnade ur fonder vilka sammanförts med dentidigare fonden för lån till företagareföreningarna m. fl. tiU nuvarandestatens hantverks- och industrilånefond, utestod 1,7 milj. kr. Vid utgången /70 fanns sålunda disponibeltför utiåning ur fonden (246,9244,91,7) 0,3 milj. kr. För /71 har anvisats 20milj. I amorteringar beräknas fonden komma att tillföras 0,2 milj. kr.Under / 71 tiUgängliga medelför utlåning tiU föreningama uppgår sålunda till (0,3+20,0+0,2) 20,5milj. Företagareföreningama uppger, att de hade uteståendelån på tillhopa 221,1 milj. kr. samt beviljade men icke utbetalade lån påtillhopa 32,5 milj. kr. 1971:1 Bilaga 13 132 Maj:t totalt beviljade lånemedlen tiU föreningarna uppgår tiU 244,9nulj. kr., saknades vid utgången av /70 ett för utlåningdisponibelt belopp hos föreningama på 8,7 milj. kr. Föreningarna uppskattarinflytande amorteringar under /71 tiU 42,5 milj. kr. De för utlåning genom företagareföreningarna tiUgängUga medlen utgör sålunda (20,58,7+42,5) 54,3milj. Detta belopp täcker inte det av föreningarna för budgetåretberäknade utlåningsbehovet, som angivits tiU 109,0 milj. kr. För /72 har föreningamaberäknat utlåningen till 123,8 milj. kr.och inflytande amorteringar tiU 51,3 milj. kr., varför behovet av nyalånemedel ur fonden uppskattas tiU 72,4 milj. kr. Nuvarande kreditrestriktioner har påmånga håll orsakat en besvärande knapphet på likvida medel för framför alltden mindre industrin. Efterfrågan på lån från företagareföreningama har pågrund härav ökat betydUgt jämfört medtidigare år. Kollegiet finner därför föreningarnas angivna behov av nya lånemedel inte orimligtstort. Kollegiet anser sig emeUertid inte kunna bedöma i vilkenutsträckning statsmaktema avser att låta företagareföreningamasutlåningsverksamhet expandera. Med ardedninghärav inskränker sig koUegiet tUl att tillstyrka en så stor höjning avanslaget som är möjlig med hänsyn till den kreditmarknads-poUtik statsmaktemaönskar föra. Kollegiet anser dock att höjningen bör utgöra lägst 20 mUj. kr.,vilket belopp motsvarar vad beviljat under en lång följd av år. Vad angår det statiiga kreditstödet iform av lånegarantier till hantverk och småindustri samt tiU turisthotellbeviljades under vart och ett av budgetåren 1965/661969/70 garantier med 42,7,45,4, 75,9, 64,8 resp. 39,5 mUj. Förinnevarande budgetår har lånegarantiramen faststäUts till 80 milj. kr.KoUegiet anser att ramen bör fastställas till samma belopp även för budgetåret1971/72. föreslår,att fonden tillförs ett belopp av 73 milj. kr. för /72.Garantiramen bör enligt förbimdet bestämmas tiU 80 mUj. I syfte att bereda den mindre ochmedelstora industrin ökat utrymme på kreditmarknaden förstärktes statenshantverks- och industrilånefond imder genom att 20 mUj. kr.anvisades på tiUäggsstat I för innevarande budgetår. Dessutom medgav riksdagennyteckning av aktier i och AB Företagskredit samt garantierför dessa bolags inlåning, som i detnärmaste fördubblar bolagens utlåningskapacitet. Nyssnämndaförstärkning av fonden skedde med betonande av att det Prop.1971:1 Bilaga 13 133 varfråga om en engångsåtgärd. Avsikten var att med hänsyn tiU läget påkreditmarknaden bereda de små och medelstora företagen särskildalånemöjligheter. Mot denna bakgmnd är jag inte beredd att tillstyrkakommerskollegiets förslag om höjning av anslaget till fonden för nästabudgetår. Jag förordar således att anslaget tas upp med oförändrat 20 milj. kr.och räknar därvid med att föreningarnas utlåningskapacitet under nästabudgetår kommer att bli av ungefär samma storlek som f. n. Raraen för statsgaranti till hantverks-och industriföretag m. m. har för innevarande budgetår fastställts till 80milj. har föreslagit, att ramen för /72faststäUs till samma belopp. Chefen för industridepartementet kommersenare denna dag vid anmälan av medelsbehovet under trettonde huvudtiteln attlägga fram förslag tillomställningsfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustriema, gmndadepå betänkande (SOU 1970: 59). Förslagen innebär bl. a. attlånegarantier tiU nämnda industrier skall inrymmas i ramen för statsgarantitill hantverks- och industriföretag. Med hänsyn till att ramen f. n. inteutnyttjas helt räknar jag med att utrymme finns för sådana garantiertill TEKO-industrin under nästa budgetår utan att ramen vidgas. Jag förordardärför att ramen fastställs tiU samma belopp som för innevarande budgetår eller80 milj. kr. Jag hemstäUer, att Kungl. 1) medge attstatsgaranti för lån tiU hantverks- och industriföretag m. m. under budgetåret1971/72 beviljas intUl ett belopp av , 2) till Statenshantverks- och industrilånefond för budgetåret 1971/72 anvisa ett investeringsanslag av . IV: 11. 1969/70Utgift 2 440 000 000 BehåUning 25 000 000 1970/71Anslag 1 650 000 000 1971/72 Förslag 3 060 000 000 Från fonden utbetalas bostadslån,räntebärande förbättringslån, tomträttslåntill kommun samt räntelån. Fonden belastas också, i obetydlig omfattning, av utbetalningar av vissa andra lånsom beviljats enligt äldre bestämmelser. Gällandebestämmelser om bostadslån finns i bostadslånekungörelsen (1967:552, ändrad : 109).EnUgt dessa bestämmelser utgår lån i huvudsak tUl ny- och ombyggnad avbostadshus. Bostadslånets storlek bestäms så att det utgör en andel av ett isärskild ordning 1971:1 Bilaga 13 134 Andelen är för kommun eller allmännyttigt företag, för bostadsrättsförening medkommunal insyn, i fråga om småhus som skall bebos av låntagaren och iövriga fall. Låneunderlaget bestäms ifråga om nybyggnad enligt en av Kungl. Maj:t fastställd metod som summanav beräknade kostnader för mark, exploatering av marken, grundläggning ochbyggande. Vid ombyggnad utgör med vissabegränsningar den godkända kostnaden för arbetet låneunderlag. Detfömtsatts att underliggande lån (primär- och sekundärlån) tas upp i öppnamarknaden. För bostadslån skall erläggas ränta efter en räntesats som faststäUsav Kungl. Maj:t för ett kalenderår i sänder. Räntan är subventionsfri. Lånetförutsätts bli återbetalat . Vid ombyggnad kan kortare amorteringstidbestämmas. Betalning av ränta ochamortering på bostadslånet skall i flertalet fall omfördelas i tidenenligt särskilda regler. Omfördelningen sker med hjälp av en av statsmakternafaststäUd basannuitet och ett paritetstal som Kungl. Bestämmelserna omräntelån finns i räntelånekungörelsen (1967: 553, ändrad : 131). Räntelån utgårdels för bostadshus som uppförts eller byggts om med stöd av statligt lån sombeviljats enligt de bestämmelser som gäUde före , dock ej förhus som färdigställts , dels för bostadshus som uppförts utanstatligt lån, om räntebidrag förut beviljats för huset. Räntelån avser viss del av räntekostnaderna för faslighetslånen.Storleken av räntelån bestäms av en viss räntesats (basränta) och ettparitetstal som faststäUs . Ränta utgår efter samma procentsats som förbostadslån. Betalning av ränta och amortering skall ske i den mån paritetstaletsökning möjliggör det. En redogörelse förbestämraelserna i kungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (ändrad : 110) har lämnats fömtunder anslaget Viss bostadsförbältringsverksamhet m. m. D 6). Tomträttslån till kommuner enligttomträttslånekungörelsen (1965: 905, ändradsenast 1970: 111) kan utgå till kommuner som upplåtit tomträtt för bostadsändamål. För det statligastöd till bostadsbyggandet som skall utgå från bostadslånefonden medundantag av tomträttslån och ränlelån faststäUer olika ramar. Kungl.Maj:t har bemyndigande att under vissa förutsättningar utvidga de fastställdaramarna. har preliminärt fastställt att lån tillnybyggnad får beviljas för 89 000 lägenheter. Lån till ombyggnad samträntebärande förbättringslån får beviljas intill ett belopp av 170 milj.kr.under vart och ett av . får lån till nybyggnadbeviljas för 87 000 lägenheter. Förhandsbesked om bostadslån för hus som skallbyggas med tillämpning av industrieUa produktionsmetoder får meddelas för högst10 000 lägenheter under vart och ett av åren 1971 Prop.1971:1 Bilaga 13 135 1975, med möjlighet för Kungl. Maj:t att utvidgaantalet om det behövs. harriksdagen fastställt ramar för det ståls-belånade bostadsbyggandet om resp. 60000 lägenheter och 50 000 för vart och ett av . Anslaget till fonden,vilket anvisas med det belopp som behövs för utbetalning av beviljade lån, harförts upp raed 1 650 milj. kr. för /71. I det följande redovisas,förutom anslagsframställning, ett betänkande somungdomsbostadsutredningen* har överlämnat och remissyttrandena över dettabetänkande. ,som tillkaUades för att utreda vissa frågor rörandeungdomens bostadsförsörjning, avlämnade betänkandetUngdom-Bostad. Servicebostäder för ungdom m.fl. (SOU 1970:43). I betänkandetbehandlas bl.a. de problem som gäUer en förbättring av bostadssituationen förungdomar m. fl. som behöver en bostad av genomgångskaraktär. Remissyttranden överungdomsbostadsutredningens betänkande har avgelts av ,(), (), , sombifogat yttranden från länsbostadsnämnderna, , statens råd förbyggnadsforskning, , statensinvandrarverk (), statens planverk, , statensungdomsråd, länsstyrelserna i , , , ,och , , och , vilka bifogatyttranden från olika länsorgan och kommunala organ, servicekommittén.Landsorganisationen i (LO), (),(), akademikers centralorga-.nisation (), . Hyresgästernas riksförbund.Näringslivets byggnadsdelegation. ,, allmännyttiga bostadsföretag (),Hyresgästemas sparkasse- och byggnadsföreningars riksförbund u. p. a. (HSB),Svenska . ,(), ,(), studentkårerscentralorganisation. i , förenadestudentkårer, sora bifogat yttrande från Stiftelsen studenthem, ochUmeå studentkår. SAF, , fastighets- ' Direktören (ordförande fr. o.m. ), statsrådet (ordförande t. o. m. den 3november 1969), tjänstemannen , förbundssekreterarenBengt , direktören ölof , ombudsmannen , direktörs»-assistenten och unadomskonsulenten . Prop.1971:1 Bilaga 13 136 ägareförbundoch har i sina yttranden hänvisat till yttrandet från Näringslivetsbyggnadsdelegation. Yttranden haravgetts också av Stiftelsen , studentbostadsnämndeni , Stiftelsen studenthem, radikala demokrater, universitets studentersamt Ensamståendes intresseorganisation. Bostadsstyrelsenanför beträffande bostadsbyggandets och långivningens omfattning och inriktning följande. Ar 1969 färdigstäUdes genom nybyggnaddrygt 109 000 lägenheter, vilket innebär en ökning med 2 800 lägenheter ijämförelse med . Utvecklingen framgår avföljande tablå. (%) lägenheter i småhus Tillskottet avlägenheter fördelar sig med 31 700 på lägenheter i småhus och 77 400 pålägenheter i övriga hus här benämnda flerfamiljshus. Andelen lägenheter ismåhus uppgår till , vilket innebär en ökning jämförtmed närmast föregående år. Av tillskott av lägenheter iflerfamiljshus utgjordes 7 700 av rum i s. k. specialbostäder, dvs. bostäderför studenter, åldringar i ålderdomshem,personal vid sjukhus och vårdanstalter etc. Av dessa specialbostäder utgjordes 3 050 av rum förstudenter i studentbostadshus jämfört med 3 1968. Rum föråldringar i ålderdorashera uppgick till 2 1969 jämfört med 2 930 år1968. Antalet under första halvåret 1970färdigstäUda lägenheter var praktiskt taget detsamma som under motsvarande delav . beräknas färdigställandet bli av sådanomfattning att lägenhetstillskottet torde komma att uppgå tillca 107 000, dvs. ca 2 000 lägenheter lägre än . Ökningen av påbörjandet från mitten av1960-talet t.o.m. avbröts av en rainskning, vilketbelyses i följande tablå. Andel (ro) Under år 1969påbörjades drygt 104 000 lägenheter, dvs. ca 3 000 lägenheter mindre än underår 1968. Påbörjandet av småhus ökade med ca 3 900 lägenheter jämförtmed , medan flerfamiljshusen minskade med ca 6 900 lägenheter. Delta innebar enmarkant ökning av andelenlägenheter i småhus, från till . har för uttalat sig fören bostadsbyggnadsplan omfattande 95 000 lägenheter och en projektreservomfattande 10 000 lägenheter. Fr. o. m. år 1970faststäUs och fördelas ramen för beslut om bostadslån i m2 våningsytai stäUet för i lägenheter. Den faststäUda ramen har beräknats utifrån88 000 lägenheter. Långivningen inom den fördelade m2-ramen kommer emeUertid att avse ettstörre antal lägenheter genom atl den genomsnitlUga ytan per lägenhet blirmindre än den som legat tiU grund för beräkningen av ramens storlek. Detfaktiska antalet ut-vunna lägenheter kanberäknas bli större än antalet i beräkningsunderlaget ellerca 92 500. uppgick igångsättningen av lägenheter i flerfamiljshus till 35 430, vilket är 1700 lägenheter mer än . Antalet påbörjade lägenheteri småhus uppgick tiU 13 400. Under motsvarande periodår påbörjades 15 200 lägenheter. Den totala igångsättningen var praktiskt taget densamma som : 48900 lägenheter jämfört med 49 000 lägenheter. Storstadsområdenas andel avfärdigställandet har väsentligt ökat . Påbörjandels fördelningunder pekar dock på en något lägre andel för dessa områdeni färdigställandet jämfört raed . Utvecklingen sedan år1965 framgår av följande tablå (s. 138). I samtliga trestorstadsområden ökade antalet inflyttningsfärdiga lägenheter. Antalet påbörjade lägenheterminskade däremot jämfört med . I orter utanför detre storstadsområdena har skett enförskjutning i färdigställandet från kommuner med över 30 000 5* 1971. Storstadsområdenas procentuella andel avfärdigställandet invånaretill kommuner med mindre än 30 000. Även i fråga ora påbörjandet har del skett en sådan förskjutning motökat byggande i mindre kommuner. Beträffande fördelningen pålägenhetstyper har färdigställande andelen lägenheter om tre rumoch kök i flerfamiljshus minskat iförhållande till med och andelen lägenheter omfyra eller flera rum och kök med . Tvårumslägenhelernasandel har ökat med och deminsta lägenhetstypernas . Småhusens lägenhetsfördelningär praktiskt taget densamma som , vilket innebär alt dentidigare ökningen av andelen lägenheter med fyra eller flera rum har upphört. Den förskjutningraot mindre lägenhetstyper i flerfamiljshus med preliminärt beslut om bostadslån, sombörjade , fortsatte . UtveckUngen under perioden19651968 framgår av följande tablå som visar lägenheter i flerfamiljshus medpreliminärt beslut om bostadslån, exkl. studentbostäder, fördelade på lägenhetstyper. 4 el fl. Den genomsnittiiga lägenhelsytan iflerfamUjshus med statiiga lån fortsattealt minska . Minskningen berodde dels på förskjutningenmot mindre lägenhetskategorier, dels på en minskning av de olika lägenhetslypemas genomsnittliga yta. Utvecklingen framgår avföljande sammanstäUning som visar lägenheter i flerfamiljshus med preliminärtbeslut om bostadslån, exkl. studentbostäder. Prop.1971:1 Bilaga 13 139 För statligtbelånade småhus har förskjutningarna mellan olika lägenhetstyper inte varit så markerade ochentydiga . Dengenomsnittliga lägenhelsytan i dessa småhus har däremot ökat under senareår. Det gäller framför allt de större lägenhetstyperna, vilket framgår av följande tablå visande lägenhetsytorför småhus med (preliminärt) beslut om bostadslån. 6 el fl. Andelen färdigställda lägenheter medstatligt stöd minskade från tiU . Av följandetablå framgår att denna minskning beror praktiskt tagel helt på en väsentligminskning av andelen småhus med statligt stöd. Är Andel lägenheter (%)med statligt stöd Av antalet påbörjade lägenheter under år1969 var andelen lägenheter med statiigt stöd . För småhusen ochflerfamiljshusen var 1971:1 Bilaga 13 140 motsvarandetal 78 resp. 93. Den statsstödda andelen var sålunda praktiskt taget densanmiasom färdigställande. Den gynnsamma kostnadsutveckling somstyrelsen kunde redovisa anslagsframstäUning fortsatte . Efter halvårsskiftetinträdde emellertid en påtaglig förändring. Mateirialpriser-na ökadekraftigt, särskilt under del sista kvartalet. Enligt låneunder-lagsgmppens undersökning har en ökning skettockså på byggkostnads-sidan. MeUanförsta och ökade genomsnittlig byggkostnad, inkl.gmndläggnings- och grovplaneringskostnader, från . per m lägenhetsyta, vilket praktiskt taget överensstämmer med 1968 årsnivå, tiU . Av årsmedeltalen framgår emeUertid ejdenna kostnadsutveckUng lillfullo. I följande tablå redovisas genomsnittliga ytor och kostnader för flerfamiljshus medpreliminärt beslut om bostadslån enligt låneunderlagsgmppens undersökningar. Uppgifterna om byggkostnad inkluderarbelopp för grundläggnings- och grovplancringsarbeten. 1965 1966 19671968 1969 Byggkostnad, kr. 74,6 75,6 74,8 71,9 69,6 887 938 923 946 966 Såväl genomsnittlig lägenhetsyta somm--kostnaden ökade kraftigt under 1960-talels början fram t.o.m. . Därefter har genomsnittsytornasuccessivt reducerats, medan kostnaderna per m visat en måttlig stegring. Relationen mellanbyggkostnad och pantvärde för byggnad (inkl. gmndläggning och grovplanering), den s. k. överkostnaden,har bibehållitspå den gynnsamma nivå som uppnåddes efter pantvärdeshöjningen den 1januari 1968. redovisas däremot en viss ökning avöverkostnaden. Beträffande småhusföreligger inga kostnadsuppgifter utöver dem som bostadssiyrelsen redovisade i1969 års anslagsframställning. Medelvärdet för helariket av schablonbeloppen för mark- och exploateringskostnader för flerfamiljshus har under år 1969ökat med /m2 våningsyta (vy) tUl /m- vy. Ökningen uppgårtill mot .