prop · FU03143 · 1971-12-31 00:00:00 — ,som förmodar att den föreslagna formuleringen har valts med hänsyn tUl lydelsenav 6 kap. 11 § FB, framhåller att barn utom äktenskap nu har en annanrättsställning än när balken antogs och att det därför inte torde varanödvändigt att jämställa adoptivbarn med barn i äktenskap. Beträffandefrågan om utmönstring av särbestämmelser för adoptivförhållanden anser tingsrättsdomareföreningeninte att tUlräckliga skäl har förebragts för bibehållande av ordet adoptivbarni lagen om indrivning i av underhållsbidrag, fastställda i ,, eller . Med anledning av förslaget tUl ändring i28§ arvsskatteförordningenanför och att det är oegentligt att i lagtexten använda termen arvlåtaren,eftersom arvsrätt mellan de personer som berörs av bestämmelsen är uteslutentill följd av ändringar i adoptionslagstiftningen. Dessutom synes detinte förenligt med rådande uppfattning om innebörden av begreppet släkt attpåstå att en adopterad person tillhör adoptantens släkt. Organisationernaföreslår därför att bestämmelsen får lydelsen "Vad nu sagts gäller även ombarnet eller avkomlingen till följd av adoption saknar rätt till arv efter denavlidne". De framhåller vidare att det under alla omständigheter bör kommatill klart uttryck i paragrafen att arv eller gåva från de biologiska föräldrarnatill ett bortadopterat barn skall beskattas i klass I, De föreslagna ändringarna i försäkringsavtalslagen godtasi och för sig av och . Organisationerna framhåller emellertid att medbröstarvinge i 104 § tredje stycket f. n. inte kan avses annat än biologisk avkomUng.De påpekar vidare att det vid varje ändring i arvslagstiftningen uppkommerfrågor om uttryck som arvinge, barn o. d. i förmånstagarförordnanden skall gesden innebörd som uttrycket hade när förordnandet gjordes eUer när dödsfalletinträffade. Vad beträffar den nu föreslagna lagändringen anför de att enbedömning av försäk- ringstagarensavsikt, även om ett förordnande har tUlkommit efter lagändringen, i praktikenofta torde kunna leda tUl att det inte utan vidare kan antas att han har velatgynna oskylda personer, som hans barnbarn eller adoptivbarn har adopterat ochtill vilka han inte haft några personliga band. Dei promemorian föreslagna ändringarna i namnlagen berörs i flera avremissyttrandena. anser attdet nuvarande andra stycket i 3 § namnlagen blir överflödigt efter införandeav den generella bestämmelsen i 4 kap. 8 § FB. Verket anmärker dessutom attformuleringen "adopterat av makar" inte ger barn till en man som haradopterats av dennes hustru möjlighet att förvärva hustruns namn. Om stycketutgår kan barnet emellertid erhålla hustruns namn som ogift enligt 1 § tredjestycket namnlagen jämfört med 4 kap. 8 § första stycket andra punkten FB. Motdet föreslagna nya tredje stycket i 3 § förklarar sig verket inte ha något atterinra. Verket framhåller dock att den föreslagna formuleringen "kvinnansmake" i vissa fall kan leda till oklarhet om med uttrycket avses makenvid adoptionstUlfället eller vid det senare tillfälle då frågan om namnändringuppkommer för barnet. Även domkapitel anser nuvarande 3 § andrastycket obehövligt och föreslår att det utgår. ifrågasätter vidareom adoptivbarns rätt att bära de biologiska föräldrarnas namn som tUläggsnamnbör bibehållas. önskar ett förtydligande av 3 §första stycket. EnUgt lagrummets nuvarande lydelse skall ett barn somadopterats av sin fars hustru erhålla hustruns efternamn. Huvudregeln bör emellertidvara att barnet behåller sin fars namn, eller, om det är fött utom äktenskap,förvärvar detta namn. Lagtexten bör förtydligas i detta hänseende. I fråga omandra stycket samma paragraf anmärker föreningen att det utesluter sådana barnsom adopterats av faderns eller moderns make från möjligheten att anta modernssläktnamn. Föreningen föreslår därför att ett nytt stycke införs omedelbartefter det nuvarande andra stycket med lydelsen "Vad som sägs i andrastycket gäller även om make har adopterat andre makens barn". Patentverkethar inte något att erinra mot det föreslagna nya tredje stycket i 3 §namnlagen. Vad angår 13 § anmärker verket att det inte föreslås att ordetadoptivbarn i paragrafens första stycke slopas. Verket vill inte heller förordanågon sådan ändring men framhåller att ett slopande av ordet i paragrafensandra stycke skulle kunna leda till det felaktiga antagandet att detta styckeinte är tillämpligt på adoptivsläkt. För att hindra en sådan tolkning bör manavstå från att utesluta ordet adoptivbarn ur andra stycket. Ett klarläggandeav att ordet avkomling i andra stycket omfattar även adoptivsläkt skulle kunnaske genom ett uttalande i en kommande proposition. domkapitel anser däremot att ordet adoptivbarn bör utgåinte bara ur andra utan också ur första stycket i 13 §. Invandrarverkethar inte något att erinra mot promemorians förslag i fråga om medborgarskapslagen.Med anledning av vad som anförs beträffande naturalisation av adoptivbarnpåpekar verket att ansökningsförfarandet fr. o. m. har förenklats bl.a. genom att endast två myndigheter polismyndigheten och invandrarverket handlägger ärendena. Ansökningar rörande adoptivbarn behandlas med förtur ochbifalls regelmässigt. Handläggningen hos polismyndigheten sker i regel snabbt.Handläggningstiden hos verket, som i vanliga naturalisationsärenden f. n. är46 månader, uppgår till ca en månad. Beträffande kostnaden för naturalisationupplyser verket att det i ett remissyttrande till i januari1971 har förklarat sig inte ha något att erinra mot att avgiften heltavskaffas. Enligt hade det varit värdefullt om manredan i detta sammanhang hade kunnat lösa frågan om medborgarskap för de mångautländska barn som adopteras av svenska föräldrar. För dessa barn skulle detinnebära en avsevärd förenkling om de blev svenska medborgare redan genomadoptionsbeslutet. Förutom att ansökningsförfarandet innebär enarbetsbelastning för invandrarverket medför det även en inte obetydlig utgiftför adoptivföräldrarna. Styrelsen anser därför att en lösning av frågan snarastbör komma till stånd. Vidare synes det styrelsen motiverat med en regel omförlust av det svenska medborgarskapet för adoptivbarn i fall motsvarande demdå biologiska barn förlorar sitt svenska medborgarskap tUl följd av attföräldrarna upphört att vara svenska medborgare. Om adoptivbarnet i ett sådantfall automatiskt förvärvar medborgarskap i adoptantens nya hemland kommer detnämligen att ha medborgarskap i två länder och kunna bli befriat från detsvenska medborgarskapet först efter ansökan. En sådan ordning bör undvikas. ifrågasätter om inteadoptivbarn i medborgarskapsrättsligt hänseende bör jämställas med biologiskabarn. Enligt föreningen bör adoptivbarn förvärva och förlora svenskt medborgarskapunder samma förutsättningar som biologiska barn. Antalet dubbla medborgarskapkommer att öka endast obetydligt om en sådan bestämmelse införs. Det andraskälet som i promemorian åberopats mot en sådan ändring att medborgarskapslagstiftningentillkommit i nordiskt samarbete väger enligt föreningen tyngre. Föreningenanser dock jämställdheten mellan adoptivbarn och biologiska barn så angelägenatt samråd bör inledas med övriga nordiska länder om ändrad lagstiftningi detta hänseende. Föreningen framhåller att vad den har anfört rörandemedborgarskapslagen inte innebär att den anser att medborgarskap skall kunnaförvärvas genom adoption. uppehåller sig i sUt yttrande vid deföljder som ett genomförandeav promemorieförslaget skulle få när det gäller 5 § lagen om tryggande av pensionsutfästelsem. Förbundet erinrar om att i paragrafen görs viss inskränkning imöjligheterna att under rubriken till pensioner redovisa skuld förpension till huvuddelägare. Motsvarande begränsning gäller i fråga om avdragsrättenvid inkomstbeskattningen. Bedömningen av om en viss person har bestämmandeinflytande i ett företag och aUtså är "huvuddelägare" skall ske medhänsyn tiU vissa närståendes innehav av aktier eller andelar i företaget.Bland sådana närstående nänins uttryckligen avkomling och avkomUngs make samtföräldrar och far- och morföräldrar. Någon anledning att anta att adoptivförhållandeskulle kunna innefattas i den angivna kretsen föreligger inte enligtindustriförbundet och förarbetena till lagstiftningen ger inte heller någotstöd för en sådan uppfattning. Den föreslagna allmänna bestämmelsen omadoptions rättsverkningar kommer därför att medföra att en eller fleraaktieägare kan bli att betrakta som huvuddelägare trots att de nu inte är det.De angivna inskränkningarna skulle därmed bli tillämpliga. Såvitt avserförfoganden torde det inte finnas mycket att erinra mot en sådan utvidgning.Då det gäUer pensionsutfästelser som redan har gjorts skulle emellertid deekonomiska förutsättningarna för företaget kunna förändras väsentligt om genomadoptivbarns jämställande med eget barn företagets ägare blir att betraktasom. huvuddel ägare i nu förevarande hänseende. Effekten skulle bli attpremiereserv för pensionsutfästelse till den "nye" huvuddelägarenmåste återföras till beskattning till större eller mindre del. En sådan verkanav den ifrågasatta lagändringen kan förbundet inte godta. Förbundet anserdärför att en särskUd bestämmelse bör införas som helt undantar sådanautfästelser som har gjorts före lagstiftningens ikraftträdande. Deändringar i adoptionslagstiftningen som antogs av riksdag och träddei kraft och har lett tUl att adoptivbarn nu ärhelt likställda med andra barn i familjerättsligt hänseende så långt detta överhuvud taget är möjligt. I samband med lagändringarna framhöll föredragandedepartementschefen (prop. 1970: 186 s. 51 och 52) att denna UkstäUighetsprincipborde slå igenom också i annan lagstiftning än den familjerättsliga. För attskapa underlag för en sådan reform har i en inom justitiedepartementetupprättad promemoria gjorts en genomgång av lagregler om släktskapsrelationer utanfördet familjerättsliga området. Genomgången har visat att adoptivsläkt redan nuär uttryckligen jämställd med biologisk släktskap på många rättsområden. Isomliga fall gäller detta generellt, i andra fall endastbeträffande vissa släktskapsrelationer. Det finns emellertid också ett stortantal bestämmelser som inte uttryckligen anger om de är tilllämpliga även vidsläktskap på grand av adoption. Beträffande vissa sådana regler ligger det isakens natur.att de tar sikte enbart på den biologiska släktskapen. I mångafall kan emellertid tvekan råda om bestämmelsernas innebörd. Ofta tordeförklaringen tUl att adoptivsläkt inte alls eller endast delvis jämställs medbiologisk släkt vara att reglerna har tUlkommit mot bakgrund av den ordningsom gällde års ändringar i adoptionslagstiftningen och som innebaratt några familjerättsliga band inte fanns mellan adoptivbarnet och adoptantenssläkt. I promemorian föreslås attdet i 4 kap, FB införs en allmän regel om adoptions rättsverkan och att dennaregel får ersätta de nu gällande specialbestämmelserna för adoptivförhållandenutom i sådana fall då särskilda skäl kräver en särreglering. Enligt denföreslagna nya regeln skall vid tillämpning av bestämmelse i lag eller annanförfattning, som tillägger släktskap eller svågerlag rättslig betydelse,adoptivbarn anses som adoptantens barn i äktenskap och inte som barn till sinabiologiska föräldrar. Har make adopterat andre makens barn eller adoptivbarnskall barnet dock anses som makarnas gemensamma. Det sagda skall emellertidinte gälla om annat följer av särskild föreskrift eller av rättsförhållandetsnatur. Promemorieförslaget harallmänt godtagits under remissbehandlingen. Även jag ansluter mig till denföreslagna lösningen. Genom att en allmän regel om adoptions rättsverkningartas upp i FB blir det i fortsättningen inte nödvändigt att belasta regler iannan lagstiftning som rör släktskapsrelationer med särskilda bestämmelser för adoptivförhållanden.En annan viktig fördel med förslaget är att den allmännalikställighets-principen kommer till klart uttryck i lagstiftningen omadoption. Denna princip torde redan nu ha stark förankring i det allmännarättsmedvetandet, och den föreslagna lagregeln kan bidra till att ytterligarebefästa den. Mot bakgrund härav synes det mig inte påkallat att, som har ifrågasattsunder remissbehandlingen, införa särskUda hänvisningar till den generellabestämmelsen i andra lagregler om släktskapsförhållanden. Genom ett sådantsystem skulle man f. ö. inte vinna den eftersträvade förenklingen av reglerna. Den generella UkstälUghetsregdnskall enligt förslaget inte tiUämpas då annat följer av särskild föreskrifteller av rättsförhållandets natur. Under remissbehandlingen har yppats farhågorför att denna bestämmelse skall ge utrymme för skönsmässiga bedömningar. Dessafarhågor är enligt min mening inte berättigade. Vid tolkningen av bestämmelsen måstebeaktas att den innebär ett undantag från huvudregeln om full likställighet ochredan av den anledningen inte får tolkas extensivt. De enda fall dårättsförhållandets natur kan motivera avvikelse frän huvud- regelnär sådana där de rent biologiska banden är avgörande, under det att exempelvisden sociala samhörigheten inte skall tillmätas betydelse. Som exempel kannämnas reglerna om fastställande av faderskap i FB, om äktenskapshinder pågrund av släktskap i GB och om straff för otukt med avkomluig eller syskon i BrB, Vadgäller utformningen i övrigt av den i promemorian föreslagna generella regelnhar några remissinstanser reagerat mot föreskriften att adoptivbarnet skallanses som adoptantens barn i äktenskap. De har föreslagit att detta uttryckersätts med eget barn. Med anledning härav vill jag anföra följande. Reglernaom barn i och utom äktenskap är visserligen numera på de allra flesta punkterhelt överensstämmande. På några områden gäller dock alltjämt olika regler.Detta är förhållandet med bestämmelserna om vårdnad i 6 kap, och ombarnavårdsman i 8 kap,' FB. För adoptivbarn skall f. n. i båda dessa avseendengälla vad som är föreskrivet för barn i äktenskap. Om det inte redan i denallmänna likställighetsregeln anges att adoptivbarn skall anses som adoptantensbam i äktenskap krävs preciseringar i detta hänseende i 6 och 8 kap. FB. Av dessaskäl ansluter jag mig tUl promemorieförslaget. Detta innebär inte att barnetskall anses som adoptantens barn i ett visst äktenskap utan endast att barnetvid tUlämpning av lagar och andra författningar skall ha samma rättsställningsom om det var adoptantens eget barn och att härvid, om olika regler gäller förbarn i och utom äktenskap, reglerna för barn i äktenskap skall tillämpas. Ifråga om möjUgheterna att rensa ut olika särbestämmelser för adoptivförhållandeninom och utom den familjerättsliga lagstiftningen kan jag ansluta mig tillförslagen i promemorian. I likhet med tingsrättsdomareföreningen anser jag attnågot undantag i detta avseende inte bör göras för lagen om indrivning i Sverigeav underhållsbidrag, fastställda i , , Is-landeller . I lagenom bostadsrättsförening-a r synes det dock inte vara påkallat att nu göraändring med hänsyn till att lagen upphör att gälla vid utgången av . Enligt28 § arvsskatteförordningen gäller särskilda regler för beskattningen av arv,testamente och gåva till bl. a. barn och barnbarn. Dessa regler är tUlämpligaäven om det på grund av adoption inte består några famUjerättsliga band medden från vUken förvärvet härrör. Denna ordning bör gälla även i fortsättningen.Med hänsyn till den föreslagna generella bestämmelsen i FB om adoptionsrättsverkningar krävs en uttrycklig föreskrift härom i 28 § arvsskatteförordningen.Den i promemorian föreslagna formuleringen synes emellertid böra jämkas i näraöverensstämmelse med vad som föreslagits av och Svenska livförsäkringsbolags förening. Den nya bestämmelsentäcker inte bara testamente eller gåva från föräldrar tUl bortadopterade barnutan också testamente eller gåva frånfar- eUer morföräldrar tiU bortadopterade barnbarn eller till bortadopteradebarns avkomlingar. Försäkringsbranschensorganisationer har i anslutning till de föreslagna ändringarna i försäkringsavtalslagen(FAL) gjort vissa uttalanden angående tolkningen av förmånstagarförordnanden.Jag vill i anledning härav bara framhålla att tolkningsreglerna i 105 § FAL ioch för sig synes mig väl avvägda men att det förhållandet att andra lagreglergällde när ett förordnande gjordes än när dödsfallet inträffade givetvis kanvara ett skäl att avvika från den av lagen anvisade tolkningen. Särskildabestämmelser rörande adoptivförhållanden synes alltjämt vara påkallade när detgäller reglerna i namnlagen om förvärv av släktnamn. Enligthuvudregeln i 3 § första stycket förvärvar adoptivbarn genom adoptionen adoptantenseller, om det adopteras av makar, adoptivfaderns släktnamn. Tingsrättsdomareföreningenhar påpekat att detta synes innebära att ett barn som adopteras av sinbiologiska fars hustru därigenom förvärvar hennes släktnamn i stället förfaderns. Föreningen, som anser en sådan ordning olämplig, har ifrågasatt ominte lagrummet bör förtydligas. För egen del anser jag den naturliga tolkningenav bestämmelsen vara att barnet i det av föreningen skall bärafaderns släktnamn. Jag instämmer dock i att ett förtydligande kan varamotiverat, och jag föreslår därför att det i paragrafen införs en föreskriftatt reglerna om barn som adopteras av makar skall ha motsvarande tillämpningdå make adopterar andra makens barn eller adoptivbarn. Huvudregeln blir alltsåatt om en man adopterar sin hustrus barn eller adoptivbarn barnet får mannensnamn, medan i det fallet att en kvinna adopterar sin makes barn elleradoptivbarn barnet inte får hustruns namn utan behåller sitt tidigare namn. Densom adopteras kan f, n, få tillstånd att behålla sitt tidigare släktnamn. Hankan vidare utan särskilt tUlstånd bära detta namn som ett tilläggsnamn framför adoptantenssläktnamn. Såsom anförs i promemorian bör dessa regler bibehållas. De bör dockgivetvis inte utnyttjas annat än i speciella fall, då barnet fortfarande harstark anknytning till sin biologiska släkt. Barnsom har adopterats av makar har enligt 3 § andra stycket möjlighet att anta adoptivmodernssläktnamn som ogift på samma vUlkor som enligt 1 § gäller i fråga om rätt förbarn i äktenskap att anta sin mors namn som ogift. Med barn som har adopterats avmakar torde få jämställas bam som har adopterats av sin fars eller mors resp. adoptivfarseller adoptivmors make. Detta blir helt klart om man i paragrafen tar in ettsådant förtydligande som jag har föreslagit. Någon ändring av 3 § andrastycket i syfte att åstadkomma större likställighet mellan adoptivbarn ochandra barn behövs därför inte, I och för sig skulle mansom ett par remissinstanser har påpekat kunna helt slopa bestämmelsen isamband med införandet av den föreslagna allmänna likställighetsregeln i FB, Itydlighetens intresse bör dock regeln få stå kvar. Ett särskilt skäl härför äratt paragrafen i enlighet med vad som föreslås i promemorian bör kompletterasmed en regel om rätt att förvärva adoptivmoderns namn som ogift i fall då någonhar adopterats av kvinna ensam utan att vid adoptionstillfället vara barneller adoptivbarn till hennes make, I likhet med vad som enligt 2 § gäller för utomäktenskapligtbarn bör namnet kunna förvärvas genom anmälan hos pastor. Till undvikande avmissförstånd vid tolkningen av uttrycket kvinnans make bör den i promemorianföreslagna bestämmelsen omformuleras, I10 § andra stycket regleras den rätt som tillkommer föräldrar, syskon ochsyskonbarn till förvärvaren av ett nytt släktnamn att erhålla detta namn. Avden föreslagna allmänna regeln i FB får anses följa att samma rätt tillkommerdem som på grund av adoption står i motsvarande förhållande till förvärvaren. Enligt13 § första stycket medför under vissa omständigheter ett släktnamnsbyteautomatiskt motsvarande namnbyte för barn och adoptivbarn. Andra stycketupptar regler om rätt i andra fall för barn och adoptivbarn till den som harförvärvat nytt släktnamn att själva anta namnet. Sådan rätt tillkommer även avkomlingtill barn eller adoptivbarn. Denna formulering innebär att det inte råder fulljämställdhet meUan adoptivsläkt och vanlig släkt. Den omfattar t. ex. intebarns adoptivbarn eller adoptivbarns adoptivbarn. I promemorian föreslås därföratt ordet adoptivbarn skall utgå ur 13 § andra stycket, varefter det av denföreslagna allmänna likställighetsregeln i FB torde följa att adoptivsläkt ochbiologisk släktskap skall jämställas helt vid tillämpningen av reglerna. Jaginstämmer i detta förslag. TUl undvikande av missförstånd bör, som ett parremissinstanser har påpekat, ordet adoptivbarn utgår även ur paragrafensförsta stycket så att också de där avsedda fallen får prövas med tiUämpning avden allmänna regeln i FB. Somjag har redovisat inledningsvis under 2.3 finns en rad regler om släktskapsförhållandensom inte innehåUer några föreskrifter rörande verkan av adoption. Här medförden föreslagna generella regeln om adoptions rättsverkningar att adoptivsläkt blirjämstäUd med biologisk släkt, om inte annat följer av rättsförhållandets natureller särskild föreskrift. Några erinringar mot detta har inte anförts underremissbehandlingen, och för egen del anser jag denna ordning både lämplig och önskvärd.Industriförbundet har i sin skrivelse i ärendet pekat på de konsekvenserförslaget medför i fråga om lagen om tryggande av pensionsutfästelse m, m.Förbundet utgår härvid från att adoptivförhållande f, n, inte skall beaktas vidbestämmande av vem som är att betrakta som s. k. huvuddelägare enligt 5 § andrastycket nämnda lag. Riktigheten av denna tolkning kan med visst fog sättas ifråga. Problemethar emellertid inte diskuterats i förarbetena till lagen och jag anser mig intebehöva ta ställning tUl det i detta sammanhang. Även om förbundets tolkninggodtas saknas nämligen enligt min mening skäl att införa speciellaövergångsbestämmelser. Avsättningar till pensionsreserv som har skett enligt gäUanderegler före ikraftträdandet av den nu föreslagna ändringen i kanstå kvar och behöver alltså inte återföras tUl beskattning. Vad gällerframtiden kan visserligen möjligheterna att göra avsättningar av obeskattademedel bli begränsade, vilket kan innebära en förändring av de ekonomiskaförutsättningarna för pensionsutfästelsen. Den omständigheten att parter vidupprättande av avtal kan ha kalkylerat med vissa effekter i skattehänseendemot bakgrund av gällande lagstiftning kan emellertid i och för sig inte fåutgöra något hinder mot att lagen ändras på sätt som rubbar dessa kalkyler, Ipromemorian föreslås att undantag från huvudregeln om adoptivbarnslikställighet med andra barn skall g'äUa i fråga om medborgarskapslagen. Vidremissbehandlingen har från ett par håll framhållits som ett angeläget önskemålatt adoptivbarn i medborgarskapshänseende blir helt likstäUda med andra barn.För egen del har jag stor förståelse för dessa synpunkter. De ligger helt ilinje med den syn på adoptionen som har präglat de senaste reformerna påområdet. Emellertid bör någon ändring i medborgarskapslagstiftningen inte företasutan samråd med de andra nordiska länderna. Vidare kompliceras bedömningen avatt man i möjligaste mån bör undvika regler som leder till dubblamedborgarskap. På grund härav och med beaktande av att några stora praktiskakomplikationer inte tycks föreligga f, n. har jag efter samråd med chefen förinrikesdepartementet kommit fram till att något förslag tiU ändrade regler intebör läggas fram . För att inte den allmänna UkstälUghetsregdn skall slåigenom vid tiUämpning av medborgarskapslagen krävs, som framhålls ipromemorian, en uttrycklig lagregel av innebörd att lagens föreskrifter ombarns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledning av att dessfar eller mor förvärvar eller förlorar sådant medborgarskap inte gäller föradoptivbarn. Vidbehandlingen av den föreslagna likställighetsregdns inverkan på olikabestämmelser på det familjerättsliga området diskuteras i promemorian fråganom talan om äktenskaplig börd och om faderskap till barn utom äktenskap bör tUlåtasefter det att ett barn har adopterats.