prop · FU034 · 1971-12-31 00:00:00 — Frågan om anknytning till mervärdeskallesystemet bör enligtutredningens mening emellertid tas upp till ny behandling, när detta system harbyggts ut och vunnit stadga. Deflesta remissinstanserna ifrågasätter inte utredningens utgångspunkt attbyggnadsforskningen även i fortsättningen i princip skall finansieras genomavgifter som tas ut av arbetsgivarna. Bland dessa instanser kan nämnasteleverket, , statens vägverk, statens planverk,, , , ,statens råd för byggnadsforskning, byggindustrialiseringsutredning-en, LO,, , ,Svenska och . STU påpekar att det inte har ingått i utredningensuppdrag att gå in på andra finansieringsmöjligheter än arbetsgivaravgifter. Någraremissinstanser tar emellertid upp frågan om inte nuvarande avgiftsfinansieringav byggnadsforskningen bör överges. att inkomsterna av byggnadsforsk-ningsavgiflen är relativtblygsamma. Härtill kommer att nuvarande regler för uttagande av avgiftenföranleder betydande gränsdragningsproblem och att det administrativaförfarandet är krångligt. Dessa nackdelar med systemet kvarstår i alltväsentligt även om utredningens förslag genomförs. Systemet kan ha varitberättigat , då byggnadsforskningen var föremål för ettspeciellt intresse. finns emellertid en mängd andra forskningsområden,som kräver samma eller större uppmärksamhet. I likhet med vad som har skett ifråga om miljövården kan enligt nämnden en särskild stiftelse inrättas ochdrivas som elt forsknings- och serviceorgan på byggnadsområdel. I en sådanstiftelse skulle staten, kommunerna, de allmännyttiga bostadsföretagen samtbyggnads- och hantverksorganisationerna vara representerade och var och enbidra med viss andel till bestridande av stiftelsens driftkostnader. Heltstatlig finansiering av byggnadsforskningen förordas av riksförsäk-rigsverket.Svenska kommunförbundet, , , TIBO och . Med hänsyn till atl byggnadsforskningsavgiftcnför /70 beräknas uppgå till endast 36,3 milj. kr. ifrågasätterHyresgästernas riksförbund om inte byggnadsforskningen i likhet med allt annati statlig regi bedrivet forskningsarbete bör bestridas av statsmedel ochprincipiellt inte belasta produkter vars priser är så höga att samhället avsociala skäl tvingas att vidta speciella åtgärder för att göra produkternatillgängliga för större delen av medborgarna. NBD har samma inställning mentillägger att Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 23 denallvarligaste invändningen mot avgiftssystemet är att avvägning mellanutgifterna för denna forskning och annan statsunderstödd forskning inleförekommer. Också och finner detvara rationellt atl finansiera forskningen helt över budgeten. Enomfattande ändring av formerna för att ta ul byggnadsforskningsavgift anser STUvara olämplig, om inte de allmänna principer för finansiering avbyggnadsforskning som bör tillämpas prövas . 1fråga om val mellan olika avgiftssystem instämmer de flesta remissinstansernai utredningens kritik mot nuvarande avgiftssystem och förordar en övergångtill omsättningen som underlag för avgiftsuttaget. Delstora flertalet remissinstanser tillstyrker emellertid utredningens förslag attnuvarande avgifts- och uppbördssystem skall behållas tills vidare, eftersomdel f. n. inle är möjligt att knyta an till något annat system. Dennainställning redovisar bl. a. statens vägverk, statens planverk, ,, , statens råd för byggnadsforskning,LO, Svenska och . uttalarförståelse för de argument som utredningen anför i denna fråga. NBD framhålleratt näringslivets bidrag enklast erläggs genom det förfarande som tillämpas.Även om detta system har åtskilliga brister, torde del vara ett billigt och bekvämtsätt som arbetsgivarna är väl förtrogna med. Avgiftenbör enligt NBD betraktas som en naturlig del i företagens verksamhet. LOpåpekar i anslutning till pågående utredning om yrkesskadeförsäkringensfinansiering att beslut därom bör baseras uteslutande på överväganden om huravgiftssystemet skall utformas för att yrkesskadeförsäkringen skall fungera påbästa sätt. Intenågon remissinstans uttalar sig för en anknytning till fastighetstaxeringeneller inkomstskatten. instämmer i utredningens uppfattning,att förutsättningar inle föreligger alt knyta uttagandet avbyggnadsforskningsavgiften till fastighetstaxeringen. Som utredningen harframhållit är en anknytning lill fastighetstaxeringen omöjlig alt genomföra, omavgiftsplikten skall utsträckas att omfatta även anläggningssidan. mening är det inte heller möjligt med en så scha-blonartad metod somatt knyta avgiften till garantibeloppet för fastighet. Nämnden delar ocksåutredningens uppfattning, att förutsättningar inte finns för att byggnadsforskningsavgiftcnskall kunna komma fram som en automatisk biprodukt vid taxeringen tillinkomstskatt. Utredningens förslag att ta upp frågan om anknytning tillmervärdeskatten lill ny behandling när detta system har byggts ut tillstyrkerflertalet remissinstanser, bl. , , , , , NBD och SBEF. Maj:ts proposition nr 1971 instämmer i utredningens uttalande att den olägenhet somväsentligen talar mot anknytning till mervärdeskattesystemet, nämligen attkommunernas byggande i egen regi skulle falla utanför systemet, är så ringa omavgiften begränsas till husbyggnadsverksamheten atl man bör kunna se bort frånden. Att anläggningsverksamheten avgiftsbeläggs är inle något avgörande skälmot systemet, om staten ökar anslaget så att det täcker kommunernas egenregibyggande.Kommunförbundet framhåller vidare alt man vid en eventuell anknytning tillmervärdeskattesystemet bör beakta att full överensstämmelse inte föreliggermellan husbyggande och anläggningsverksamhet å ena samt 60 %- och 20%-reglernas tillämpningsområde å andra sidan. 20 %-regeln gäller i fråga om vatten-ochavloppsanläggningar endast »yttre vatten- och avloppsledningar» men inte självavattenverks- och reningsverksanläggningarna, på vilka mervärdeskatt utgårenligt 60 %-regeln. Enligt och är enviktig förutsättning för övergång till ett nytt debiterings-och uppbördssystematt förelagen inte utsätts för större administrativ belastning än i detnuvarande systemet. anser att ett underlag baserat på företagensomsättning är det riktiga, om man skall tillämpa ett system där företagendelvis själva svarar för finansieringen. Ett sådant uttag torde också praktisktkunna realiseras genom anknytning till mervärdeskatten. Enligt LO kan beslut omyrkesskadeförsäkringens framtida finansiering komma att innebära att man måsteutforma ett annat system än det nuvarande för byggnadsforskningsavgiften.Detta tillsammans med de övriga fördelar som mervärdeskattesystemet innebär börenligt LO:s mening föranleda att man i detalj arbetar vidare med dettasystem. påpekar alt det övervägs att utvidga dennuvarande maskinella bearbetningen av det deklarationsmaterial som lämnas förmervärdeskatten. Verket anser att delta övervägande bör göras även med sikte påen anknytning av byggnadsforskningsavgiften lill mervärdeskattesystemet. Utredningenhar enligt NBD inte belyst de ekonomiska omfördelningskonsekvenserna vid enövergång lill andra debileringsmetoder. Delegationen anser därför attutredningens beskrivning av debitering enligt mervärdeskattesystemet och desskonsekvenser inte är tillräcklig för att det skall vara möjligt att principielltbedöma utfallet. Ettpar remissinstanser sätter i fråga om anknytning till mervärdeskattesystemetär ändamålsenligt. Med hänsyn till att denna fråga har ägnats relativt storuppmärksamhet i betänkandet, har riksskattenämnden tagit upp några av deproblem och frågeställningar som uppkommer vid en dylik anknytning. Nämndenerinrar om att redovisningen för mervärdeskatt sker löpande för bestämdaredovisningsperioder. Varje period, som i regel omfattar två kalendermånader,är en sluten enhet med definitiv skatt. Något laxeringsförfarande förekommerinte lika litet som någon årsavräkning. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 25 Ombyggnadsforskningsavgiften skall knytas till mervärdeskattesystemel ochavgiften tas ut på samma sätt som mervärdeskatten, måste avgiften i principbehandlas på motsvarande sätt som mervärdeskatten. Del kan inte vara lämpligtatt i en och samma deklaration ge utrymme för preliminära uppgifter, när övrigauppgifter skall vara definitiva. En sådan ordning skulle bryta sönder mervärdeskattesystemel.Riksskattenämnden framhåller dessutom att skattskyldiga till mervärdeskatt ärregistrerade dels på ett centralt databand, som finns hos postbanken, och delspå visuella register hos länsstyrelserna. Någon kodifiering av verksamhetensart eller branschtillhörighet finns inte f. n. Redovisning (registrering)skall i princip ske för varje verksamhet för sig. Med verksamhet förslåsförvärvskälla enligt kommunalskallelagen. Flera verksamheter kan slås sammanoch anses som en verksamhet i redovisningshänseende. Detta har skett i inteoväsentlig utsträckning. Med hänsyn härtill kan i redovisningen avmervärdeskatt enligt 60-procentregeln ligga, utom byggnadsverksamhet, även exempelvisserverings- och hotelltjänster eller andra tjänster som skall beskattas eftersamma regel, t. ex. avverkning och vissa efterföljande arbeten samt vissatransporter inom awerkningsområdet. Om enbart lämnade uppgifter imervärde-skattedeklarationen skall utgöra grund för byggnadsforskningsavgiftensuttagande, föreligger således risk för alt avgift påförs sådana som inte skallpåföras avgift. För den händelse en mervärdeskatledeklaration utvisar negalivskatt, dvs. skatt som skall återbetalas av eller av den skaltskyldigeavräknas för kommande period eller perioder, uppkommer också problem. Dettagäller särskilt inom byggnadsbranschen, som på beräknas ha enredovisning till mervärdeskatt som inte utvisar vare sig över- ellerunderskott. Man får också ganska ofta räkna med lång tidsintervall mellanarbetets påbörjande och omsättningen av den färdiga anläggningen. Under dennatid redovisas i princip endast ingående skatt. Om byggnadsforskningsavgift tasul på både huvudenlreprenader och underentreprenader utan att man beaktar dettadubbeluttag kommer huvudentreprenörens uppgift för uttagande av avgiften atlvara lika med noll tills omsättningen av den färdiga anläggningen redovisas.Införs ett sådant system att kaskadeffekten elimineras, måstehuvudentreprenören få göra avdrag för forskningsavgift som betalas avunderentreprenören på samma sätt som avdrag får göras för mervärdeskatt. Undersådana omständigheter uppkommer problem av samma art. Utredningen har intenärmare behandlat frågan om negativ avgift. Visserligen kan man säga attavgiften kommer att redovisas, när anläggningen omsätts. Det framgåremellertid inte klart, om utredningen har varit beredd att acceptera en sådan tidsutdräkti uppbördsförfarandet. Var bearbetning av byggnadsforskningsavgifterna skallske har heller inte i detalj behandlats av utredningen. Det torde varatveksamt, om postbanken har möjhghet atl ta hand om denna bearbetning. Härtillkommer att granskningsarbetet på länsstyrelserna av deklarationerna inte får Maj:ts proposition nr 1971 fördröjas.Det är synnerligen viktigt att granskningsarbetet fortlöper kontinuerligt ochutan dröjsmål. framhåller också att ett inte oväsentligtantal deklarationer aldrig passerar postbanken ulan sänds av de skattskyldigadirekt till . Givet är alt ändrade regler i fråga ommervärdeskatten, t. ex. slopande av reduceringsreglerna eller ändradeprocentsatser, kan medföra alt förutsättningarna för påföring av byggnadsforskningsavgiftenhelt ändras eller faller bort. Med hänsyn till det anförda och eftersomkommunernas i egen regi bedrivna verksamhet inle kan avgiftsbeläggas vid enanknytning lill mervärdeskattesystemel anser nämnden att en anknytning avbyggnadsforskningsavgiften till detta system inte bör komma i fråga. Ävenbeträffande mervärdeskatleorganisationen gäller, alt den för atl kunna fyllasin uppgift inte bör belastas med sido-ordnade arbetsuppgifter. , sombetonar att det inte utan betydande tekniskt administrativa svårigheter ärmöjligt alt genomföra en anknytning till mervärdeskattesystemet, förordar bygger ut det nu gällande systemet för uppbörden. Elt utvidgat underlag föravgiften torde kunna erhållas även inom ramen för arbetsgivarnas nuvarande uppgiflslämning,om byggföretagens löneuppgifler kompletteras med uppgifter om den årligaomsättningen. Avgiflsberäkningen kan baseras på detta siffermaterial. Den nuvarandeuttagsprocenlen måste givetvis anpassas till del ändrade avgiftsunderlaget.Erforderlig kontroll och uppföljning torde kunna erhållas inom taxeringsrevisionen. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 27 Normgivandeför näringsindelningen i den officiella statistiken är den a"V FörentaNationerna antagna International Standard Induslrial Classifica-tion Of All EconomicActivities (ISIC), vilken ligger lill grund även för riksförsäkringsverketspremietariff för yrkesskadeförsäkringen, till vilken uttagande av byggnadsforskningsavgiftcnknyter an. Med byggnadsverksamhetavses enligt ISIC byggande av hus och anläggningar samt byggnadshantverk. Tillbyggnads- och anläggningsverksamhet räknas alla arbeten på byggnad elleranläggning, fr. o. m. planerings- och projekteringsarbeten, schaktnings-,sprängnings- och pålningsarbelen fram 1. o. m. fasad- och ylarbeten samt markarbelen.Hittills har olika statistik-grenar använt olika indelningsgrunder, även omalla har följt den i ISIC angivna huvudindelningen i näringar. finns ensvensk näringsindelning (SNI), grundad på ISIC, som skall vara normerande för alltofficiellt statistikarbete och som även arbetsmarknadsparterna har förbunditsig atl tillämpa. torde komma att ansluta sig till SNIefter viss övergångstid. SNI bygger på indelning efter aktiviteter. .5.2Byggnadsverksamhetens omfattning och fördelning Bruttonationalprodukten(BNP) mäter det samlade produktionsresultatet under visst år. Frånsett exportoch import samt lagerförändringar förbrukas BNP för konsumtion ochinvesteringar. De senare utgör f. n. omkring en fjärdedel av BNP (24,år1967). Investeringar görs i dels byggnader och anläggningar, dels maskiner,apparater o. d. svarade byggnads- och anläggningsverksamhetenför av de sammanlagda investeringarna. Återstoden gick lill maskineroch apparater. Näringsgrenen byggnadsverksamhet har varit en av de mestexpansiva . var enligt långtidsutredning(SOU 1970: 71) den årliga tillväxten . Enligt utredningen kan man underperioden 19701975 vänta en årlig ökning på . Enligtnationalräkenskaperna (Meddelande nr V 1968: 13 från )uppgick byggnads- och anläggningsinvesleringarna , räknat i löpandepriser, till ca . inkl. underhåll och ca . Maj:ts proposition nr 1971 SCButarbetar produktionsstatistik över byggnadsverksamheten. Den avser att belysabyggnadsverksamhetens omfattning och fördelning på olika projekttyper,företagsstruktur, sysselsättning m. m. Inedanstående tablå visas produktionsvärdet enligt produktionsstatistiken för år1967 fördelat på olika producenter samt på husbyggnad och anläggningsverksamhet,varvid de allmännyttiga bostadsföretagens och industriföretagens produktionhar tagits upp till något lägre belopp än SCB har beräknat. Det kan antas attanläggningssidan har undervärderats något i företagens uppgifter tillproduktionsstatistiken. Husbyggnads- och anläggningsföretag verksamma som entreprenörer och/eller egenregibyggare 10 684 2 736 2, Byggnadshantverksföretag verksamma som entre prenörer och/eller egenregibyggare 2 895 149 med byggnadsverk samhet i egen regi 440 18 4, Statliga myndigheter med byggnadsverksamhet i egen regi (exkl. statliga företag) 157 2 939 5, Kommunermed byggnadsverksamhet i egen regi (exkl. kommunala bolag och stiftelser) 169 1590 med verksamhet i egen regi 380 190 Summa 14 725 7 622 Beloppenfrån samfärdsel- och industriföretagen har framkommit sä att SCB har uppskattatproduktionsvärdet frän dessa företag till ca 570 milj. kr. utan uppdelningmellan husbyggnad och anläggningsverksamhet, varefter detta belopp harfördelats med 2/3 till husbyggnad och 1/3 till anläggningsverksamhet. Detsammanlagda produktionsvärdet uppgick till . för år 1967enligt SCB:s produktionsstatistik. uppgick de totalainvesteringarna i byggnader och anläggningar till . Skillnaden beror på bl. a. att produktionsstatistikeninte omfattar byggnadsföretag med mindre än två årsanstäUda och vissa andraföretag. 5.3Tidigare förslag om utvidgning av tillämpningsområdet för forskningsavgiften Underförarbetena till den ursprungliga förordningen angående byggnadsforskningsavgift(1953:269) framhölls att många byggnadsproblem var gemensamma för husbyggnad,vägbyggnad, vattenbyggnad osv. och att foskningsresultaten från det ena områdetofta visade sig kunna få direkt tillämpning inom det andra. Fleraremissinstanser, bl. a. , järnvägsstyrelsen, , och Kungl.Maj.-ts proposition nr 1971 29 SBEF,ansåg att avgift borde tas ut för all byggnads- och anläggningsverksamhet.Föredragande departementschefen sade sig emellertid anse attforskningsverksamheten tills vidare borde riktas in på problem som hadeanknytning till husbyggnadsområdet. Innan närmare erfarenheter hade vunnitskunde det inte anses försvarligt att ge den nya verksamheten så stor omfattningsom de nämnda remissinstanserna hade föreslagit (prop. 1953: 163 s. 41). Isamband med att den nu gällande förordningen om byggnadsforskningsavgiftträdde i kraft föreslog dåvarande riksförsäkringsanstalten attavgifts-skyldigheten skulle omfatta även den nya undergruppen 402 Väg-, valten-ochlinjebyggnad m. m. Förslaget motiverades med administrativa skäl. Vidremissbehandlingen av förslaget avstyrkte nästan alla remissinstanser denföreslagna utvidgningen. avlämnade den tillsatta byggforskningsutredningensitt betänkande med förslag till ny organisation av den statligabyggforskningen. Utredningen föreslog bl.a. alt ett av byggnadsforskningsnämndensverksamhetsområden, planforskningen, skulle brytas ut och läggas på ettsärskilt organ, vars verksamhet skulle finansieras med en avgift på fastställelseav stads- och byggnadsplaner. Som motivering för förslaget framhöll utredningenatt kritik hade riktats mol alt så stor del av forskningsmedlen gick tillplanforskning i stället för byggnadsforskning. Regeringen följde emellertidinte utredningen på denna punkt. Planforskningen förutsattes alltså även ifortsättningen bli finansierad med byggnadsforskningsavgiften. Riksförsäkringsanstaltensförslag alt utvidga avgiftens tillämpningsområde till anläggningsverksamhetvann inle heller gehör. Frågan ansågs böra prövas av det nya byggforskningsrådel(prop. 1960: 56 s. 16). överväganden om utsträckandet av byggnadsforskningsavgiflen till andragrenar inom byggnads- och anläggningsverksamheten än husbyggnad har utredningenbeaktat såväl forskningssynpunkter som mer administrativttekniska synpunkterpå uttagandet av avgiften. Forskningssynpunkternakan enligt utredningen delas på två nivåer, dels den finansierande planerande samordnande nivån och dels den forsk-ningsbedrivande nivån. Till den förrahänför utredningen sådan verksamhet som bedrivs av forskningsråden, STU m. fl.organ. Till den senare hänförs t. ex. ,högskoleinstitutioner, väginslilulel m. fl. Utredningen finner flera skäl attbegränsa sina överväganden huvudsakligen till den finansierande planerande samordnande nivån. Maj:ts proposition nr 1971 Underhänvisning till pågående utredningar betonar utredningen svårigheten attbehandla den forskningsbedrivande nivån utan atl avvakta resultat avutrednings- och reformverksamheten. Verksamheten antyder att stor rörlighet ärönskvärd på denna nivå för alt möta utveckling, nya forskningsbehov etc. Detfinns enligt utredningen inte heller några principiella hinder för altorganisationen på forskningsbedrivande nivå har annan struktur än påforskningsrådsnivå. Det kan t. o. m. vara en fördel om organisationen på denförra nivån bildar bryggor över de gränszoner som varje indelning i skildaforskningsområden måste skapa. uppfattning skulle därför en utsträckt byggnadsforskningsavgift inlebehöva medföra någon ändring av de forskningsbedrivande organens organisationeller uppgifter. Däremot bör ellforskningsområde som motsvarar avgiftsbeläggningen. Eftersom institutetsuppgift är att bedriva forskning inom delområden som ingen annan har tagithand om, skulle utsträckandet inle medföra intrång i existerande organsuppgifter. Det skulle endast innebära frihet att använda institutets resurseroch forskningsträning inom hela problemområdet. Fråganatt vidga byggnadsforskningsavgiften till andra verksamhetsgrenar änhusbyggnad blir enligt utredningen i hög grad en fråga om en planeringsamordningkan väntas ge fördelar i form av bättre forskningsresultat och effektivareanvändning av de samlade forskningsresurserna. Utredningen överväger tvåmöjligheter för planeringsamordning. Den ena innebär alt anläggningsområdetsom helhet bildar ett eget forskningsområde, del andra att hela eller delardärav samordnas med annat organs forskningsområde. Anläggningsforskningenssamordning med annan forskning Dendel av den samlade byggnads- och anläggningsverksamheten som inle betalarbyggnadsforskningsavgift kan enligt utredningen grovt delas in i tre grupper: kommunallekniskaanläggningar såsom gator, ledningar, vattenverk, avloppsreningsverk ochtunnelbanor, region- och riksanläggningar såsom vägar, järnvägar, flygfält ochstora vatten- och avloppssystem, speciella anläggningar såsom kraftverk(vatten-oljakärnenergi) och värmeverk. Detvå första grupperna anser utredningen vara tekniskt nära besläktade. Dekarakteriseras av alt de innehåller de tekniska trafik- och försörjningskomponentersom tillsammans med husen utgör delar av samhäUsmiljön. Skillnaden liggernärmast i anläggningarnas skala och funktion saml i huvudmannaskap. Despeciella, energiproducerande anläggningarna karakteriseras av att de på olikasätt betjänar och skyddar en komplicerad teknisk apparat, vars utveckling,konstruktion och tillverkning inte kan räknas in i byggnads- ochanläggningsverksamhet. Mellan anläggning och apparat finns Kungl.Maj:ls proposition nr 1971 31 oftaett starkt ömsesidigt beroende. Förhållandet har likheter med det som gällervid industribyggande, där anläggningar, hus och maskiner i vissa fall bildar enintegrerad produktionsenhet. viss mån likartat beroende mellan anläggning och annan teknik finnerutredningen även inom de två första grupperna, t. ex. i förhållandetfarledfarkost. Utredningen anser därför alt ett gemensamt drag för anläggningsverksamheternaär deras kontaktytor med annan teknisk verksamhet som ligger inomforskningsområdet för STU. Medutvecklingen av stora energiproducerande anläggningar, som lokaliseras tilleller i närheten av tätbebyggda regioner och frilidszoner, har dessaanläggningar med sina miljökonsekvenser blivit betydelsefulla delar av samhäUsmiljön.Elt annat gemensamt drag för anläggningarna är därför enligt utredningen att detillsammans med husen utgör de artificiella fasta komponenterna i den fysiska samhäUsmiljön.Detta innebär bl. a. att anläggningarna liksom husen behandlas i fysisksamhällsplanering i vid bemärkelse. Planeringen utgör en för både anläggandeoch byggande nödvändig fysisk basplanering med uppgift att bl. a. balanseraanläggningar och hus i förhållande till varandra. Utredningenerinrar om att samhällsplaneringsforskning finansieras av medel frånbyggnadsforskningsfonden. Detta är emellertid inte den enda byggnadsforskningsom kommer anläggandet lill godo. Byggnadsforskning inom material- ochkonstruktionsområdet innefattar geologi, hydrologi och klimatologi med resultatsom direkt är tillämpbara inom anläggningsverksamheten. Detsamma gäller sådanaområden som grundläggning'bl. a. genom pålning, stål- och betongkonslruklion m.m. Även inom produktionsforskningen för byggnadsverksamhet uppnås resultat somdirekt kan tillämpas inom anläggningsverksamhel. Dessa områden har också entendens alt öka sin andel av forskningsmedlen genom all tillgången påkompetenta forskare och formulerade program är god. Sådana allmänna insatsersom byggnads-forskningsrådet gör för information, standardisering m. m.betjänar i växlande grad också anläggningsområdet.