prop · FU0310 · 1971-12-31 00:00:00 — Isamband med tillkomsten av taxeringsförordning skedde vissa ändringari de centrala straffbestämmelserna på skatte- och avgiftsområdet. a. höjdesbötesmaximum för oaktsamhatsbrottat till hälften av vad som föreskrevs föruppsåtligt brott, dvs. till undandraget skattebelopp. Eftervissa ändringar i skattastrafflagstiftningen bl. a. inskränktesdet centrala skattebrottet till oriktiga uppgifter till ledning föruppgiftslämnarens egen taxering tillkallade finansministern sakkunnigamed uppgift att utreda frågan om straffskärpning för deklarations-brottan. Isitt betänkande (SOU 1942:31) föreslog de sakkunniga att de centralaskattebrotten skulle samlas i en generell lag med räckvidd över större delen avskatte- och avgiftsområdet en lagteknisk reform samt att frihetsstraffskulle införas för både uppsåtligt och grovt oaktsamt deklarationsbrott.Vidare förordade de sakkunniga att de normerade böterna skulle utbytas motdagsböter. 1943: 140 bestämdes området för straffbart handlande till oriktiga uppgifteri självdeklaration eller därmed jämförlig skriftlig handling. Systemet mednormerade böter bibehölls. På förslag från lagrådet infördes möjlighet att vidsidan av frihetsstraff påföra straffskatt med högst undandragetskattebelopp. I övrigt följda departementschefen da sakkunnigas betänkande.Detta innebar bl. a. att passivitet inte skulle bestraffas som Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 59 Under riksdagsbehandlingan ändrades propositionen inte i något merbetydelsefullt hänseende. SkSL trädde i kraft . Förde indirekta skatternas och avgifternas dal spelar lagstiftningsarbetet under1900-taiets första årtionden en mer underordnad roll. Undantag får då göras förtullarna. Straffbestämmelserna om tullbrott var sedan gammalt relativt välutarbetade. finns flertalet tullbrott samlade i VSL. F.n. omfattar den specialstraffrättsliga lagstiftningen två lagar av mer generellräckvidd SkSL och VSL samt dessutom ett stort antal bestämmelser, somintagits i skilda skatte- och avgiftsförfattningar. Dessa senarestraffbestämmelser beskriver i några fall mer centrala skattabrott men flertaletavser ordningsöverträdelsar, som medför penningböter. SkSLskiljer mellan två typer av brott, falskdeklaration och vårdslös deklaration. Falskdeklarationenligt 1 § första stycket föreligger om någon i deklaration aller däremotsvarande skriftlig försäkran till ledning vid fastställande av skatt ellerannan allmän avgift uppsåtligen lämnar oriktig uppgift ägnad att för honomeller den han föraträder leda till frihat från skatt eller avgift, till för lågskatt eller avgift eller till oriktig återbetalning av skatt eller avgift. Gärning som förövas avgrov oaktsamhet bestraffas enligt 2 § som vårdslös deklaration. Deallmänna bastämmelsarna i BrB om fleras madvarkan till brott gäller för SkSL:sdel. Detta innebär bl. a. att varje medverkande i ett deklarationsbrott skallbedömas efter det uppsåt eller den oaktsamhet som ligger honom till last. Straffbestämmelserna iSkSL innehåller inta någon fallständig gärningsbeskrivning avdaklarationsbrottan utan måste kompletteras med föreskrifter av materiell ochprocessuell karaktär i da olika skatte- och avgiftsförfattningarna. Sålundabestäms SkSL:s tillämpningsområde i första hand av om den aktuella skatteneller avgiften kan anses falla under begreppet "skatt eller annan allmänavgift". Praktiskt har detta samband mellan SkSL ochbaskattningsförfattningarna lösts på så sätt att ett stort antal författningarinnehåller direkt föreskrift om att SkSL är tillämplig vid deklarationsbrott.Dessa hänvisningsbestämmelser har dock inte någon konstitutiv betydelse. Förskatternas del bereder dalta inte några svårigheter eftersom termen skatt iregel endast används för utskylder av övervägande fiskal karaktär. När detdäremot gäller avgifter måste i varje särskilt fall prövas om avgiftenverkligen kan hänföras till begreppet "annan allmän avgift". Skul leså inte anses vara fallet är SkSL inte tillämplig. Maj:ts proposition nr 1971 Sådanaskatta- och avgiftsförfattningar, som innehåller självständigastraffbestämmelser om deklarationsbrolt, omfattas inte av SkSL. Enligt allmäntvedertagna principer inom straffrätten anses nämligen att specialstraffrättsligabestämmelser i administrativ författning tillämpas framförspecialstraffrättslig lag. En erinran om danna princip har intagits i 6 § SkSL,som föreskriver att, om deklarationsbrott är straffbelagt i annan författningän BrB, så är SkSL inta tillämplig. SkSLhar sin största betydelsa för den statliga och den kommunala inkomstskattensamt dan statliga förmöganhetsskatten. Andra direkta skatter, som skyddas avSkSL, är arvs- och gåvoskatten, bevillningsavgiften för särskilda förmåner ochrättigheter samt skatten vid utskiftning av aktiebolags tillgångar. Fleradirekta skatter faller emallertid helt utanför SkSL:s tillämpningsområde.Detta beror antingen på att skatten undantagits från lagenstill-lämpningsområde eller på att dan inte fastställts med ledning avdeklaration. Den första kategorin omfattar stämpelavgiften vid köp och byte avfondpapper. Till den andra kategorin hör sjömansskatten, kupongskatten, ersättningsskatten,lotterivinstskatten, automobilskatten, saluvagnsskatten, traktorskatten samthundskatten. I rättspraxis har man undantagit folkpensionsavgiften från lagenstillämpningsområda. Flertaletindirekta skatter och avgifter skyddas av SkSL. Här märks i första handmervärdeskatten. Vidare gäller lagan så gott som undantagslöstdeklarationsbrott inom punktskatteoinrådet. Vissaförfattningar om ragleringsavgiftar på jordbrukets och fiskets område, vilkaavgifter vanligtvis fastställs på grundval av deklarationsuppgifter, harhänvisningsbestämmelser till SkSL. En bestämmelse av detta slag har emellertidi och för sig inte betydelse för SkSL:s tillämpningsområda. Avgörande är istället om dessa ragleringsavgiftar kan hänföras under SkSL:s begrepp"annan allmän avgift". Denna fråga har ännu inte lösts av rättspraxis.Det finns dock underrättsavgörandan där SkSL ansetts tillämplig på vissa avdessa avgiftar. Ansvarsbastämmelsarnai SkSL gäller inte på tullområdet. Oriktig uppgift i deklaration, som avgesvid import för fastställande av tull eller annan skatt eller avgift, fallersåledes inte inom lagens tillämpningsområde. Sådana brott bestraffas i stället enligt VSL. Slutligenär SkSL inte heller tillämplig vid oriktigt meddelande i arbetsgivamppgift,som skall avges till ledning vid fastställande av vissa socialpolitiskaarbetsgivaravgifter. Dessa avgifter skyddas av särskilda straffbe-stämmalsar iAVGF. Straffbestämmalserna i denna förordning har utformats med SkSL:sbestämmelser som mönster. SkSLinnehallar i 3 § första styckat en slraffrihetsregel för deklaralions-brotteiisom innebär att den som frivilligt rättar oriktig uppgift inte döms tillansvar. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 61 Straffatför falskdaklaration är enligt 1 § första styckat böter ellar fängelse . Böterna som är normerade utgår mad högst fem gånger det belopp, somganom den oriktiga uppgiften undandragits aller kunnat undandras frånbeskattning, dock . om dat undandragna skattebeloppet uppgår tillellar övarstigar . Förvårdslös deklaration är straffet anligt 2 § böter ellar vid synnarligenförsvårande omständigheter fängalse . Bötesmaximum är härtvå och an halv gångar undandraget skattabelopp. Minsta bötesbelopp är ,om den undandragna skatten uppgår till . Omden kommunala inkomstskatten kunnat påverkas av den oriktiga uppgiften, skalldet anligt 5 § vid bötasberäkningen anses att dan kommunala uttaxeringen är 15kr. för varje skattekrona. Densom förskyllt fängelse för deklarationsbrott kan enligt 4 § ådömas straffskattmed högst det balopp, som undandragits eller oriktigt återbetalatseller kunde ha undandragits allar oriktigt återbetalats. Straffskatten ansesinte utgöra straff i egantlig maning. Detta medför bl. a. att straffskatt intekan förvandlas till fängelse. Reglernai BrB om preskription komplatteras för daklarationsbrottens del av enföreskrift i 3 § andra stycket om särskild preskriptionstid för vårdslösdeklaration. Regeln innebär att brottet preskriberas eftar oaktat attstraffmaximum är fängelse . Deklarationsbrottfår enligt 7 § åtalas, förutom vid laga domstol i brottmål, vid den rätt därden skattskyldige skall svara i tvistemål i allmänhet eller, om deklarationenavser rörelse eller annan verksamhet, även vid rätten i den ort därverksamheten drivs. Antaletpersoner som dömts för deklarationsbrott anligt SkSL uppgick under åren19651967 till 3 364, 3 980 rasp. Bötesstraffen intog en heltdominerande ställning. Annan påföljd än böter ådömdes endast i 11 fallun- Lagenom straff för varusmuggling Straffbestämmelsernai VSL skyddar lagstiftningen om import och export av varor. De centralabrottsbeskrivningarna innefattar dels vilseledande åtgärder i samband medtullbehandling av gods som medför ekonomisk skada för det allmänna, delsvarusmuggling i agantlig mening. Dessutom innehallar lagan vissa subsidiärastraffbestämmelser. Decentrala brotten i VSL har till skillnad från deklarationsbrotten utformatssom effektbrott. Fullbordat brott föreligger således först när tull eller annanallmän avgift undandragits statsverket eller gods införts eller utförts i stridmot förbud. I subjektivt hänseende krävs uppsåt eller grov oaktsamhet frångärningsmannens sida. Maj:ts proposition nr 1971 Datuppsåtliga brottet varusmuggling är indelat i tre svårhatsgra-uer.Varusmuggling av normal svårhetsgrad medför dagsböter, lägst tio, ellerfängelse i högst att år. brott bestraffas med böter om högst . Vidgrovt brott är straffet fängalse i högst . Grov varusmuggling som gälltnarkotika bestraffas dock mad fängelse i lägst och högst sex år.Brott som förövas av grov oaktsamhet medför dagsböter. Försöktill uppsåtligt brott medför straff. Därvid gäller BrB:s försöksbestämmelsertill alla delar. Dat är således möjligt att vid försöksbrott gå understraffminimum för fullbordat brott. Vidsidan av straff innehåller VSL bestämmelser om förverkande av gods ochhjälpmedel. Huvudprincipen är att förverkande skall inträda om det inte äruppenbart obilligt med sådan påföljd. Finns godset eller hjälpmedlet inte ibehåll får i stället värdekonfiskation ske. Antaletpersoner, som döms för brott enligt VSL och andra straffbestämmelser itullstadgan m. fl. liknande författningar, uppgår till omkring 10 000.Flertalet erhåller bötesstraff. Är 1967 senaste år med offenthg-gjordstatistik dömdes 160 personer till annan påföljd än böter. Hur många fall somgällde egentliga tullbrott framgår inte av statistiken. Vidsidan av de två generella strafflagarna SkSL och VSL finns det sominledningsvis nämnts ett stort antal straffbestämmelser i skilda författningarrörande skatt, tull allar annan allmän avgift, som ersätter eller kompletterarden generella strafflagstiftningen. Denföljande redogörelsen inskränks till. straffbastämmelser av skattebrottsligkaraktär. Bestämmelser som skyddar andra än de rent skatterättsliga intressenabehandlas således inte. Taxeringsförordningen.Enligt 119 § straffas deklarationsskyldig som lämnar oriktig uppgift om namnellar andra förhållanden till någon, som har att avge kontrolluppgift om hansinkomstförhållanden. En ytterligare förutsättning för ansvar är att gärningsmannenhaft uppsåt att försvåra uppgiftsskyldighetens fullgörande. Ansvar utgår ävenom gärningsmannen avger en riktig självdeklaration.Straffet är dagsböter. Antalet dagsböter får inte underskrida 30. I120 § beskrivs ett flertal ordningsförsealser. Straffet är i samtliga fallpenningböter om högst . Paragrafensförsta stycke omfattar olika typer av s. k. deklarationsförsummelse.Bestämmelserna riktar sig mot dem som helt underlåter att deklarera med ellerutan uppsåt att därigenom undandra skatt men Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 63 avserockså för sent inkomna deklarationer och avgivna deklarationer, som innehållersådana formella eller materialla brister att deklaration i skatterättsligmening inte kan anses föreligga. Enligt paragrafens andrastycke bestraffas den som underlåter att vidta vissa andraupi>giftsskyldigheter än dem som skall fullgöras i självdeklaration jämtebilagor. Det rör sig här om gärningstyper av två skilda slag nämligen dels försummelseratt till deklaration foga visst räkenskapsmaterial, dels åsidosättande avuppgiftsskyldighet i första hand rörande kontrolluppgifter till ledningvid annans taxering. Ursäktligaeller eljest ringa fall medför inte ansvar. Ätal får väckas endast eftaranmälan från taxeringsintendent. Straffbestämmelserna i 120§ är subsidiära i förhållande till SkSL:s deklarationsbrott. Enligt 121 § förstastycket föraskrivs straff för dan som åsidosätter skyldigheten i 20 § att iskälig omfattning genom räkenskaper, anteckningar eller på annat sätt sörja föroch bevara underlag för deklarationsskyldighetens eller annanuppgiftsskyldighets fullgörande. Dessutom fordras att gärningen omöjliggjorteller allvarligt försvårat fullgörandet av uppgiftsskyldigheten ellerkontrollen av denna skyldighet. I subjektivt hänseende krävs att gärningsmannenhandlat mad uppsåt eller grov oaktsamhet. Normalstraffet är dagsböter man vidsynnerligen försvårande omständigheter kan fängelse i högst sex månaderutdömas. 1 121 § andra stycketfinns bestämmelser om bötesstraff om högst . för den som isjälvdeklaration uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift omförmögenhet. Straffbestämmelsen är subsidiär till SkSL:s deklarationsbrott ochkan således endast bli tillämplig om deklarationsuppgiften inta kunnat medföraekonomisk skada för det allmänna. Ätalenligt 121 § får väckas endast efter anmälan av taxeringsintendent. Två i det närmastelikalydande lagrum 171 § 1 mom. och 186 § föreskriver dagsbotsstraff förden som i allmän eller särskild fastighets-deklaration uppsåtligen aller avgrov vårdslöshet lämnar oriktig uppgift, som är ägnad att lada till för lågtaxering av fastighet. Båda paragraferna är subsidiära till BrB:sstraffbestämmelser. Slutliganföreskrivs i 171 § 2 mom. bötesstraff om högst . för den som underlåteratt fullgöra viss uppgiftsskyldighet vid allmän fastighetstaxering. Ätal fårske endast after anmälan av taxeringsintendent. Uppbördsförordningen.Enligt 79 § straffas den som lämnar oriktig uppgift till arbetsgivare omförhållanden, som har betydelse för verkställande av skatteavdrag, underförutsättning att dat kan antas ha skatt i syfte att avdrag inte skulleverkställas eller verkställas med för lågt belopp. Straffenligt samma paragraf utgår också om någon i preliminär deklara- Maj:ts proposition nr 1971 tionellar i ansökan till den lokala skattamyndighatan om jämkning av preliminärskatt eller i annan uppgift uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnar oriktiguppgift, som är ägnad att för honom eller den han företräder leda till frihetfrån praliminär skatt eller till för låg preliminär skatt. Slutligen bestraffasenligt 79 § den som i ansökan om nedsatt skatteavdrag eller om anstånd medbetalning av skatt uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgiftav betydelse för ärendets avgörande. Straffetför samtliga gärningar enligt 79 § är dagsböter. Enhgt 80 § 1 mom. förstastyckat föreskrivs dagsbotsstraff för arbetsgivare som, trots att han ärskyldig att verkställa skatteavdrag, uppsåtligen eller av oaktsamhet, som inteär ringa, utbetalar lön utan att denna minskas med föreskrivet belopp förbetalning av arbetstagares skatt. Med dagsböter ellarfängalse straffas anligt momentets andra styckearbetsgivare som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet inte fullgör skyldighetatt inom föreskriven tid till uppbördsmyndighet inbetala belopp motsvarandedet varmed arbetstagares lön minskas för betalning av dennes skatt. Enligt80 § 2 mom. utgår böter med högst . för arbetsgivare som underlåter attfullgöra vissa i UF föreskrivna skyldigheter att lämna uppgifter samt attbokföra eller på annat sätt anteckna förhållanden om hos honom anställda tillledning för myndigheternas kontrollverksamhat. Straffenligt UF inträder inte då gärningsmannan är underkastad ansvar för tjänstefelellar gärningen eljest är belagd mad straff anligt BrB. Förordningen(1958: 295) om sjömansskatt. SkSL är inte tillämplig på överträdelser av dennaförordning. Som tidigare nämnts beror detta på att sjömansskatt inte fastställsmed ledning av deklarationsuppgifter. Enligt26 § straffas den som lämnar oriktig uppgift till redare om förhållanden somhar batydelse för verkställande av avdrag för sjömansskatt under förutsättningatt han haft uppsåt att avdrag inte skulle verkställas eller verkställas medför lågt belopp. Ansvar inträder vidare för den som i ansökan om jämkning avsjömansskatt eller i annan uppgift iippsåtligan eller av grov oaktsamhet lämnaroriktig uppgift, som är ägnad att för honom eller den han företräder leda tillfrihet frän sjömansskatt eller till för låg sådan skatt. Slutligan bestraffasredare som lämnar oriktig uppgift ägnad att leda till för låg beskattning avsjöman. Straffet för samtliga gärningar är dagsböter. I27 § finns en straffbestämmelse för radaren/arbetsgivaren som i principöverensstämmer med bestämmelserna i 80 § UF. Straffenligt sjömansskatteförordningen utgår inte om gärningen är belagd med straffenligt BrB. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 65 Förordningen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Enligt 66 § straffas den med dagsbötersom underlåter att inom föreskrivan tid avlämna deklaration till ledning vidfastställande av arvsskatt ellar gåvoskatt. Förordningen(1943: 44J om kupongskatt. Straffbestämmelser finns f. n. i 16 §. Därföreskrivs att 120 § TF skall ha motsvarande tillämpning vid underlåtenhet avstyrelse för aktiebolag att fullgöra vissa uppräknade uppgiftsskyldigheter.Vidare straffas mad dagsböter aller fängelse den som iföreskrivan skriftlig uppgift uppsåtligen lämnar oriktigt svar på framställdafrågor eller eljest lämnar vilseledande uppgift eller efter viss anmaning avgeroriktig försäkran. Emellartidbör i detta sammanhang anmärkas att i prop. 1970: 134 lagts fram förslag tillny kupongskatteförordning. Denna proposition har ännu inte behandlats avriksdagen. I förslaget, som är avsett att träda i kraft , hartagits upp straffbastämmelser i 31 §. Förutom straff för vissaordningsförseelser i första styckat har i andra stycket föreslagits botareller fängalse för den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet inte fullgör viss uppgiftsskyldighet. Förordningen(1908: 129) angående en särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper.Den som är skyldig att upprätta avräkningsnota övar köp och byte av fondpappermen underlåter att göra detta eller att förse upprättad nota med föreskrivenstämpel straffas enligt 12 § första stycket med normerade böter från fem tilltrettio gånger det felande stämpelbeloppet. Densom i upprättad avräkningsnota mot bättre vetande lämnar oriktig uppgift ochdärigenom föranleder att stämpelavgift inte erläggs med rätt belopp straffasenligt 12 § andra stycket med böter från tjugo till femtio gångar undandragetstämpelbalopp. Förordningen(1922:260) om automobilskatt. Enligt 11 § första stycket straffas den maddagsböter som brukar automobil för vilken skatt inte blivit erlagd i behörigordning. Motorfordonsskatternai övrigt skyddas inte av skattestraffrättsliga bestämmelser. Däremotinnehåller vägtrafikförordningen (1951:648) straffbestämmelser till skydd förregistreringen av registreringspliktigt fordon. Gärningsbeskrivningarna i dessabestämmalser är så avfattade att de medför ett skydd ävan för detskatterättsliga intresset. Förordningen(1923:116) angående skatt för hundar. Enhgt straffbestämmelsen i dennaförordning inträder ansvar för dan som genom oriktig uppgift söker undandra sigskattskyldighet för hund ellar helt underlåter 3 1971.1 saml. 66 Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 atttill vederbörlig myndighet anmäla innehavet av skattepliktig hund.Straffet är penningböter. I båda fallen skall hundägaren dessutom betala dubbelhundskatt. Deklaralionsförsummelse underlåtenhet att lämna behörigdeklaration inom föreskrivan tid - medför enligt 67 §första stycket böter med högst . Ansvar inträder Inte om för summelsen är ursäktlig eller eljest ringa. Enligt67 § andra stycket straffas den med dagsböter som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet inte sörjer för och bevarar deklarationsunderlag. En ytterligarebrottsförutsättning är att gärningen omöjliggör eller allvarligt försvårarfullgörande av deklarationsskyldighet eller kontroll. Vid uppsåtligt brottunder synnerligen försvårande omständigheter är straffet fängelse i högst sexmånader. Ätalför brott enligt 67 § får väckas endast efter anmälan av . Förordningenom förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning. FF gäller för flertaletpunktskatter. Dess närmaste motsvarighet inom den direkta beskattningens områdeär TF och UF. Enligt47 § straffas den med dagsböter som underlåter att göra föreskriven anmälan omupptaganda och nedläggande av skattepliktig verksamhet. Bötesmlnimum är 20dagsböter. Viddeklarationsförsummelse utgår enligt 48 § penningböter med högst . Ansvarinträder inte för försummelse som anses ursäktlig eller eljest ringa. Ätalfår väckas endast efter anmälan från beskattningsmyndighat. Förordningen(1953: 396) om accis å fettemulsion m. m. I 9 § förordningen föreskrivsdagsbotsstraff för den som underlåter att registrera skattepliktig verksamhetsamt penningböter för dan som underlåter att fullgöra vissa andraskyldigheter. Dessutom straffas den med dagsböter eller fängelse i högst sexmånader som förfogar övar skattepliktig vara i strid mot vissa i förordningenmeddelade förbud. Förordningen(1953:397) angående avgift för fettvaror som användas för framställning avfettemulsion m. m. I 13 § förordningen finns bl. a. straffbestämmelser fördeklarationsförsummelse. Straffet är penningböter med högst . Förordningen(1957:262) om allmän energiskatt. I 34 § förordningen finns straffbestämmelserför den som i deklaration rörande elektrisk kraft uppsåtligen eller av grovoaktsamhet lämnar oriktig uppgift ägnad att leda till inleverans av för lågenergiskatt. Straffet är dagsböter eller fängelse . Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 67 Straffbestämmelsen som kompletterar SkSL:s deklarationsbrott har tillkommit för de fall därdeklaranten inte är skattskyldig för energiskatt. Skattskyldig är nämligenalltid förbrukaren av elektrisk kraft medan deklarationsplikten enligtförordningen åvilar distributör av kraft. Straffbestämmelsen blir såledestillämplig så snart distributör och förbrukare inte är samma person medanansvar för deklarationsbrott enligt SkSL inträder i övriga fall. Förordningen(1960: 253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker. Enligt10 § straffas den som underlåter att fullgöra vissa uppgiftsskyldigheter medböter, högst . Ansvar inträder inte i ringa fall. Förordningen(1961:394) om tobaksskatt. Förordningen innehåller en straffbestämmelse avskattebrottslig karaktär. Enligt 11 § straffas den med dagsböter eller fängelsei högst som bryter mot föreskrift att tobaksvara må förekomma tillförsäljning inom riket endast i originalförpackning försedd med särskildkontrollstämpel. Ansvar inträder inte i ringa fall. Förordningen(1961: 653) om brännoljeskatt. I 16 § första stycket finns en straffbestämmelseför den som levererat eller förbrukat obeskattad brännolja för drift av motor imotorfordon utan att ha erhållit särskilt medgivande till detta avbeskattningsmyndigheten, som är kontrollstyrelsen. Ansvar inträder inte omförseelsen får anses ursäktlig eller eljest ringa. Straffet är dagsböter ellerfängelse i högst . Brottet får inte åtalas annat än efter anmälan frånkontrollstyrelsen. Beroende på omständigheterna i det särskilda fallet skalldessutom den som förskyllt fängelse erlägga straffskatt med högst tre gångerden skatt som belöper på den levererade eller förbrukade brännoljan. Enligt 17 § straffas densom inte iakttar föreskrifter, som huvudsakligen tillkommit för att underlättabeskattningsmyndighetens kontrollverksamhet. Straffet är dagsböter allerfängalse . Stämpelskatteförordningen(1964: 308).