prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — I syfte att skapaexistensbetingelser för en allsidig press och vidmakthålla en fri opinionsbildningvidtogs åtgärder för att främja dagspressens ekonomiskavillkor. Dagstidningsföretag fick möjlighet att erhålla statliga lån påfördelaktiga villkor bl. a. tiU investeringar. En samdistributionsrabattinfördes för att främja samdistribution av dagstidningar. De vidtagnaåtgärderna har emellertid inte varit tillräckliga för att hejda tidningsdöden.Förslag aviseras därför till vårriksdagen om ett direkt stöd tilltidningsföretagens löpande verksamhet. För nästa budgetår har 30 milj. kr.avsatts för ändamålet. Arbets- ochanstäUningsviUkor i allmän tjänst I anslutning till ändringden i 13 § statstjänstemannalagen (1965: 274) har införtsskyldighet för myndigheterna att informera om vilka bisysslor som inte är förenligamed lagbestämmelsen. På begäran av tjänsteman är myndighet vidare skyldig gehonom besked om viss bisyssla är förenlig med nämnda bestämmelse eller inte. Nya anvisningar omdeltidsarbete och om beviljande av ledighet utan lön gäUer fr. o. m. den 1 juli1970. I anvisningarna om deltidsarbete understryks att det av främstfamiljesociala och arbetsmarknadspolitiska 1971:1 Bilaga 9 5 skälär angeläget att de möjligheter som finns att ordna sådant arbete utnyttjas. Särskild hänsyn bör tas tUl svårighet attordna barntillsyn. I anvisningarna om beviljande av ledighet meddelas bl. a.vissa normer beträffande ledighet för studier, spädbarnsvård ochbamtillsyn. Ledighet för studier får i allmänhet beviljas under sammanlagt treår av en tioårsperiod i syfte att bl. a. underlätta de anställdas deltagande ivuxenutbildning. Personaladniinistrativa och personalpolitiska frågor Förslag läggs framför om principerna för organisationen av den centrala statligapersonaladministrationen i vilken även personalvårdsverksamheten ingår. Förslaget innebär bl. a. attnuvarande statens omplaceringsnämnd och statens personalvårdsnämnd ersätts aven ny nämnd statens personalnämnd som får uppgifter inom områdenapersonaladministrativ planering, till vilket område hänförs även frågor omomplacering, samt personalhälsovård och personalsocial verksamhet. Personalnämndenföreslås bestå av en central enhet med i princip samordnande och rådgivande uppgifter samt en regionalorganisation med i första handverkställande och servicegivande funktioner mot såväl myndigheter somenskilda anstäUda. regionala organisation föreslås omfatta förutom personalvårdsnämndenshittillsvarande inom tre län arbetande kontor ett nytt regionkontor somomfattar flera län. Inom statskontoret pågår en översyn av denstatliga personaladministrationen.Under år 1970 har denna översyn i allt väsentiigtfortgått enligt uppgjorda planer. En viss koncentration av utredningsresursernahar gjorts till frågor om ett personaladministrativt informationssystem variingår även frågor om löneuträkningssystem samt personaladministrativaplaneringsfrågor i anslutning härtill. En försöksverksamhet medinformationssystemet har igångsatts inom sju myndigheter. fanns 953 företagsnämnder med sammanlagt över 9 500 ledamöter. Denförsöksbetonade beslutanderätten för de statliga företagsnämnderna synes hautfaUit väl. Utredningen angående försöksverksamhet med fördjupadföretagsdemokrati inom statsförvaltningen (DEFF) har breddat sinverksamhet . Inom ett tiotal myndigheter pågår förberedelser förpraktiska försök med olika former av ökat inflytande för de anställda. Vidarehar håUits en konferens om den statligaföretagsdemokratins förutsättningar och problem. Verksamheten medutbildning av ledamöter i företagsnämnder inom annan statlig förvaltning än försvaret och affärsverken harfrån den 1 1971:1 Bilaga 9 6 jiUi flyttats frän tillstatens personalutbildningsnämnd. Utbildningen har pågått ioförändrad omfattning. Tillkomsten av den statiiga förvaltningsskolan iSigtuna har medfört önskvärd koncentration och förstärkning av utbildningsresurserna. Förändringarna inomfinansdepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarande anslag iriksstaten för /71 framgår av följande sammanställning. Beloppenanges i milj. kr. B. Allmännacentrala ämbetsverk m. rn. C. Skatte-och kontrollväsen D. Bidragoch ersättningar till kommunema Statens allmänna fastighetsfond V. Fonden förlåneunderstöd VII. Fonden för förlag till statsverket IX. Summa kapitalbudgeten 102,0 144,9 -|- 42,9 Totalt förfinansdepartementet 2338,9 2 730,5 -1- 391,6 De totala utgifternaberäknas öka med 391,6 milj. kr. Anslagen på driftbudgeten ökar med 348,7 milj.kr. och på kapitalbudgeten med 42,9 milj. kr. Av ökningen på driftbudgetenfaller den största delen, 200 milj, kr., på skatteutjämningsbidrag tillkommunerna. På kapitalbudgeten ökar utgifterna huvudsakligen till följd av ökatmedelsbehov för byggnadsverksamhet. Utdrag av protokollet över iinansärenden, hållet införHans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , ,, , , . Chefen för ,statsrådet , och statsrådet anmäler de frågor som gällerutgifterna för /72 inom verksamhetsområde.Departementschefen anmäler därvid de frågor som tagits upp under littera A, Bpunkterna 114, C, D, E punkterna 18 samt 15 och 16 på driftbudgeten och underII utom punkt 14, V, VII och IX på kapitalbudgeten samt statsrådetLöfberg de frågor som tagits upp under littera B punkterna 15 19, E punkterna914 på driftbudgeten samt IIpunkt 14 på kapitalbudgeten.Föredragandena anför. 1969/70Utgift 14 034 802 1970/71 Anslag 16 220 000 1971/72 Förslag 15500 000 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes Prop.1971:1 Bilaga 9 g I samband med överflyttning av uppgifterrörande det finansiella biståndet från tUlutrikesdepartementet utgick en tjänst som departementsråd i Cr 2 urfinansdepartementets organisation (prop. 1970: 44, SU 85, rskr 192). Kungl.Maj:t har med stöd av bemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 105,rskr 295) beslutat inrätta en tjänst som kansliråd i Cr 1 ifinansdepartementet för handläggning av frågor på det internationellaekonomiska området. Som chefen för harnämnt vid sin anmälan av anslaget till regeringsrätten avses enkansliorganisation för regeringsrätten inrättas (jfr bU. Eftersom departementets befattning med regeringsrättsmålen därmedupphör, minskar medelsbehovet under förevarande anslag med . Iövrigt ökar medelsbehovet under anslaget med . Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl. Maj :t föreslår att till /72 anvisa ett förslagsanslag av . Gemensamma ändamål för statsdepartementen 15 320 000 17 196 000 1969/70Utgift 13 648 138 1970/71Anslag 1971/72 Förslag Från anslaget bestrids kostnader förstatsdepartementens organisationsavdelning och andra för statsdepartementengemensamma anordningar samt departementens lokalkostnader, utgifter förexpenser Reseersättningar (även utrikes r;sor) + 1 998 000 (1430 000) + 1 876 000 1971:1 Bilaga 9 9 avseendeinredning och utrustning av lokaler, telefon m. m. samt kostnader förtjänstebUar, allt i den mån medel inte anvisas i annan ordning.Hyreskostnaderna för utrikes- och försvarsdepartementens lokaler samt dekostnader för bränsle, lyse och vatten som hänför sig till utrikesdepartementetbestrids från vederbörande departementsanslag. Förpris- och löneomräkning m. m. beräknar jag . Jagräknar vidare medel för lokalplaneringsarbete och ett biträde förpersonalregistrering. Lokalkostnadernaökar med hänsyn till nytillkommande lokaler främst i kvarteret . Förinventarier i nya lokaler och kostnader i sambandmed omflyttningar av departementen behövs viss engångsanvisning förnästa budgetår. Med hänvisning till sammanställningen ochvad jag har anfört förordar jag att anslaget tas upp med . Jaghemställer, att Kungl. att till Gemensamma ändamål förstatsdepartementen för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 74 183 1970/71 Anslag 400 000 1971/72Förslag 620 000 Frånanslaget bestrids utgifter för ekonomiska attachéer. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med . Jag har därvid tUl skillnad från vad som ärfaUet för innevarande budgetår räknat medel för ersättning avseende tjänstersom tillhandahålls ekonomiska attachéer genom utrikesförvaltningen. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att till Ekonomiska attachéer för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1969/70Utgift 7 219 063 Reservation 243 484 1970/71 Anslag 5 500 000 1971/72Förslag 6 500 000 Anslaget har belastats med utgifter förbl. a. den s. k. långtidsutredningen i större utsträckning än beräknat.Ytterligare medel behöver därför anvisas för innevarande budgetår. Prop.1971:1 Bilaga 9 10 medelsbehovettiU 1 milj. kr. och kommer senare denna dag att förorda att detta beloppanvisas på tiUäggsstat riksstaten för budgetåret1970/71. För nästa budgetår beräknar jagmedelsbehovet tUl 6,5 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. atttill Kommittéer m. m. för /72 anvisa ett reservationsanslag av6 . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer, att Kungl. att till Extra utgifter för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . B.ALLMÄNNA CENTRALA ÄMBETSVERK M. 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 3 246 589 3 740 000 3 965 000 Kammarkollegiet är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som är av fastighets- eller kameralrättslignatur eller angår vissa allmänna intresseneller avser kyrklig egendom. Kollegiet är dessutom bevakningsmyndighetför civila myndigheter i fråga om fordran, som tillkommer staten, ochgranskningsmyndighet i fråga om stämpelskatt, arvsskatt och gåvoskatt. I kollegiets uppgifter ingår bl. a. attföra det allmännas talan i vattenmål och mål om ersättning eller inlösenenligt naturvårdslagen (1964: 822).Kollegiet handlägger även frågor om den kommunala och kyrkliga indelningen, denprästerliga tjänsteorganisationen, prästers och kyrkomusikers avlöning,lappväsendet och jordregistret. Vidare har kollegietvård och inseende över viss statlig och annan fast egendom. Kollegietsadvokatfiskalskontor (kammaradvokatfiskalskontoret) har att bl. a, bevaka detallmännas rätt i ärenden som angår allmänna arvsfonden. Chef för kollegiet är en generaldirektör.Kollegiet är organiserat på fyra byråer, advokatfiskalskontoret och ettarkivkontor. ring 1971/72 -f 10 000 -f 4 000 (10 000) [+ 40 000) -f- 225 000 1971:1 Bilaga 9 12 1, Löne-och prisomräkning m, m, , 2, Dearbetsuppgifter som tillfördes kammarkollegiet i samband med naturvårdslagenstillkomst har inneburit en successiv ökning av arbetsvolymen. Påadvokatfiskalskontoret behövs därför ytterligare en advo-katfiskal och en kansUst (+ ,), 3, För anskaffande avautomatisk telefonväxel behövs , 4, Medelsbehovet iövrigt ökar med . Med hänvisning till sammanstäUningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel för bl,a, ytterligare en ad-vokatfiskal och en kanslist (2), JaghemstäUer, att Kungl, Maj:t föreslår att till Kammarkollegiet för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . () är centralförvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionen och handharhuvuddelen av denna. Centralbyrån har dessutom en allmänt samordnande funktioninom statistikområdet. Det åligger vidare centralbyrån att utföra folkräkningar och vissa andra räkningar och att göralångsiktiga yrkes- och utbildningsprognoser. Hos centralbyrån förs bl.a. äktenskapsregistret, det centrala bilregistret och företagsregistret. Statistiskacentralbyrån leds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Dennehar närmasit under sig en planeringschef och en produktionschef. Inom verketfinns vidare en planerings- och samordningsavdelning, en byrå föradministration och information, nio ämnes-byråer,ett prognosinstitut, ett utredningsinstitut, en programmerings-central, endatamaskincentral och en central för databehandling. Vid centralbyrånfanns 1 530 anställda varav 127 vid utredningsinstitutet och 330 viddatamaskincentralen m. m. Av dessa arbetade ca 230 i . Därutöver fannstillfälligt anställd personal, tUl övervägande del inom uppdragsverksamhet. tillhör demyndigheter som deltar i utrednings- ochförsöksverksamheten med programbudgetering. Följande programindelninggäller tills vidare för centralbyrån. Statistik,register och prognoser Prop.1971:1 Bilaga 9 13 ProgrammenStatistik, register och prognoser samt Statistisk uppdragsverksamhet indelas i följandedelprogram. c) Handel, samfärdsel och servicenäringar d) Byggnadsverksamhet, bostäder och andra byggnader e) Samhällsekonomi och offentlig förvaltning g) Befolkning och hushåll h) Rätts- och socialväsende i) UtbUdning j)Yrkes- och utbildningsprognoser k)Gemensam metodutveckling, intern och extern.samordning 1) Bibliotek, arkiv och information Vidare indelasdelprogrammen i löpande verksamhet, intermittenta undersökningar och utvecklingsarbete. Medel för statistiska centralbyrånsverksamhet anvisas under följande anslag. Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser Statistiskacentralbyrån: Statistisk uppdragsverksamhet Statistiskacentralbyrån: Teknisk uppdragsverksamhet Anslag1 är ett förslagsanslag för finansiering av program 1, Anslag 2 och 3 är förslagsanslag, somvart och ett tas upp med ett formellt belopp på . Under anslagenredovisas kostnader och intäkter för motsvarande program. Intäkter som svararmot komplementkostnader levereras in på särskild inkomsttitel på riksstaten. Anslagen får i princip inte belastas. För attlösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem föruppdragsverksamheten under programmen samt för att tills vidare tillgodose behovav rörelsekapital disponerar centralbyrån en rörlig kredit i riksgäldskontoretpå högst 4 mUj. för programmet Statistisk uppdragsverksamhet och högst 8,5milj. för programmet Teknisk uppdragsverksamhet. : Statistik, register ochprognoser 1970/71 Anslag 70 000 000 1971/72Förslag 81 340 000 Programmet Statistik, register ochprognoser avser statistikproduktion, samordning av den statliga statistiken,förande av vissa centrala register,prognos- och utvecklingsarbete inom statistikens område m, m. Statistiskacentralbyrån har i sin anslagsframställning delat in verksamheten underprogrammet, förutom enligt delprogramindelningen, i löpande verksamhet, intermittentaundersökningar och utvecklingsar- Löpande verksamhet avser den löpandestatistikproduktionen och registerarbetet. Intermittenta undersökningar gällerstörre, i regel med viss periodicitet återkommande undersökningar. TiUutvecklingsarbete hänförs dels utvecklingsprojekt som syftar till att ta framny statistik, dels projekt som avser mera omfattande förändringar ochanpassningar av den reguljära statistikproduktionen. Utvecklingen inomprogrammet dels enligt denna indelning, dels enligt delprogramindelningenframgår av följande sammanställningar. Summa kostnader" Avgår intäkter Summa anslag/utfall '1969/70 1971/72 Beräknar c) Handel,samfärdsel och d) Byggnadsverksamhet, bo- städer och andra byggna- e) Samhällsekonomi och of- g) Befolkning och hushåll h) Rätts- och socialväsende j) Yrkes- och utbildnings- k) Gemensam metodutveck- ling, intern och extern 1) BibUotek, arkiv och infor- 57 313 000 70375 000 99 789 000 81220000 449 000 375000 375 000 375000 495 000 495 000 56 864 000 70000 000 ' 99 909 000 81 340 000 ' Överslagsmässig översättning till delprogram, " I summa kostnaderingår även kostnader som motsvaras av intäkter. Dessa kostnader är intefötdelade på delprogram. ' I sinanslagsframställning begär ett anslag av 92 580 000kr. 1969/70 1970/71 1971/72 Beräknar 48 066 000 51356 000 68 676 000 56 972 000 Löpande verksamhet Intermittenta undersökningarUtvecklingsarbete 3 572 000 5 226 000 13 144 000 5500 000 20932 000 9 806 000 18373 000 5 500 000 Summa anslag/utfall 56864 000 70 000 000 99 414 000 80 845 000 Statistiska centralbyrånframhåller att verksamheten påverkas av och måste anpassas till både de nya ochförändrade konsumentbehov som uppstår tUl följd av utvecklingen i samhället ochtill de nya metoder och tekniker att producera statistik som successivtframkommer. Situationen kännetecknas enligt centralbyrån av en storefterfrågan med krav dels på ny statistik inom olika områden, dels påkvalitetsförbättringar och utbyggnad av befintlig statistik. En rad faktorerpåverkar efterfrågesituationen. Bland sådana faktorer nämns förändringar i denstatliga politikens mål och medel, strukturförändringar inom näringslivet ochsamhället i övrigt, forskning samt den inom många områden livligasamhällsdebatten. Faktorernas betydelse för efterfrågan kan emellertid sällankvantifieras. Som framgår av de nyssredovisade sammanställningarna har centralbyrån i sin anslagsframställningredovisat förslag som skulle innebära en anslagshöjning med 29,9 milj. kr.Centralbyrån har emellertid stannat för att föreslå en anslagshöjning av ca22,5 milj. kr. För pris-och löneomräkning samt kostnader för nya lokaler m. m.beräknar verket för hela programmet . Av ökningen avser vidare . kostnader för flyttning till nya lokaler i kvarteret . Underde olika delprogrammen begär centralbyrån medel för bl. a. följande ändamål. Kostnaderna förfiskeriinventering, som gengmförs , bortfaller. För utveckling avbl. a. husdjursstatistiken samt markanvändnings- och miljöstatistik begärs . För omläggning ochutbyggnad av lagerstatistiken samt utbyggnad av investeringsenkäterna förindustrin m. m, erfordras ytterligare , I syfte alt tillgodosekonsumentönskemål om en högre kvalitet i den löpande statistiken förordasfortsatt satsning på utvecklingsarbetet inom industristatistiken. 1971:1 Bilaga 9 16 c) Handel, samfärdsel och servicenäringar Centralbyrån föreslår attprisstatistiken byggs ut för . För statistik över varutransporter påvägar, som utarbetats sedan särskilda medel ställts till verketsförfogande, begärs . Efter slutfört utvecklingsarbete beträffandelagerstatistik föreslås att , anvisas för lagerstatistik fördetaljhandeln. För arbeten i anslutning tiU den databank för bUregistrering somhåUer på att byggas upp begärs . Centralbyrån föreslår vidare att enny egnahemsundersökning genomförs till en kostnad av . Förutvecklingsarbete under delprogrammet begär verket sammanlagt . d) Byggnadsverksamhet, bostäder och andrabyggnader Innevarande budgetår harmedel anvisats för integrerad databehandling av uppgifter i ansökningar förpreliminära beslut om bostadslån. Centralbyrån föreslår att denna statistikbyggs ut för en kostnad av . till att omfatta även slutliga beslut ombostadslån. Under /72 behövs på nytt medel för en fastighetsomkostnads-undersökning.Verket begär vidare medel för en intermittent undersökning avhushållsstrukturen i nya bostadsområden. Totalkostnaden för undersökningenberäknas tiU . e) Samhällsekonomi och offentlig förvaltning Nationalräkenskaperna börenligt centralbyrån förbättras och byggas ut särskilt vad gäller de preliminäraårsberäkningarna och vissa kvartalsdata. Kostnadsökningen härför beräknas till385 . För produktion av en ny statistik över företagens utländskaskulder och tiUgångar som påbörjats enligt uppdrag av Kungl. Centralbyrån föreslår vidare att löpande statistik inom forskningsverksamhetensområde införs till en kostnad av . och att kreditmarknadsstatistikenbyggs ut för . I enlighet med statsmakternas beslut skall enallmän företagsräkning genomföras eller 1972. Statistiska centralbyrånlägger i sin anslagsframställning och i särskild skrivelse fram förslag delsom den allmänna företagsräkningen, dels om utveckling av det centralaföretagsregistret. Verket anför därvid bl. a. följande. Syftet med företagsräkningen är primärt attbelysa strukturen inom näringslivet såväl i dess helhet som regionalt i olikaavseenden och att förbättra det centrala företagsregistret vad avser ingåendeekonomiska enheter och ingående data om enheterna. Räkningen bör utföras år1973 och avse beståndsdata och perioddata för kalenderåret1972. Alla företag, med och utan anställd arbetskraft, bör omfattas av räkningen.Företag rned en omsättning understigande 10 000 Prop.1971:1 BUaga 9 17 kr., företag utan anstäUda inomfastighetsförvaltning samt sektorerna hushåUsarbete och fristående artist- ochkonstnärsverksamhet föreslås dock inte ingå i räkningen. Genomföretagsräkningen föreslås bl. a. näringsgrensdata, ekonomiska och finansielladata, realkapitaldata, fysiska data samt sysselsättningsdata bli insamlade.Datainsamlingen för företag med anställd arbetskraft beräknas ske genom en särskildpostenkät. För företag utan anställd arbetskraft föreslås en särskild insamlingsrutini anslutning till självdeklarationen vid taxering. Preliminärredovisning av företagsräkningens resultat beräknas ske omkring den 1 januari1974 och definUiv redovisning . Kostnaderna för företagsräkningenanger centralbyrån till ca . För nästa budgetår föreslår verketatt dr>'gt 1,7 milj. kr. Det centralaföretagsregistret förs vid enligt statsmakternasbeslut . I registret, som omfattar aktuella uppgifter endast om företagmed anställd arbetskraft, registreras uppgifter om bl. a. företagens namn,näringsgren, lokalisering och antalet anställda. Registret fyller en viktigfunktion som instrument och underlag för statistikproduktionen. Kraven påregistret har emellertid ökat starkt . Genom tillkomsten avvissa administrativa databaserade rutiner inom bl. a. skatteväsendet harförutsättningarna ökat att förbättra registret. Verket föreslår mot dennabakgrund vissa kompletteringar av registret, en snabbare aktualisering avregistrets bestånd av företag och en successiv komplettering av information omnya företag. Kostnaderna för det centrala företagsregistret beräknas för nästabudgetår till 1,5 milj. kr., vUket innebär en ökning med 0,4 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. Centralbyråns förslag ifråga om utvecklingsarbete under delprogrammet omfattar en kraftig satsning påatt fullfölja tidigare påbörjade projekt inom den ekonomiska statistiken ochnationalräkenskaperna. För utbyggnad avlönestatistiken inom den offentliga och den privata sektorn begär centralbyrånsammanlagt . De löpande arbetskraftsundersökningarna bör vidareutvidgas för , så att de medger en bättre regional redovisning. Somkomplettering till arbetskraftsundersökningarna förordar verket att enintermittent undersökning genomförs om personer utanför arbetskraften, g) Befolkning och hushåll Centralbyrån föreslår att189 , anvisas för en eventuell omläggning av den löpandebefolkningsstatistiken. För omläggning m, m, av den årliga inkomst- ochförmögenhetsstatistiken till följd av reformeringen av skattesystemet behövs361 . 2 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 9 18 attlöpande undersökningar över hushållens inköpsplaner införs och beräknarkostnaderna härför till . För intermittentaundersökning.ar under delprogrammet begär centralbyrån sammanlagt drygt 18 milj. kr. Större delen härav,, avser folk- och bostadsräkning. Arbetet med denna räkning,vars totalkostnad uppgår till 37,5 milj. kr., fortgår planenligt. Under nästabudgetår bör planeringen folk- och bostadsräkning påbörjas ochverket begär J'ör detta arbete . Innevarande budgetår harcentralbyrån anvisats medel för deltagande i en jämförande internationellinkomstfördelningsstudie. Verket föreslår aft dennaundersökning sammankopplas med en undersökning av inkomstfördelningenefter transfereringar och föreslår att . anvisas för ändamålet. Centralbyrån föreslår vidare att ettantal nya intermittenta undersökningar beslutas. Verket har med medel somanvisats för utvecklingsarbete påbörjat arbetet med planeringen av ensparundersökning. Undersökningen skall enligt planerna redovisa hushållenssparande . Totalkostnaden förundersölcningen beräknas på nuvarande planeringsstadium till 4,6 mUj.kr. Kostnaderna under nästa budgetår uppgår till 2 milj. kr. För nya intermittenta undersölmingar iövrigt beräknas totalkostnaderna till följande belopp, nämligentidsbudgetundersökning , levnadsnivåundersökning 1 å 1,5 milj. kr.,sameräkning 1,0 milj. kr. och språkundersökning 1,2 milj. kr. Kostnaderna för1970 års valstatistik, , och för hushållsbudgetundersökningen 1969,200 000 kr., bortfaller nästa budgetår sedan dessa undersökningar slutförts.