prop · FU03103 · 1971-12-31 00:00:00 — Dessa framstår därför redan nu som alllför låga.Någon ytterligare höjning är emellertid inle avsedd under den löpandeperioden. Vid en bedömning av möjligheterna all avveckla hyresregleringenmåste särskild uppmärksamhet ägnas åt det förhållandet att behov avhyreshöjningar på grund av ökade ränteutgifter sannolikt gör sig gällande. Enanhopning av ansökningar hos hyresnämnderna, som faktiskt avser hyreshöjningav detla skäl men som formellt sker under åberopande av hyreslagens regler ombruksvärdeprövning, skulle sannolikt allvarligt anstränga den befintliganämndorganisationen. Om partsorganisalionerna kommer överens om en hyreshöjningsom skall kunna godtas under förutsättning atl hyrorna i del enskilda fallet inledärigenom kommer all överstiga bruksvärdet, bör emellerlid delta kunna bidra lillatt uppgörelser om hyreshöjning kan träffas i det övervägande antalet fallutan all hyresnämndens prövning behöver påkallas. När del gäller alt taställning lill frågan om hyresregleringens avveckling är det enligl hyresrådetväsentligt atl försöka bilda sig en uppfattning om i vUken mån hyresläget i destörsta bristorterna uppvisar sådana differenser inom ell i och för sigjämförbart lägenhelsbestånd atl vid en hyressättning enligl bruksvärdeprincipenfråga kan uppslå om hyreshöjningar som, trots de olika hyresspärrarna, blir såstora alt de med hänsyn lill sociala och ekonomiska konsekvenser framstår som oanlagbara.Någon statistik som är ägnad alt ligga lill grund för en bedömning härvidlagföreligger inte och del lorde f. ö. vara svårt alt i en statistisk undersökningläcka in aUa de faktorer som inverkar på en bruksvärdeprövning. Genomhyresnämndskanslierna i , och har emellerlid vissaundersökningar utförts i syfte alt få underlag för en bedömning av verkningarnaav en övergång tUl hyreslagens bmksvärdeprövning. Vid undersökningarna har isamråd med de lokala partsorganisalionerna uppgifter införskaffats angåendehyresnivåerna i de tre kommunerna. I och har även förelagilsbesiktningar inom olika såväl privata som allmännyttiga fastighetsbestånd.Resultatet av undersökningarna anses visa all en tillämpning avbruksvärdeprincipen med undantag för enstaka fall sannolikt inte kommer altleda tiU hyreshöjningar av sådan storlek atl några oanlagbara konsekvenserbehöver uppslå. Vadgäller lokalerna anför hyresrådet alt någon påtaglig brist på sådana lägenheterinte kan anses råda ens inom de tre storstadsområdena även omhyresregleringslagens direkta besittningsskydd har påkallats i eltförhållandevis storl anlal fall, särskilt i och . Avgörandeför frågan om hyresregleringens avveckling för lokaler är emellerlid att denallmänna hyreslagen erbjuder etl starkt besittningsskydd för lokalhyresgäsler.Med hänsyn härtill lorde man enligt rådel kunna bortse från alt del för vissort eller viss kategori av lokaler lill äventyrs kan göras gällande alt en vissbristsituation alltjämt föreligger. Sammanfattningsvisfinner hyresrådet all hyreslagens regler om besittningsskydd och om spärrar molobilliga hyreskrav saml parisorganisationernas förmåga atl bidra lilllösningar av hyrestvister och övergångsproblem utgör sådana trygghetsgaranlierför hyresgästerna också på orter där hyresmarknaden kännetecknas av bristandebalans mellan tillgång och efterfrågan på bostadslägenheter atl förutsättningarnu finns för all avveckla hyresregleringen. Med hänsyn lill de möjligenuppkommande fall där partsorganisalionernas överenskommelser inle följs bör detemellerlid under en övergångstid finnas särskilda spärrar mol oskäliga hyreshöjningar.Vidare är del i varje fall på sådana orter där det råder en markant skillnadmellan tillgång och efterfrågan på bostäder angelägel alt kunna ingripa moloch beivra all de hyressökandes trångmål utnyttjas genom svartabörsaffärer medhyreslägenheter och hyresocker. Om hyresregleringen avvecklas bör därför eitligtrådels mening bestämmelserna i 65 § hyreslagen byggas ul och skärpas tillnärmare överensstämmelse med reglerna i 11, 23 och 24 §§ hyresregleringslagen. Pågrund av del anförda föreslår hyresrådet sammanfattningsvis följande. Hyresregleringslagensgiltighetstid förlängs inte efter . Maj:t förordnar med stödav 54 § hyreslagen alt bestämmelserna i 55 § samma lag angående prövning av förstagångshyrai vissa orter skall tillämpas i kommun eller del av kommun där hyresregleringslagengäller . Maj:l förordnar med slödav 2 § tredje stycket övergångslagen om begränsning under en övergångslid av det belopp med vilket hyran får höjas vid förlängning av hyresavtal.I förordnandet, som skall gäUa i kommun eller del av kommun därhyresregleringslagen gäller , anges vissa belopp vilka äravsedda alt tjäna till ledning vid bestämmande av hyreshöjning underövergångstiden. Rådet diskuterar i skrivelsen närmare hur förordnandet börutformas. Förbudet i 11 §hyresregleringslagen mot förmedlingsprovision, den häremot svarandestraffbestämmelsen i 23 § och bestämmelsen om återbetalningsskyldighel i 24 §överflyttas lill hyreslagen all gälla i ort, som omfattas av förordnande enligl54 § samma lag. Bestämmelserna i 65 § hyreslagen om ogiltighel av vUlkor somföreskriver särskUt vederlag för upplåtelse av bostadslägenhet i ort därförordnande gäller eller för överlåtelse av hyresrätt till sådan lägenhetändras liU all avse förbud molsådant villkor i förening med straffsanktion för överträdelse av förbudet. fästerslutligen uppmärksamheten på vissa problem som möter, om hyresregleringslagensgiltighetstid förlängs. Härvid påpekas atl den nuvarande ordningen, enliglvilken besittningsskyddet för bosläder regleras i hyreslagen och för lokaler ihyresregleringslagen, innebär alt hyresnämndens beslut i sådana frågoröverprövas av olika instanser, vilket kan skapa komplikationer i fall då bådatyperna av lägenheter är aktuella , exempelvis inför en rivning.Vidare framhålls all möjligheterna alt höja bashyra på grund avunderhållsarbeten kan leda till en bashyra som överstiger hyran i enmotsvarande nybyggd lägenhet. Rådet berör också frågor om behandlingen av kapitalkostnadernavid bestämmandel av generell hyreshöjning och påpekar bl. a. att man får räknamed all del till följd av de senaste årens höga ränteläge kan uppstå behov avmöjligheter till särskild kompensation för ökade ränteutgifter vid sidan avden genereUa hyreshöjningen. Ett annat problem som rådel berör är frågan omkompensation för höjda tomlrättsavgälder. Någon möjlighet att få bashyranändrad i det enskilda fallet av sådan anledning finns inle f. n., och systemetmed generell hyreshöjning passar inte i detta sammanhang. Vidremissbehandlingen har olika meningar kommit till ullryck rörande hyresrådetsförslag. En knapp majorUel bland remissinstanserna tillstyrker förslagel ihuvudsak eller lämnar del ulan erinran. Till denna grupp hör ,. ,, , och . anser atl principbeslutom avveckling av hyresregleringen bör kunna fallas nu men alt som tidpunkt föravvecklingen bör väljas . Till dem som uttalar sig iavstyrkande riktning hör , och kommunstyrelser,, LO och TCO. Även dessa remissinstanser stäUer sig dock positiva lill enutveckling mol friare förhållanden på hyresmarknaden och lägger fram vissaförslag i denna riktning. De remissinstanser somtillstyrker hyresrådets förslag lämnar i regel inle någon mer ingåendemotivering för sitt ställningstagande. De som anser att en total avveckling avhyresregleringen inte bör ske nu åberopar i allmänhet atl del inle finnstillräckliga garantier mot oskäliga hyreshöjningar på brislorler. Särskiltpåpekas atl man ännu saknar nämnvärda erfarenheter av hyreslagensbruksvärdeprövning och att del är svårt att bedöma hur hyressättningen kommer atlulfalla i praktiken. framhåUer atl hyresrådet har fästavgörande vikt vid de trygghetsgaranlier för hyresgästerna som innefattas i bl.a. hyreslagens regler om besittningsskydd och spärrar mol obilliga hyreskrav. SärskUtbeträffande det äldre bostadsbeståndet på brislorler är del emellertid svårtall förutse hur en hyressättning enligl bestämmelserna i 48 § hyreslagen kommeratl utfalla i praktiken. Särbestämmelsen om hyressättning på brislorter lämnarutrymme för skiftande tillämpning. Tings-rätlen har ännu inte hafl atl tillämpanågon av hyressättningsbestäm-melserna i paragrafen. anser att riskerna med enomedelbar avveckling av hyresregleringen för bostadslägenheter inle ärklarlagda till alla delar. Bostadsbristen i är fortfarandebetydande. Del finns därför enligt kommunstyrelsen risk för atl en omedelbar avvecklingav regleringen pressar upp de frisläppta hyrorna betydligt. Framför allt gällerdetla de äldre lägenheterna, där det finns alltför få jämförelseobjekt i detallmännyttiga beståndet, med vars hjälp elt rimligt bruksvärde kan fastställas.Kommunstyrelsen kan därför i vart fall inte tillstyrka en omedelbar avvecklingför det äldre lägenhetsbeståndet utan förordar en förlängning av regleringentills vidare eller . LO anser atl en i princip fri hyresmarknad bör genomföraspå sikt och ansluter sig också lill uppfattningen alt den nya hyreslagen liksomhyresmarknadens parter innebär vissa garantier mol oskäliga hyreshöjningar. LOställer sig dock tveksam till en total avveckling av hyresregleringen innanbättre underbyggda analyser i fråga om verkningarna av en sådan åtgärdföreligger och mera långtgående garantier mol ogynnsamma konsekvenser hartillskapats, speciellt i de utpräglade bristorterna. LO föreslår allhyresregleringen bibehålls . framhåller alt del i åtskilliga kommunerråder en påtaglig bostadsbrist. Del är ofrånkomligt all en fri hyressättningskulle åstadkomma ell tryck uppåt på hyresnivån i en marknad som kännetecknasav sådan brist. Den bristande balansen mellan tillgång och efterfrågan kommer atlinnebära risker för en knapphetsbetingad hyresstegring utöver den somuppkommer vid en anpassning till bruksvärdet. Dessa risker är uppenbarasärskilt i de tre storstadsområdena. En stegring av bostadskostnaderna blir särskUlkännbar för konsumentgrupper med låga inkomster. Styrelsen understryker därförbehovet av en sådan omfördelning av samhällets bostadspolitiska och ekonomiskainsatser all en eventuell avveckling av hyresregleringen inte får socialaskadeverkningar. Del är angelägel atl del allmännas slöd lill inkomst-svagagruppers bostadsförsörjning fortlöpande ses över och vid behov förstärks.Styrelsen erinrar om den översyn av bestämmelserna om bostadstillägg förbarnfamiljer som famUjepolitiska kommittén har fåll i uppdrag atl utföra ochframhåller atl resultatet av denna översyn bör föreliggainnan hyresregleringen avvecklas. Som tidpunkt för avvecklingen förordarstyrelsen . Begreppet braksvärde får vid denna tidpunktantas ha blivit mera tUlfredsstäUande klarlagt. Inågra remissyltlranden berörs de undersökningar angående hyresnivåerna som harulförts av hyresnämndskanslierna i , och . SHIO påpekarall hyrorna i de undersökta hyresreglerade lägenheterna i del centralaStockholm med ett undantag varierar . Samtligalägenheter är försedda med centralvärme, varmvatten och bad. Frånhyresgästernas synpunkt lorde de inte ha mycket lägre värde än många nybyggdalägenheter, och organisationen ifrågasätter om slutsatsen atl bruksvärdemetodeninle kommer atl medföra några mera betydande hyreshöjningar annat än i enstakaundanlagsfall är riklig. , , framhåller alt undersökningarna är alllförbegränsade för att tillåta några mer bestämda slutsatser. Någraremissinstanser diskuterar betydelsen av alt partsorganisalionerna påhyresmarknaden har kommit överens om att genom förhandlingar försöka lösa deproblem som kan uppstå vid övergång lill ell hyressältningssyslem byggt påbruksvärdering. säger sig inte vara övertygat om atlsådana utfästelser kommer all bli helt effektiva på de utpräglade bristorlerna.Ell stort antal fastighetsägare och hyresgäster slår f. n. utanförorganisationerna och del finns anledning atl förmoda atl andelen oorganiseradehyresgäster är avsevärt större på den privata hyresmarknaden än inom den kooperativaeller allmännyttiga sektorn. Även om man kan räkna med all antalet organiseradehyresgäster ökar något vid en eventuell avveckling av hyresregleringen tordeäven i fortsättningen många komma all slå utanför. Dessa kommer att vararelativt oskyddade mol hyreshöjningar. Liknande uttalanden görs av Malmökommunstyrelse. SHIO påpekar atl del är oklart vad som kommer alt skebeträffande de icke organiserade hyresvärdarna och hyresgästerna omhyresregleringen avvecklas. Organisationen hänvisar särskilt lill lokalhyresgästernasproblem. Näringslivets byggnadsdelegalion instämmer i vad hyresrådet anförbeträffande partsorganisalionernas roll för utvecklingen på hyresmarknaden ochbedömer det som realistiskt alt utgå från att organisationerna skall kunna lösauppkommande problem. ,och anför att detmed hänsyn till det rådande ekonomiska läget inte bör vidtas några ålgärder somleder till hyreshöjningar. Förbunden hänvisar särskilt lill låginkomslgmppernasproblem. Även menar all det ekonomiska läget, sommotiverar återhållsamhet med prishöjningar på alla områden, talar mol avvecklingav hyresregleringen. En minoritet inom framhåller atl ellslopande av hyresregleringen på bristorlerna medför, alt hyresintäkterna ökaroch atl fastighetsvärdena stiger. Fastighetsägarna får härigenom en oförtjäntförmögenhetsökning. Hyresrådels förslag bör kompletteras med regler sommotverkar oförtjänta inkomst- och förmögenhetsökningar. TCO anför Uknandesynpunkter. Bostadssiyrelsen,, , , och ullalarsig alla för en regional avveckling av hyresregleringen. Enligl bör som förulsällningför en sådan avveckling gälla all det allmännyttiga bostadsbeståndet på ortenhar nått så stor omfattning atl det har etl avgörande inflytande över denallmänna hyresnivån. Organisationen finner del naturligt att prövning av förstagångshyraskall få ske på orter där hyresregleringen avvecklas. Svårighetenatl förutse hur en hyressättning enligl braksvärdeprincipen kommer all ulfallai praktiken motiverar enligl alt avvecklingen avhyresregleringen sker med varsamhet. Kravet på varsamhet kan i vissutsträckning tUlgodoses genom lämpligl avpassade övergångsbestämmelser.Tingsrätten ifrågasätter emellerlid om detla är tillräckligt. En tänkbarlösning skulle vara atl låta den totala avvecklingen föregås av en ytterligarepartiell avveckling, vilken i så fall lämpligen bör omfatta de senaste 1013årens nyproduktion. De av hyresnämndskanslierna i , och Malmöutförda undersökningarna ger visst stöd för alt en hyressättning enligt braksvärdeprincipeni regel inte skulle komma all medföra mera anmärkningsvärda hyreshöjningar isådana hus. En partiell avveckling av angiven innebörd ligger enligttingsrätten i linje med reform. Den minskar risken för attorganisationen för prövning av hyrestvister blir överansträngd. möjlighet lill erfarenheter av hur braksvärdeprincipen fungerar, vilket isin lur bör möjliggöra en säkrare bedömning av de konsekvenser som en totalavveckling kan komma att medföra. kan det övervägas att avveckla regleringen församtliga fastigheter som är byggda under 1960-lalet. I denna bebyggelsedominerar del allmännyttiga beståndet, vilket skapar vissa garantier för enrimlig hyressättning vid tUlämpning av bruks-värdeprincipen. En avveckling idenna del av lägenhelsbeslåndet skuUe troligtvis inle behöva innebära någrastörre hyreshöjningar. Av de lägenheter i flerfamiljshus som har färdigställtsunder åren 19591968 i Stor-Stockholms bosladsförsörjningsområde är 27 000 hyresreglerademedan 90 000 har uppförts i allmännyttig eller kooperativ regi. En minoritetinom redovisar liknande inställning som Stockholmskommunstyrelse. Även anser all del bör övervägas all undanta lägenhetersom har färdigställts efler en viss tidpunkt från hyresregleringen. Tidsgränsenkan variera lokalt eller beslämmas enhetiigtför hela landet. Enligt bedömning är del allmännyttiga inslaget bland delägenheter som har producerats under 1960-lalet så stort alt det kan antas haavgörande betydelse för hyresbildningen på bostadsmarknaden. TCO anser all delbör övervägas alt avveckla hyresregleringen för samtliga efler år 1955uppförda fastigheter. SABOpekar på alt en omprövning av hyresregleringen för lokaler kan aktualiseras isträvan mot en friare hyresmarknad. tillstyrkeruttryckligen alt hyresregleringen avvecklas för lokaler. Näringslivets byggnadsdelegalionframhåller atl någon brist på lokaler inte kan anses föreligga annat än möjUgentemporärt och med stark lokal begränsning. Enligl delegationen behöver några oliUfredsslällandeförhållanden inte befaras i samband med avveckling av regleringen beträffandelokaler. betecknar den allmänna situationen pålokalhyresmarknaden som relativt balanserad. I de större städerna kan man dockofta, särskilt inom cilyområdena, konstalera etl visst efterfrågetryckbeträffande de mest attraktiva lägena. Förbundet framhåller att lokalhyrorna ifastigheter som innehåller både bostäder och lokaler ligger på en relativt settbetydUgt högre nivå än bostadshyrorna. Del är inte uteslutet atl en större delav hyran kommer alt övervältras på lokalerna om hyresregleringen avvecklasendast för dem. Härigenom ökar spännvidden mellan hyrorna i bostäder och lokalerytterligare. En ökad belastning för lokalhyresgästerna får dessutom negativeffekt på deras serviceutbud. Förbundet anser därför att hyresregleringen böravvecklas för bostäder och lokaler. Fleraremissinstanser berör frågan om övergångstidens längd och behovet avövergångsbestämmelser i övrigl. Eftersom del är svårt alt bedöma hurbraksvärdeprincipen för bostadslägenheter kommer alt verka på en brislmarknadmåste man enligl räkna med vissa omställningsproblem eflerhyresregleringens avveckling. Del är därför angelägel atl hyreshöjningarna kanbegränsas under en övergångstid. Denna bör lämpligen beslämmas till fyra årför de tre storstadsregionerna. Även SHIO föreslår all övergångstiden bestäms . LO och anser all övergångstiden, omhyresregleringen avvecklas, bör vara . och anförhelt allmänt all den föreslagna övergångstiden är för kort.Stockholms tingsrätt anser all det även vid en reform av den mera begränsadeomfattning som tingsrätten har föreslagit behövs övergångsbestämmelser sombegränsar hyreshöjningarna och nedbringartillströmningen av tvister lill de hyresprövandc organen. Tingsrätten finnerdel i viss mån tveksamt om hyresrådets förslag tiU övergångsbestämmelserinnebär en helt lämplig lösning och föreslår bl. a. atl övergångstiden bestäms . anser alt det bör övervägas om inte lokalhyresgäslerna iåtminstone de tre storstadsregionerna under en övergångslid bör komma iåtnjutande av såväldirekt besittningsskydd som en begränsning av hyreshöjningarna. Även Stockholmstingsrätt anser att övergångsbestämmelser beträffande lokaler behövs. LOföreslår atl möjlighet lill prövning av förstagångshyra införs på alla orter. Några remissinstanser gårin på frågan om behovet av ändringar i hyresregleringslagen. Stockholmskommunstyrelse anser all ordningen med generella hyreshöjningar bör ersättasmed etl syslem med kosl-nadskompensalion som fastställs genom förhandlingarmellan parterna. Härigenom kommer försumliga fastighetsägare inle i åtnjutandeav de generella hyreslilläggen. Bindande uppgörelser bör få träffas endasl mellanfastighetsägare och hyresgästförening. Som en övre gräns för hyreshöjning börgälla atl hyran inle får överstiga vad som skuUe följa vid en tillämpning avbruksvärdeprincipen. I den mån uppgörelse inle kommer till ståndförhandlingsvägen bör hyresnämnd kunna pröva frågan. De avlal som träffasmellan parterna bör registreras av hyresnämnderna och ligga lill grund förderas beslut i ärenden som hänskjuts dit. framhåller altstyrningen av hyresmarknaden har lett till en hyressplillring som kan framståsom orättvis. Schabloniseringen vid bestämmandet av grundhyror (bashyror) ochgenerella tillägg samt den skiftande underhåUsslandarden har inle varit ägnadealt undanröja dessa missförhållanden. Kommunstyrelsen anser all inga generellahyreshöjningar bör ulgå efler . I släUel bör hyresvärdarna vara skyldigaall anmäla lill hyresnämnden när hyreshöjning påkallas. Beslut om hyreshöjningbör grundas bl. a. på verkliga ränteutgifter, normala omkostnader förfastighetsförvaltning och skälig förräntning av eget kapital. anför attsystemet med generella hyreshöjningar och höjning av bashyra på grund avförbättringsarbeten i vissa fall har motverkat utvecklingen molbruksvärdehyror. Erfarenheterna från den allmännyttiga bostadssektorn lalar enliglSABO för en friare hyresbildning där hyrorna bestäms efter förhandlingsuppgörelsermellan hyresgäst- och fastighetsägarorganisationerna. finner det frånflera synpunkter önskvärt all sådana överenskommelser konfirmeras ellerregistreras av hyresnämnd. Därigenom blir del möjligt alt i ett enskilt fallfastställa hyra med utgångspunkt i vad organisationerna har kommit överens om. Denföreslagna ändringen i 65 § hyreslagen avstyrks av Näringslivets byggnadsdelegation,som hävdar att förslaget innebär kriminalisering av förfaranden som i vissafall ler sig rimliga och helt berättigade. 6.1Frågan om total avveckling av hyresregleringen HyresregleringenlUlkom för all mildra verkningarna av den kännbara bostadsbrist som uppstod påmånga håll i början av 1940-lalet till följd av atl del andra världskrigelsutbrott hade medfört en kraftig minskning av bostadsbyggandet. Lagen, som iprincip gjordes tillämplig i alla tätorter med mer än 2 000 invånare, innehöllbestämmelser inte bara om reglering av hyran utan även om besittningsskydd förhyresgästen. Den var ursprungligen provisorisk med begränsad giltighetstid menkom efler hand atl få en mera permanent karaktär genom all den förlängdes vidupprepade tUlfällen. Efler den senaste förlängningen gäUer lagen lill utgångenav . Hyresregleringslagenhar inte hafl oförändrat innehåll under sin snart trettioåriga gUtighetstid. AvsärskUd betydelse är atl reglerna om besittningsskydd beträffandebostadslägenheter avlöstes av permanenta bestämmelser i den allmännahyreslagen. Denna lag ger hyresgästen rätt till förlängning avhyresförhållandet utom i vissa angivna situationer. I fråga ombostadslägenheter är alltså numera hyresregleringslagen en ren priskontrollag. Äveni hyresförhållanden utanför bostadssektorn innefattar den allmänna hyreslagen etlbesittningsskydd för hyresgästen. innebär alt hyresgästen har räll lillersättning för förlusl på grund av hyresförhållandets upplösning, omhyresvärden ulan befogad anledning vägrar alt förlänga hyresavtalet eller fördess förlängning uppställer villkor som är obilliga, s. k. indirektbesittningsskydd. Beträffande lokaler som omfattas av hyresregleringslagengäller dock i stället alltjämt den lagens direkta besittningsskydd. Bortsettfrån reglerna om besittningsskydd för lokalhyresgäster utgörs, som framgår avdel anförda, hyresregleringslagens huvudsakliga innehåll av bestämmelser omreglering av hyran. Tillämpningsområdet för dessa bestämmelser är nu väsentUgtmindre än det ursprungligen var. Alltsedan mitten av 1950-lalel har nämligenregleringen stegvis avvecklats för stora kategorier av lägenheter. Delta harskett dels genom lagändringar och dels genom beslut av Kungl. Maj:l. Särskiltbetydelsefulla lagändringar antogs , då upplåtelser i första hand avlägenheter i allmännyttiga och därmed jämställda bostadsföretags hus undantogsfrån regleringen, och , då det föreskrevs all lägenheter i hus eller delav hus som färdigställdes efler utgången av inle skulle omfattas avdenna. Vid sistnämnda tillfälle infördes möjlighet för hyresnämnd att beslutaom undanlagande från regleringen av hus eller del av hus som undergåttomfattande ombyggnad. Maj:t har vidare genom en serie beslut under åren19591964 förordnal om såvälregional som kalegorimässig avveckling av hyresregleringen. Från alt ursprangligenha varit i krafl i ca 500 orter gällde hyresregleringen för bostadslägenhetervid ingång i 159 kommuner eller delar av kommuner. Hyresregleringenför lokaler omfattade endasl 16 av de största städerna. Det kan beräknas all avde totalt omkring 3 milj. bostadslägenheter som finns i landet mindre än 600000 är underkastade hyresreglering.