prop · FU0397 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till förordning om ändring i förordningen (1922:260)om automobilskatt; given . Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagdautdrag av slalsrådsprolokollet över finansärenden, föreslå attbifalla det förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemslälll. I propositionen föreslås alt i förordningen (1922:260) om automobilskatt införs bestämmelser som ger möjlighet lillåterbetalning av automobilskatt för lastbil, buss eller släpvagn som använtsutom riket. Förslagel grundar sig på bilskalleutredningens belänkande (SOU1969: 45), Fordonsbeskallningen. Denya bestämmelserna föreslås träda i krafl . 1 1971.1 saml. Förordningom ändring i förordningen (1922: 260) om automobilskatt Härigenom förordnas, all 13 § förordningen (1922:260) om automobilskatt skall ha nedan angivna lydelse. Där skalleplikt för automobil under löpandekalenderår upphör, är den, som, innan skattefrihet inträtt, sist stått iautomobilregister antecknad såsom ägare av automobilen, berättigad alt, efleransökan hos , kostnadsfritt ålerbekomma så stor del av för åreterlagd skall, som belöper å liden efter del skattefriheten inträtt. Äger under löpande kalenderår sänkning av skattenrum på grund av ändring av automobils beskaffenhet, är den, som vid anmälan avändringen var ägare av automobilen, berättigad atl i samma ordning ålerbekommavad som motsvarar sänkningen av skatten. Automobilskatt för laslbU, buss eller släpvagn somanvänts utom riket återbetalas enligt bestämmelser, som meddelas av Konungeneller myndighet som Konungen bestämmer. Dennaförordning träder i krafl . Senastelydelse 1924: 128. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i förordningen (1922: 260) om automobilskatt och anför. Vid riksdag fattades beslut om enomläggning av vägtrafik-beskattningen i överensstämmelse med den tidigare avstatsmakterna antagna s. k. vägkostnadsansvarighetsprincipen (Prop. 1970: 138,BeU 1970: 58, rskr 1970: 377). Omläggningen innebär justeringar av den årUgaautomobilskatten för motorfordon och släpvagnar med en lotalvikl om 3 lon ellermer och skall genomföras successivt i fem etapper fram tiU . Förstaetappen har genomförts med verkan från ingången av (SFS 1970: 630).Till grand för omläggningen ligger förslag som lagts fram avbUskatteutredningen i dess betänkande (SOU 1969: 45), Fordonsbeskallningen. I detta betänkande behandlar utredningen ävenfrågan om restitution av automobilskatt för fordon som används iinternationell trafik och reglerna för restitution av bensinskatt. Vidarebehandlas frågan om begränsrung av rätten till tull- och skattefri införsel avdrivmedel tUl motorfordon som inkommer tUl . Utredningens belänkande har varit föremål försedvanlig remissbehandling. Beträffande remissinstanser och andra som avgettyttranden får jag hänvisa lUl prop. 1970: 138. I nämnda proposition tog jag upp endast frågan omen omfördelning av fordonsskatten. Jag angav därvid att det syntes lämpligt attövriga av utredningen behandlade frågor närmare övervägdes, innan de underställdesriksdagen. I betänkande över propositionen framhöllbevillningsutskottet (BeU 1970: 58) angelägenheten av alt frågan om deninternationeUa trafiken togs upp till behandling utan dröjsmål. It 1971.1 saml. Prop.1971: 97 4 I det följande lar jag upp fråganom restitution av fordonsskatt i vissa fall vid utrikes trafik. De avutredningen i övrigl föreslagna ändringarna i reglerna om restitution m. m.övervägs f. n. inom och kommer atl las upp av mig i annatsammanhang. I registrerade fordon kanenligl nu gäUande bestämmelser inte befrias från fordonsskall för den tid deanvänds i utlandet. I flera länder träffas de dessutom av utiändsk skall. Pågrund av bilaterala överenskommelser och genom två konventioner den 14 december1956 rörande beskattning av motorfordon vid internationell godsbefordran ochbefordran av resande (SÖ 1958: 4 och 5) undgår dock i registreradefordon i utlandslrafik viss utländsk väglrafikbeskatlning inom avtals- ellerfördragsslulande parts område. Skallebefrielsen inbegriper dock inle bro- ellervägavgifter, befordringsskaller eller befordringsav-gifler. TUl konventionernaär förutom ell flertal länder, såsom , och ,anslutna. Till dessa länder hör dock inle , med vilket land Sverigeinle heller har någon bilateral överenskommelse. Svenska och utländska fordonsägarehar räll alt efter ansökan hos få tillbaka erlagdbrännoljeskatt (/lit.) för brännolja som använts för drift avmotorfordon utom . Utanför är de svenska trafikanterna ihuvudsak hänvisade lill atl köpa beskattat motorbränsle. I och Norgeär motorbrännoljan dock skattefri. Som exempel på beskattning iutlandet av i registrerade fordon kan följande nämnas. I erläggs kilometerskalt förlastbilar som inle är bensindrivna och, från , för släpvagnarenligt följande tabell: Tolalvikt kg Dragfordon Släpvagnar öre per km öre perkm 6 00110 000 15 10 10 00115 000 25 20 15 00120 000 40 30 20 001 och däröver 55 40 I utgår enIransporlavgift beräknad på tonkUometer vid godsbefordran och påpassagerarkilomeler vid passagerarbefordran. Dessutom utgår fordonsskatt medvissa belopp per dag för fordon och fordonskombinalioner. Denna skall ärdifferentierad med hänsyn till totalviklen av fordonei. I utgår Iransportskatlmed belopp per dag som varierar för olika fordon och dessutom, i fråga omicke-transiltrafik, mervärdeskatt med 16,66 "/o av den beräknadetransportkostnaden i . 1971: 97 5 IDanmark beskattas inte svenska fordon. I beskallas även inhemska fordon med enkilometerskalt av i huvudsak samma storlek som den som belastar utländskafordon. Om ell i registrerat fordon används för köming utomlands i mer än3 , sker återbetalning av skalt med belopp som för dragfordonvarierar /km och för släpvagnar /km. I tas en förhöjd fordonsskatt ut för därregistrerade bränn-oljedrivna fordon. Ägare av lastbil, släpvagn eller buss iinlernalionell trafik har emellerlid räll lill restitution av danskfordonsskatt under förutsättning att fordonet varit utomlands minst 14 dagarunder årel. I utlandsvistelsen får dock inle inräknas sådana dagar då både ul-och inresa skett . Restitutionsbeloppet bestäms med hänsyn till detantal dagar fordonet använts utomlands men är totalt maximerat till hälften avden årliga fordonsskatten. Enligt kungörelsen (1934: 122) om skalt åmotorfordon, som för tUlfälligt brakande i riket från utlandet införts, skallskall erläggas bl. a. för lastbilar och bussar och för släpvagnar, koppladetill eller avsedda atl kopplas till lastbil eller buss. Avgiften utgår per dagoch fordon med , om fordonels tolalvikt inte överstiger , medelva kronor, om totalviklen överstiger tio men inle femlon ton, med ljugotvåkronor, om totalvikten överstiger femlon men inle tjugo lon, saml medtrettiotre kronor, om totalviklen är större än tjugo ton. TUlämpningen avdenna kungörelse begränsas emellertid genom konventioner ochbilaterala överenskommelser. I praktiken drabbas främst västtyska fordon avdagskatlen. Jag vill i detla sammanhang peka på kungörelsen(1969: 553) om nedsättning av skall på traktorer och släpvagnar, m. m. Enliglkungörelsen kan nedsättning ske med belopp som varierar med totalviklen och körsträckanoch med hänsyn till om del är fråga om lastbils- eller traktor-driven släpvagn. Utredningen slår fast att den s. k. koslnadsansvarighetsprincipenskall ligga till grund för fordonsbeskallningen och alt därvid den s. k. territorialitetsprincipenskall tUlämpas vid inlernalionell trafik. Sistnämnda princip innebär, allfordon beskattas i del land där det faktiskt används. Utredningen finner allde nuvarande reglerna för Irafikbeskatl-ningen i viss mån strider mot dessaprinciper. Utredningen anser atl svenska åkare missgynnas konkurrensmässigl iförhållande till särskilt norska och danska åkare genom all dessa kan ulföratransporter i ulan alt skall utgår under del atl svenska åkare fårbetala både svensk fordonsskall och i vissa fall utländsk motsvarande skalt.Utred- 1971: 97 6 ningenfinner därför alt de nuvarande reglerna inte kan anses vara tUlfredsstäUande.Den beslutade höjningen av släpvagnsskat-len liksom den år 1970beslutade skärpningen av beskattningen av den lunga trafiken accentuerar enligtutredningen ytterligare problemen. Utredningen finner alt man bör eftersträva enbefrielse för svenska fordon från fordonsskall i vad avser körningar utomlandsoch en begränsning av möjligheterna att använda skattefri brännolja förkörningar i . Utredningen föreslår, att det nuvarandedebiteringsförfarandet bibehåUs även för fordon i utlandslrafik och atl ettrestitutionsförfarande utformas beträffande dessa fordon. Antaletsvenska fordon som används i utiandstrafik är enligt utredningen storl och enbegränsning av antalet restilulionsfall är önskvärd redan av praktiska ochadministrativa skäl. De nuvarande beskattningsreglerna är ett problem endastbeträffande sådana tyngre fordon i gods- eller persontrafik som i någon störreutsträckning används utomlands. Begränsningen bör enligt utredningen ske medutgångspunkt från storleken av den skatt per dag som skall reslitueras. Förlastbilar tänker sig utredningen ca , för bussar ca . och försläpvagnar ca . Vidare föreslår utredningen att ett fodon skall ha varitutomlands , ut- och inpasseringsdagarna inräknade, för altrestitution skall ske. Detta ger ett minimibelopp alt restituera med ca120 kr. för lastbUar, ca . för bussar och ca . för släpvagnar.Begränsningen utformas praktiskt så att endasl fordon med viss minsta viktberättigar tUl restitution. För att undvika atl ändring måste ske , utgår utredningen från skattesatserna i andra etappen av denbeskattningsreform som påbörjats . Med angivna utgångspunkter har utredningen för bräimoljedrivnalastbUar valt följande viktgränser (tjänstevikl), nämligen för laslbU med tvåhjulaxlar och med anordning för påhängsvagn 6,9 lon, för laslbU med tre ellerflera hjulaxlar och med anordning för påhängsvagn , för lastbil med tvåhjulaxlar och utan anordning för påhängsvagn samt för lastbU med treeller flera hjulaxlar och ulan anordning för påhängsvagn 8,1 lon. Lastbilar som drivs med annat bränsle än bensin,gasol eller brännolja behandlas i automobUskallehänseende som bräimoljedrivna.Del fåtal fordon som det här är fråga torde inte förekomma i utlandslrafik.Bestämmelser om restitution erfordras därför inte. När det gäller bussarna har utredningen med hänsyntill storleken av de fordon som eiUigl vad utredningen inhämtat används iutlandslrafik, vall viktgränsen (Ijänslevikt) 8,5 lon. De bussar som drivs medannat än brännolja ställs utanför restitutionsförfärandet av samma skäl somanförts beträffande lastbilarna. 1971: 97 7 I fråga om släpvagnarna blir viktgränserna(tolalvikt) för påhängsvagn med en hjulaxel , för påhängsvagn med tvåeller flera hjulaxlar , för annan släpvagn med en hjulaxel , för annansläpvagn med två hjulaxlar samt för annan släpvagn med tre eller flerahjulaxlar . I del anlal dygn under vilket ett fordon varitutomlands bör man enligt utredningen räkna in såväl ut- som inpasseringsdygnenför att de fordon som passerar ut och in eller under två påvarandra följande dygn inte skaU missgynnas. Med hänsyn härtill bör enUgt utredningenrestitutionsbeloppet per dag utgöra något mindre än 1/360 av årsskatten,förslagsvis 1/400 av skatten . Utredningen tar vidare upp frågan ominkomstbeskattning av resti-luerad fordonsskatt. Med hänvisning bl. a. tiU vadbevUlningsutskollet uttalat i sill av godkända belänkande (BeU 1968:36) föreslår utrednmgen alt restituerad fordonsskatt inte skaU utgöra skattepliktigintäkt vid inkomsttaxeringen. Utrednmgen utgår därvid liksom i prop. 1968: 57med förslag tiU individuell kompensation för skatt på bensin från enmarginalskatt om40 0/0. Ändras etl fordons beskaffenhet under löpandekalenderår, skaU därav föraiUedd höjning av skatten beräknas från och med denkalendermånad under vUken ändringen skett. Av enahanda aiUedning föranleddsänkning av skatten beräknas från och med nästföljande kalendermånad.Restitutionsbeloppet bör därför bestämmas tiU viss procent avfordonsskatten . Utredningen föreslår en procentsats om 1,8, vilketmotsvarar 60 »/o av 1/400 av årsskatten. Den kontroll över ul- och inpasseringar som ettrestitutionsförfarande förutsätter bör enligt utredningen läggas påtullmyndigheterna vid gränsstationerna, där ifrågavarande fordon stannar förtullbehandling. Tullmyndigheterna antecknar registreringsnumret på varje ut-och inpas-serande lastbil, släpvagn och buss, med undantag för sådana som heltuppenbart är för små för atl uppfylla viUkoren för rätt till återbäring, samtdatum för varje gränspassering och lämnar uppgifterna till en centralrestitutionsmyndighet, , som överför dem till databärandemedium. Så länge bilregister endasl förs manuellt hos varje länsstyrelse anserutredningen all reslilulionsberätligad fordonsägare efler kalenderårets utgångtill i del län där fordonei är registrerat skall sända in enlill ställd ansökan om restitution av fordonsskatt för vissti ansökan uppgivet fordon. Ansökan bör innehålla erforderliga uppgifter omfordonsvikt, ägare etc. På länsstyrelsernas bilregister bestyrks ochkompletteras ansökningarna, varefter dessa vidarebefordras tillriksskatteverket. Där matas uppgifterna in i datorn och sammanställs med deninformation om ut- och inpasserings- 1971: 97 8 dagarsom lämnats av tullmyndigheterna. Uträkning av restitution sker sedanmaskinellt. Utbetalning bör ske året efter det åråterbetalningen avser. Elt centralt bilregister beräknas vara i funktionår 1973. Därefter kan enligt utredningen ansökningsförfarandel i huvudsakslopas och behandlingen av reslitulionsfallen ske mer rationellt. Antalet ut- och inpasseringar, som behöverantecknas av tullen, uppskattas av utredningen lill omkring 300 000. I vissa fall sker ul- eller inpassering närtullstation är obemannad eller på plats där tullanslalt inle finns. Detta kanförekomma vid gränsen mol . Utredningen pekar därvid på, atl ägare av dieseldrivenlastbU har all erlägga kilometerskalt vid körning i . sker, närfordonei passerat obemannad tullanslalt, i efterhand på grandval av uppgifterfrån lastmottagare i och från svenska exportörer av virke. Vidare angerutredningen atl kan föreskriva t. ex. skyldighet atl förakörjournal. Utredningen föreslår, att uppgifter i nu angivna fall skall lämnasav fordonsägaren till restitutionsmyndighet. Kontroll kan i efterhand ske pågrund av nämnda uppgifter. Utredningens förslag om restitution avautomobilskatt vid ulrikeslra-fik har i allmänhet godtagits avremissinstanserna. , och SvenskaÅkeriförbundei anser att restitution bör ske när del belopp som skallåterbetalas är av viss storlek och atl rälten lill restitution primärt ejgrundas på fordonels vikt. har med hänsyn främst tillökad arbetsbelastning föreslagit, all restitution helt skall grundas pådeklaration eller i vart fall all trafikanten skall fylla i och visa upp etlsärskUl kort för stämpling vid ut-och inpassering. anser all restitution börkunna ske för kortare lid än elt år. Vidare anför förbundet, all återbetalatskattebelopp bör vara skattepliktig intäkt. Som framgår av del anförda saknas f. n. möjlighetför svenska fordonsägare all få restitution av aulomobUskalt vid användning avfordon utomlands. I utiandet förekommer att svenska fordon beläggs med skatt, iden mån delta inte undviks genom anslulning lill konventioner eller genombilaterala överenskommelser. Del mest närliggande exemplet på all svenskafordon beskattas både här och i utlandet är , 1971: 97 9 därsvenska brännoljedrivna tyngre dragfordon och släpvagnar får betala norskkilometerskall. Norska fordon beskattas däremot inle alls i , på grundav att både och är anslutna lill konventioner ombeskattning av motorfordon vid internationell trafik. I fråga om Västtysklandgäller atl tyska fordon beläggs med dag-skatt i och all svenska fordonbeläggs med Iransportskatl och fordonsskatt i . Den dubbla beskattning som uppkommer genom deangivna förhållandena bör enligt min mening så långt möjligt minskas. Detla ärmotiverat även av atl den antagna koslnadsansvarighetsprincipen byggerbl. a. på den s. k. territorialitetsprincipen. Isill belänkande (SOU 1970: 36), Kiiometerbeskattning har bUskatteutredningenföreslagit alt en kilometerskalt införs i för vissa tyngrebrännoljedrivna fordon och släpvagnar som ersättning för den nuvarande årligafordonsskallen på sådana fordon, brännoljeskatten och gasolskatten. Utredningenhar ännu inte avslutat sill arbete. Dess slutbetänkande torde vara atl vänlalill . Om en kilometerskalt av nu angivet slag införs i , börden dubbla beskattningen kunna elimineras. Jag finner det dock angeläget, alldetla problem löses . I del följande förordar jag därför elt syslem, somsyftar till lättnader i den nuvarande fordonsbeskattningen i de fall della kananses påkallat, nämligen i fråga om brännoljedrivna tyngre lastbUar och bussarsaml tyngre släpvagnar som används utomlands. Enligl min mening kan den åsyftade ändringenenklast åstadkommas genom all aulomobilskalleförordningen kompletteras, på delsätt utredningen föreslagit, med en bestämmelse som ger Konungen eller denmyndighet bestämmer rält all förordna om återbetalning avautomobilskatt för lastbil, buss och släpvagn som använts utom riket. Med slödav elt sådani generellt bemyndigande torde de närmare förutsältningarna förskatterestitution få regleras i en av Kungl. Maj:t utfärdad kungörelse. Restitution bör komma i fråga endast för fordon somunder viss minsta lid använts utomlands. Den av utredningen föreslagnatidsperioden förefaller lämpligl avvägd. Likaså delar jagutredningens uppfattning all ut- och inpasseringsdagarna bör räknas in iutiands-vislelsen. Kretsen av restitulionsberältigade fordon bör avpraktiska och administrativa skäl begränsas lill brännoljedrivna lastbilar ochbussar saml släpvagnar. Fordon som drivs med annat bränsle lorde i få fallanvändas utom riket i sådan utsträckning alt skatterestitution skulle ha någonmärkbar betydelse. Vidare bör en begränsning av samma skäl ske tiU tyngrefordon. Dessa är också de som vanligast används för utiandstrafik och ärdessutom belastade med högre skall än lättare fordon. 1971: 97 10 Jag finner vidare all utredningens förslag omberäkning av det belopp som skall reslitueras i princip kan godtas. På enpunkt har jag dock en avvikande mening. Utredningen har föreslagit altrestituerad automobilskatt inle skall utgöra skattepliktig intäkt vidinkomsttaxeringen. Jag har tidigare anfört, alt jag avsåg atl vid ell senaretillfälle återkomma till frågan om elt samordnat restitutionsförfarande. Jagfinner det därför lämpligl, alt även frågan om beskattning av restitueradfordonsskall behandlas i ell vidare sammanhang. Härav följer, all restitueradfordonsskall tUls vidare bör anses som skattepliktig intäkt i överensstämmelsemed vad som annars normalt gäller i fråga om återbetald indirekt skatt. föranlederall del belopp som skall reslitueras för dag bör beräknas lill 3 "/o avskatten för en månad i stället för, som utredningen angivit, 1,8 »/o. De av utredningen föreslagna viktgränserna finnerjag i och för sig väl avvägda. Gränserna har dock satts med hänsyn tUlutredningens förslag alt beskattningen av fordon skulle ske efler tjänstevikl,utom för släpvagnar, för vilka totalviklen skulle vara avgörande. beslötdock all totalviklen skulle utgöra underlag för beskattningen för samtliga nuaktuella fordon. Detta föranleder justeringar av de viktgränser utredningenangivit. Jag anser dock alt de beräkningsgrunder utredningen använt kan godtas. Det praktiska förfarandet vid restitution bör görasså enkelt som möjligt. Utredningen har föreslagit atl somcentral myndighet skall handlägga reslilulionsärendena. Som jag tidigareberört lar jag inle upp frågan om en central restitutionsmyndighet i deltasammanhang. Jag finner del därför lämpligt atl i vart fall tills vidare ,som är både registrerings- och beskatlningsmyndighet beträffandeautomobilskatten, handlägger dessa ärenden. I övrigt bör systemet utformas påell sätt som tillgodoser kraven på elt smidigt förfarande vid gränspasseringaroch möjlighet tUl kontroll. Den närmare utformningen av systemet torde fåankomma på Kungl. Det finns skäl all ha en central myndighet medmöjlighet alt utfärda föreskrifter om kontroll av fordon och om tillämpningen iövrigt av föreskrifterna om restitution. Dessa uppgifter kan lämpligen, somutredningen föreslagit, anförtros . Denya bestämmelsema bör träda i kraft . Under åberopande av det anförda hemsläller jag attKungl. atl antaga inom upprättatförslag tUl förordning om ändring i förordningen {1922: 260) om automobilskatt. positionav den lydelse protokollet: ,.CU.BO...S.H..---