prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Från anslaget utgårersättning för kostnader i samband med friviUig skyddsympning mot difteri, kikhosta,stelkramp, mässling och polio samt obligatorisksmittkoppsvaccinering och frivillig revaccinering av skol-bam mot smittkoppor. Det faktiska resp. beräknade antaletskyddsympningar, som bekostas från detta anslag framgår av följande tablå. Beräknade kostnader för ympningar 1971/72 resor m. m. stelkramp (trippelympning), Under /70 uppgicktotalantalet ympningar inom denna gmpp till ca 400 000. Särskild ersättningav statsverket för skyddsympningar utgår inte till skolläkare och skolsköterskor eller tillympare inom den förebyggande 1971:1 Bilaga 7 92 barnavårdenför bam inskrivna i denna. För övriga ympningar utgår ersättning med . Steril engångsmateriel använd vidympningar i offentlig regi ersattes av statsmedel med per ympning. Förden obligatoriska ympningen av barn mot smittkoppor utgår ersättning av statsmedel till ymparen med1 kr. per ympad person och till besiktningsförrättaren med för varjebesiktigad person. Styrelsen beräknar att 100 000 bam ympas. För viss kliniskprövning av vaccinet beräknas . Skyddsympningmot polio görs med avdödat vaccin. Sedan polio-ympningarna infördes i vårt land har antalet poliofallradikalt minskat. har de inträffade fåtaliga fallenav polio i landet varit sådana, där smitta förvärvats utomlands ochvederbörande varit ovaccinerad eUer ofullständigt vaccinerad mot polio. Endasti något enstaka fall har smitta spritts till någon familjemedlem som intevaccinerats. Smittämnet kan lätt åter genom resenärer föras in i landet, varför fortsatta poliovaccineringar har den allrastörsta betydelse. föreslår följande ympningar /72. Nyympningar (första och andra injektionen) Övriga (rest) Fjärde injektionen till personer som Övriga (rest) Enallmän skyddsympning av barn mot mässling har startats med början under /70, då 20 000 barn erbjudits ympning. Från både medicinskoch social synpunkt synes fördelaktigt att skyddsympning så snabbt som möjligt genomförs iåldrarna . Därvid bör i första hand de yngsta årskuUama komma ifråga. Varje årskull beräknas i genomsnitt till 100 000 bam. Eftersom stortintresse visats från allmänhetens sida för mässlingvaccinering, föratsätterstyrelsen, att bortfallsfrekvensen blirringa. Styrelsen beräknar därför antalet ympade bam under budgetåret1970/71 till ca 100 000. För /72 beräknas ytterligare 100 000barn bli ympade. SBL håller på att utarbeta metoder förtillverkning av ett fyra vaccin mot polio, stelkramp, kikhosta och difteri. Om ett effektivare preparat kan framstäUas, kommer det att utnyttjas i stället för trippel- 1971:1 Bilaga 7 93 Vinstema blir dels mindre biverkningar, dels minskat antalinjektioner på barnavårdscentralerna. I likhet med räknar jagmed oförändrat ympnings-program under /72. Med beaktande avinträffade höjningar av vaccinkostnademaberäknar jag medelsbehovet för nästa budgetår under anslaget till 6,3milj. lag hemställer, att Kungl. att tiU Skyddsympningar för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 1 790 614 Reservation 292 742 1970/71Anslag 2 500 000 1971/72 Förslag 3 000 000 Från anslagetbekostas viss upplysningsverksamhet i syfte att ge allmänheteninformation på hälso- och sjukvårdens område. anslagsberäkning framgårav följande sammanställning. Ingående reservation 292 742 Anslag 1970/71 2 500 000 Disponibelt 2 792 742 Beräknade utbetalningar /71 2 792 742 Beräknad utgående reservation 30.6.1971 Beräknade utbetalningar /72 5 990 000 Anslagsbehov 1971/72 5 990 000 Socialstyrelsenframhåller att målet för hälsoupplysningen är att göra individen friskareur fysisk, psykisk och social synvinkel. anser att åtgärder för att begränsakonsumtionen av stimulantia samt för attförbättra allmänhetens kost- och motionsvanor är synnerligen angelägna. Enkvalificerad informationsverksamhet kräver stora ekonomiska resurser föratt kunna redovisa mätbara resultat. En omfattande verksamhet har nedlagtsrörande information om narkotika. Delvis har detta skett i samverkan medregeringens samarbetsorgan för bekämpningav narkotikamissbruk (SBN) och den av SBN tillsatta arbetsgruppen förinformation. I enlighet med de förslag narkomanvårdskommittén presenterat i sitt huvudbetänkande kommer hälsovårds-upplysningsdelegationen(HVUD) av allt att döma att bli den institution Prop.1971:1 Bilaga 7 94 som skall samordna den samhäUeligainformationen på detta område i nära samarbete med andra myndigheter,institutioner och frivilliga organisationer som verkar inom samma fält. Förberedelser har gjortsinom HVUD för information beträffande kost och motion. En sådaninformationsverksamhet påbörjas under /71. En särskUd kommittéhar tillsatts med representanter för myndigheter, organisationer ochnäringslivet. För att ge det medicinska underlaget för åtgärdema verkar ensärskild medicinsk expertgrupp. HVUD planerar först att genom konferenser ochmaterialframställning söka förbättra näringsstandarden inom storhushållen ochatt därefter granska läroplaner inom skolväsendet beträffande undervisningenrörande i första hand kostfrågor men även motion och andra frågor som harbetydelse för hälsan. Denna verksamhet kommeratt tillsammans med informationen beträffande tobak, narkotika och alkohol attdominera HVUD:s informationsverksamhet . Andra projekt kommerdock att genomföras paraUellt. Det är bl. a. planerat att ge information medhjälp av audiovisuell apparatur om sjukdomar och hälsofrågor till patienterinom sjukhus och vårdanstalter. Även metoder och material för information tillförskolebarn rörande skilda hälsofrågor är under utveckling och kan väntas fåen omfattande spridning. HVUD börjar enundersökningsverksamhet för att samla data om allmänhetens kunskaper, attityderoch vanor i hälsofrågor. Häratöver kommer effektmätningar att göras på dedominerande informationsverksamheterna. För detta ändamål tillsätts ensärskild projekt-grapp för effektmätning . Den ökande verksamhetenkräver en väsentiig förstärkning av personalstaben, inte minst av denkvalificerade personalen, med större krav på specialutbUdning och erfarenhet. Som framgår av vad jaganfört i inledningen till detta avsnitt anser jag att resurserna förhälsovårdsupplysning bör förstärkas ytterligare. Jag förordar att anslaget förnästa budgetår tas upp med 3 milj. kr., vUket innebär en ökning med . Upplysningsarbetet börkoncentreras till särskilt angelägna områden för att få god effekt och nå såmånga som möjligt. Det ankommer på att genom regelbundnaattitydundersökningar och på annat sätt söka mäta effekten av den upplysningsom ges. Maj:t äger besluta om den närmare fördelningen av tillgängligamedel. Jag hemställer, att Kungl. att tillHälsovårdsupplysning för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 7 95 Bidrag till driften av folktandvården 1969/70Utgift 13 727 937 1970/71 Anslag 14 200 000 1971/72 Förslag 14 800 000 Statsbidrag utgår dels till folktandvårdinom landstingskommun med . för varje bam, som får s. k.systematisk behandling, dels tillfolktandvård i kommun, som inte tillhör landstingskommun, med . förvarje barn, som får sådan behandling. Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelsen (1961: 278) om statsbidrag tiU folktandvård (ändrad senast1969: 664). Verksamheten inomfolktandvården framgår av följande sammanställning. Antal verksamma kliniker 30.6.1969 30.6.1970 Centraltandpolikliniker Polikliniker förtandreglering Polikliniker förtandlossningssjukdomar Distrikts-,annex- och anstaltstand- Antal kostnadsfritt och fullständigt behandlade barn: I städer utanför landsting 143 996 146 333 Summa 914 040 951309 Ökning från föregående år 44 433 37 269 folktandvårdsutredning har isitt betänkande Folktandvårdens utbyggande och reglering (SOU 1970: 11)förordat att huvudmännen inom ramen förden statsunderstödda organiserade folktandvården erhåller möjlighet att,allteftersom tiUgången på tandläkare ökar, successivt bygga utsmåbarnstandvården och ungdomstandvården så, att den efter hand kommer att iprincip omfatta alla medborgare i åldern O . SocialstyrelsenframhåUer att fr. o. m. uppgår i landstingoch att driftbidraget för de inom stadenbehandlade barnen enUgt gäUande bidragsregler därför bör beräknas efter . för varje behandlat barn.Medelsbehovet för /72 ökar med anledning härav med600000 kr. Prop.1971: 1 Bilaga 7 96 Som jag förat nämnt börde frågor som behandlats i folktandvårdsutredningens betänkandeFolktandvårdens utbyggande och reglering (SOU 1970:11) prövas med attdet tas ställning till utformningen av en tandvårdsförsäkring. Förnästa budgetår beräknar jag medelsbehovet under anslaget tUl 14 800 000 kr.Därvid har jag beaktat bl. a., att i är ingår ilandsting, vilket medför högre statsbidrag till folktandvården. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag till driften av folktandvården för /72 anvisa ett förslagsanslagav . Bidrag till utrustning av polikliniker förfolktandvård 1969/70 Utgift 78 300 Reservation 72 639 1970/71 Anslag 50 000 1971/72 Förslag 75 000 Statsbidrag utgår tUllandstingskommun för utrastning av varje distriktstandpoliklinik som ingår ifolktandvårdsplanen med . och, om mer än en tandläkare skall varaanställd där, med . för varje ytterligare sådan tandläkare samtbeträffande annextandpolikliniker och ambulatoriska tandpolikliniker med 1 000kr. för varje sådan poliklinik. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1961: 278) om statsbidrag till folktandvård (ändrad : 664). föreslår,att anslaget förs upp med . Anslagsberäkningen framgår av följandesammanställning. Anslag 1970/71 50000 Disponibelt 1970/71 122639 Beräknade utbetalningar /71 100000 Beräknad utgående reservation 30.6.1971 22639 Beräknade utbetalningar /72 100000 Anslagsbehov 1971/72 75 000 lag biträdersocialstyrelsens förslag och beräknar medelsbehovet till . laghemställer, att Kungl. 1971:1 BUaga 7 97 att tiU Bidrag till utrustning avpolikliniker för folktandvård för /72 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till nordiskt materialprovning 1969/70Utgift Reservation 400 000 1970/71Anslag 100 000 1971/72Förslag 200 000 Samtliga nordiskaländer har ratificerat överenskommelsen om ett gemensamt nordiskt institut förodontologisk materialprovning Cprop. 1969: 1, bU. 7 s. 90 och 1970: 1, bU. EnUgt det träffade avtalet har () tiU uppgift att genommaterialprovning och därtiU hörandemålinriktad forskning, utveckUngs- och upplysningsverksamhet samt genomandra lämpliga medel arbeta för att material, förbrukningsartiklar och vissutrastning som används eUer avses komma tUl användning inom tandvården i denordiska ländema, uppfyller de krav som kan stäUas medhänsyn tUl utvecklingen inom hälsovård och teknik. har under hösten1970 haft ett flertal sammanträden bl. a. för att planerapersonalrekryteringen och för att utarbeta stadgar för institutet. Det är minförhoppning att institutet kan starta sin verksamhet så tidigt som möjligtunder . Med hänsyn till den väntade behållningen på anslaget frånföregående budgetår beräknar jag anslagsbehovet för /72 till . Jag hemstäUer, att Kungl. att till Bidrag tillnordiskt materialprovning för /72 anvisa ett reservationsanslag av200 . Epidemiberedskap m. m. 1969/70Utgift 1 500 768 1970/71lAnslag 4 300 000 1971/72 Förslag 3 520 000 ' Avser även kostnaderna för SBL:s epidemiologiskaverksamhet Anslaget kan betecknas som ett aUmäntbefedskapsanslag för hälso-och sjiUcvården såvitt avser smittsamma sjukdomar.Fr. o. m. /71 har tiU anslaget överförts kostnadema för denepidemiologiska verksamhet, som bedrivs vidstatens bakteriologiska laboratorium (SBL). 1971:1 Bilaga 7 98 Från anslaget utbetalas ersättning förvissa kostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighets ingripandeför att förhindra spridning av smittsam sjukdom (kungörelsen 1956: 296 omersättning i vissa faU vid ingripanden i hälsovårdens intresse och lagen 1956:293 om ersättning till smittbärare). Vidare bestrids från anslaget vissa kostnader för planläggning av epidemiberedskap inomriket, för medicinsk katastrofberedskap och för viss kursverksamhet m.m. samt vissa ersättningar enligt kungörelsen (1970:160) angående läkarintygför sjöfolk. Styrelsen beräknarföljande medelsbehov för sin verksamhet imder /72. Planläggning av epidemiberedskap inom riket 20 000 Medicinsk katastrofberedskap 30 000 Vissa läkarundersökningar av personer som sökeranställning på fartyg 20 000 Diverse kostnader, främst för epidemiförebyggandeåtgärder med avseende på den internationella trafiken 50 000 SBL beräknar 2,3 milj. kr. för denepidemiologiska verksamheten under /72. Härav utgör ca 1 milj.kr. kostnader för civU beredskapslagringoch 1,3 milj. kr. kostnad för epidemiologisk verksamhet. Den epidemiologiskaverksamheten vid SBL avser epidemibejkämpning (övervakning och fältepidemiologiskverksamhet), rapportering samt rådgivningoch information. Jag beräknar anslagsbehovet till . Med hänsyn till medelsförbrukningen /70 för ersättning tUlsmittbärare m. m. beräknar jag i denna del en ökniiig av medelsbehovetmed . tUl 1,5 milj. kr. Det sammanlagda medelsbehovet underanslaget beräknar jag till 3 520 000 kr.Jag hemstäUer, att Kungl. att till Epidemiberedskap m. m. /72 anvisa ett förslagsanslag av . G UNIVERSrrETSSJUKHUS M. Läkarutbildningskapaciteten i landet harmer an fördubblats . Genom beslut vid 1969 årshöstsession om en ökad läkaratbUdning i (prop. 1969:137, SU187, rskr. 421) kommer den totalaintagntngskapaciteten vid de medicinska läroanstalterna att gå upp tillmer än 1 000 platser . 19691975stiger antalet läkare i landet från 10 000 till omkring 16 000. Den kliniska delenav läkarutbildningeni i avses komma att i stora dragförläggas tUl sjukhuset, det nya sjukhuset i , . ochDanderyds sjukhus samt under en övergångstid . Sedanbeslutad utbyggnad ägt ram kommer intagningskapaciteten vid karolinskainstitutet att nå upp tiU 370 nybörjarplatser . I göteborgsområdetskall de kliniska utbildningsplatserna främst vara anordnade vid ochdet nya . Renströmska sjukhuset och förden kliniska läkarutbUdningen. Den kliniska läkaratbildningen är iövrigt huvudsakligen förlagd till akademiska sjukhuset i , lasarettet iLund, , lasarettet iUmeå och i . PreUminäröverenskommelse om nya avtal rörande de kommunala undervisningssjukhusen har nyligenträffats. Avsikten är att de nya avtalenskall redovisas i en särskild proposition till årets riksdag. Maj:t har idecember 1970 meddelat föreskrifter om igång-sättningstUlstånd för byggnadsarbeten inomsjukvården m. m. Beslutet innebär en prioritering av byggnadsföretag, som avserdels offentligt anordnad öppen hälso- och sjukvård utanför sjukhus och delssjukhem för långvarigt sjuka, klmiker för psykiskt sjuka, vårdhem m. m. för psykiskt utvecklingsstörda och denutbyggnad av undervisningssjukhusen,som behövs för att läkamtbildningen skall kunna genomföras planenligt. Även destatliga sjukhusen omfattas av denna reg-, lering avbyggnadsverksamheten. Eftersammanslagningen av och landstings sjukvård den 1 januari 1971ingår sjukhuset i sjukvårdsorganisation som ettcentralsjukhus med en del av länsområdetsom upptagningsområde. En sakkunnig har tUlkallats med uppdrag attutreda de rättsliga och organisatoriska fömtsättningarna för att, utanförändring av huvudmannaskapet för sjuk- 1971:1 Bilaga 7 lOC huset,erhålla en förbättrad samordning av sjukvården vid sjukhuset med sjukvårdeninom för sjukhuset bestämda upptagningsområden för skUda medicinskaspecialiteter. En ny njurmedicinsk sektion inrättasnästa budgetår vid sjukhuset med 20 vårdplatser, dialyscentral ochöppen vård. Vidare beräknas medel för inköp av en utvecklad apparat förstereotaktisk strålkirargi mot bl. a. parkinsonism och vissa smärttillstånd. Ett nytt modernt kirargiskt block med bl.a. en ny urologisk klinik kommer att tas ibruk vid akademiska sjukhuset i . För blocketberäknas åtta nya läkartjänster. Sjukhusets njurtransplantationsverksamhet tiUförs också en läkartjänst. Sjukvårdslagen har ändrats den 1 januari1971. a. skall flera överläkare kurmafinnas vid samma klinik med en av dem som klinikchef. Motsvarandeändringar har vidtagits i reglementena för sjukhuset och akademiska sjulchuset. Mot deimabakgrand byts sammanlagt elva tjänster som biträdande överläkare ut motöverläkartjänster för etablerade specialiteter inom ramen för vissa klinikeroch avdelningar vid de statliga sjukhusen. Den systematiska undervisning medktmskapsprov, som staten anordnar för läkare under vidareutbUdning, byggs utfrån 100 tiU 150 kurser nästa budgetår. KaroUnska sjukhuset: Driftkostnader 1969/70Utgift 208 848 880 1970/71 Anslag 202 500 000 1971/72 Förslag 244 975 000 träffade staten avtal medStockholms stad och om samarbete för uppförande ochdrift av sjukhuset. Sjukhusetskulle enligt avtalet uppföras genom statens försorg och anslutas tillkarolinska institutet. Vid sjukhuset meddelas klinisk utbUdningför medicine kandidater. Vidare är sjukhuset regionsjukhus för stockholmsregionenoch skall svara för viss sjukvård inom . Vid sjukhuset bedrivskvalificerad forskning. har f. n. ca 1 730disponibla vårdplatser. av totala antalet vårddagar vid sjukhusetberäknas komma att utnyttjas av patienter från . Är1969 var antalet besök i sjukhusets öppnavård omkring 390 000, besöken i privat mottagning inräknade. Under sjukhusdirektionen leds sjukhusetav en sjukhusdirektör, som vid sin sida har en chefsläkare. Vidare finns enbiträdande sjukhus- Sjukhuset har ca 50 kliniker och andrafristående avdelningar, .administrationen vid sjukhuset är uppdelad på fyrabyråer, nämligen en administrativbyrå, en personalbyrå, en driftbyrå och en planeringsbyrå. Beräknad ändring 1971/72 Psykologer, kuratorer och Sjuksköterskepersonal m. fl. + 141/2 + 1/2 + 28 330 000 + 25 548 000 (10 000) + 2 745 000 + 4 660 000 (4 800 000) 1 700 000) (+ 480 000) (10 000) + 2 295 000 + 7 772 000 + 48 403 000 + 42 475 000 ' Härtill kommer medel för tjänster för genomförande avändrade arbetstidsbestämmelser. Inkomster vidsjukhuset, som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet,beräknas till . (1970/71 . Direktionen anser,att arbetstidsförkortningen enligt den allmänna arbetstidslagen (1970:103) bör genomföras vid sjukhuset i ett sammanhang den 1juli 1972, och begär därför inte några tjänster för ändamålet för budgetåret1971/72. Överslagsvis beräknas emellertid omkring 130 tjänster behövas för att förkortningen avarbetstiden skall kunna genomföras. Direktionens förslagom utvidgad njurmedicinsk verksamhet vid sjukhuset får inte undantränga övriga förslag, som upprepatsunder en följd av år. 1971:1 Bilaga 7 102 1970: 1 (bU. 7, SU 5, rskr 5)föreslås att det nuvarande enskUdahuvudmatmaskapet för verksamheten vid avlöses, varvid sjukvårdsverksamheten med tUlhörandeservicefunktioner liksom också institutets byggnader avses skolaöverföras till sjukhuset. Maj:t har uppdragit åt statensförhandlingsnämnd att ta upp förhandlmgar i ärendet. En avveckling av detnuvarande huvudmannaskapet för institutetkan föratses komma att ske vid utgången av /71. beräknas fem vårdavdelningar behöva utrastas tUl enuppskattad kostnad av ca 5 mUj. HärtiUkommer kostnader för utrustning tUl dessa vårdavdelningar. Ett överförande tUl sjukhuset av nämndaverksainhet vid beräknas för sjukhusets del medföra behovav en ökning under anslagen för drift och utrastning med omkring 19,2 milj.kr., vartill kommer . för reparations- ochunderhållskostnader. Häremot beräknas svara inkomster av verksamheten med irant tal 16 mUj. Maj:t har också uppdragit åtstatens förhandlingsnämnd att uppta förhandlingar angående Eugeniahemmetsframtida ställning och verksamhet, varvid jämväl frågan om karolinskasjukhusets övertagande av Eugeniahemmets byggnader och mark skall aktualiseras.Ett övertagande av Eugeniahemmets byggnader och där verksam personal kommeratt medföra kostnadsökningar för sjukhuset med ca . för personal,. för övriga driftkostnader, . för utrastning samt 560 000kr. för reparationer, fastighetsunderhåU och ombyggnadsåtgärder. Löne- ochprisomräkning m. m. Pågrundval av en utredning med förslag tUl anordnande av njurmedicinskverksamhet inom sjukhuset föreslås, att resurserna inom för vård avnjursjuka ökas genom att en njurmedicinsksektion inrättas inom sjukhusets medicinska klinik. Sektionen bör omfatta 20vårdplatser, en dialysenhet och resurser för öppen vård. För den nya sektionenbör en tjänst som överläkare och två underläkartjänster inrättas vidmedicinska kliniken. För att bereda personalläkaren, somsvarar för sjukhusets, militärapoteketsoch strålskyddsinstitutets personal, en nödvändig avlastnmg av arbete,bör en tjänst som biträdande personalläkare inrättas. Härigenom blir det även möjligt att ta upp vissförebyggande personalhälsovård. En underläkartjänst bör inrättas videnvar av de plastikkirargiska och reumatologiskaklinikerna samt den neuroradiologiska avdelningen med hänsyn till arbetsbelastningen och de ökadeväntetidema. En underläkare vid radiopatologiska institutionens cytologiskalaboratorium, som betalats av i ,utför kliniskt-diagnostiskt arbete. En underläkartjänst bör iiirättas för deimaverksamhet. Ett utökat upptagningsområdeför könssjukvård medför behov av ärmu en underläkare vid hudkliniken. 1971:1 Bilaga 7 103 Sammanfattningsvis föreslår direktionenen ökning av läkarpersona-len med en överläkare, en biträdande personalläkareoch sju underläkare. (-H .) Utvecklingeninom pediatrisk kardiologi motiverar, att denna specialitet leds av enöverläkare vid bammedicinska kliniken. En tjänst som biträdande överläkare vidkliniken bör därför ändras tUl överläkartjänst. Vidare bör tjänst sombiträdande överläkare inrättas i utb3'te mot under-läkartjänst vid delskliniskt-bakteriologiska centrallaboratoriets sektion för bakteriologi ochserologi och dels thoraxklinikemas kliniskt-fysio-logiska laboratorium för attförbättra kontinuiteten i verksamheten och lättavederbörande överläkares arbetsbörda. Personalläkarensstora arbetsbörda och angelägenheten äv att bereda sjukhusets personal tiUgångtUl psykiatrisk och gynékologisk expertis inom personalhälsovårdens rammotiverar att konsulter anlitas inom enberäknad ram av . (-f .) För den nya njurmedicinskasektionen inom sjukhusets medicinskaIdinik behövs utöver nämnda läkare åtta sjuksköterskor (varav en med halvtidstjänstgöring), fyra undersköterskor(varav en med halvtidstjänstgöring), elva sjukvårdsbiträden (varav ett medhalvtidstjänstgöring), två ekonomibiträden (varav ett medhalvtidstjänstgöring), en kontors-skrivare, en kansliskrivare och ettkontorsbiträde (med halvtidstjänstgöring).Vidare behövs en laboratorieingenjör (med halvtidstjänstgöring) förskötsel av apparaturen m. m. Sammanlagt bör 26 tjänster inrättas för ändamålet. (+806 211 kr.) Sjukhusets centralaförvaltning bör successivt byggas ut och då först i fråga om planerande ochuppföljande funktioner. Mot den bakgrunden föreslås att 21 tjänster inrättasför den centrala förvaltningen enligt följande. Den administrativa byrån bör tillföras enbyrådirektör som chef för en budgetsektion, en byråassistent, enkontorsskrivare och ett kontorsbiträde förredovisningscentralen samt en assistent och en kansliskrivare för arbete till följdav avgiftsreformen inom öppen vård vid kameralsektionen. Driftbyrån börfå en avdelningsdirektör som chef for en systemsektion, en byrådirektör somchef för förrådssektionen och en assistentvid inköpssektionen. Vidare bör enligt direktionen ett förestån-dararvodeutgå till biträdande professorn vid teknik för att denne skaUförestå en medicinskteknisk sektion inom driftbyrån. Planeringsbyrånspersonal bör utökas med en förste byråsekreterafe för utredningsarbete inomutvecklingsenheten, en förstebyråsekreterare (programmerare), en byråassistent för programmeringsarbete ochen kontorist för journaltekniska uppgifter vid driftsektionen för automatisk databehandling samt en kontorsskrivare vidrevisionskontoret. Personalbyrånbehöver förstärkas med en förste byråsekreterare förplaneringsuppgifter inom personalsektionen, två assisfen- 1971:1 Bilaga 7 104