prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — SRanser det lämpligt att skaffa större personalresurser under en övergångstid,dels genom alt anställa tUlfällig personal, dels genom att bibehålla personalefter pensionsålderns inträde. förfastighetsdata tar upp delegationens tanke på att underlätta rekryteringen avvissa personalkategorier genom alt anordna UtbUdning på lokaliseringsorten.Nämnden förordar sådan lokal utbUdning av programmerare. föreslår atl desom inle vill flytta med kan få forlsälla i kvarblivande delar av verket. Dellakan åstadkommas om utflyttningen sker i etapper. En annan lösning för att intefå alltför stora produk-lionsslörningar vore att träffa specialavlal med vissapersoner om all åtminstone tUlfälligt vara kvar i myndigheten mot att degaranteras andra acceptabla befallningar i . Delegationen föreslår attlokaler för de utlokaliserade myndigheterna med sammanlrädesrum och arbetsrumskall anordnas i någon centralt belägen byggnad i och saml 1971: 29 96 anser dock attspeciella utrymmen bör anordnas för försvaret. Lantbruksstyrelsen ifrågasätterdet motiverade i ett särskUl administrativt serviceorgan. Om sådanaanordningar anses erforderliga kan de knytas tUl en viss myndighet, exempelvisstatskontoret. Delegationenanser att vissa organ kan ha behov av alt ha någon mindre enhet eller filialkvar i . anmäler i detta sammanhang behov av dels eltlokalt väderkontor i , dels ett mindre laboratorium för analys avvattenprover. Lantmäteristyrelsen hävdar för sin del alt det är oundgängligennödvändigt atl ha en permanent mindre stab i . Isamband med omlokaliseringen behöver enligt delegationen i vissa fallorganisationen ses över. bedömer detangelägel med en översyn för flertalet av de enheter inom försvaret somföreslås omlokaliserade. Statskontoret framhåller att den internaorganisationen bör ses över innan byggnader programmeras och projekteras påden nya orten. anser det angelägel all se övermyndigheternas organisation och uppgifter med särskUd uppmärksamhet påddegeringsfrågan. Samråd bör därvid ske med civUdepartementets länsberedning.Länsstyrelsen i anser att en omorganisation kan göra detlättare att komma igång på den nya orten. TCO understryker viklen av altorganisationsöversynen görs före utflyttningen, bl. a. med hänsyn tUl alleventuellt friställd personal lättare kan få ny anställning istockholmsområdet. Delegationensförslag om särskUda organisationskommittéer med bl. a. representanter för deanställda tillstyrks av , försvarets sjukvårdsstyrelse,, statskontoret, statens omplaceringsnämnd, lantbruksstyrelsen,, i , kartverkets personalförening,, vid centralnämnden förfastighetsdata och TCO. , lantbruksstyrelsen ochSACO-föreningen vid påtalar behovet avspeciella resurser för denna uppgift. Ulanatl gå in på delegationens förslag om organisationskommittéer pekar ytterligareett antal remissinstanser på vikten av all berörda arbetstagargrapper deltar iplanerings- och utredningsarbetet vid en omlokalisering. Denna uppfattningförs fram av , länsstyrelserna i ochSkaraborgs län saml , personalvårdsnämnden och . Delegationenför förvaltningsdemokrati finner att de frågor som enligt delegationen börbehandlas av organisationskommilléema med fördel kan ingå iförsöksverksamheten med fördjupad förvaltningsdemokrati. Delegationenframhåller härvid att frivUligheten är ett väsentligt inslag iförsöksverksamheten. Även statskontoret ställer sig tveksamt tUl Prop.1971: 29 97 delegationens förslag att infoga samtliga avomlokaliseringen berörda organ i denna verksamhet. Således framhållerstatskontoret atl myndigheten själv och dess personal måste få avgöra omanslulning. anser all berörda organ borde infogals i nämnda försöksverksamhetredan innan delegationens förslag presenterades offentiigt. Liknande synpunkterframförs av försvarets sjukvårdsstyrelse, som raenar att delegationenshandläggning av omlokaliseringsförslagel klart avviker från de principer för enökad förvaltningsdemokrati som innebär information och medinflytande för deanställda. I storl sett samma uppfattning redovisas av statens rättskemiskalaboratoriums blodgruppsserologiska avdelning. Nästan samtliga remissinstanser understryker, liksomdelegationen, all del är angelägel all arbetsgivaren-staten ägnar personalfrågornaden största omsorg. Härvid förutsätts en generös inställning för atl inteflyttningen skall bli en ekonomisk belastning för personalen. Bland deremissorgan som uttalat sig i denna fråga märks ,, , överbefälhavaren,värnpliktsverket, mUilärpsykologiska institutet, ,, , länsstyrelserna i , , ochVästernorrlands län samt lantbruksförbundet, RLF, statens omplaceringsnämnd,, , lantmäteristyrelsen, LO, SR, TCO,, vid ,företagsnämnden vid personalpensionsverket, domänverket ochaffärsverksdelegationen. framhåller att del, bl. a. medhänsyn till all oron bland personalen redan är stor, är angelägel atl statenredan på ell tidigt stadium deklarerar en positiv och generös inställning lillalt lösa de anställdas problem. Liknande synpunkter anförs av kartverket. Enligtlantmäteristyrelsen skulle delegationens exempel på vissa förmåner förpersonalen inle ge någon mer påtaglig kompensation. Del måste därför vara ellminimkrav atl dessa åtgärder genomförs. föreslår att en katalog överpersonalvårdande åtgärder las fram på basis av kompletterandeattitydundersökningar. finner del klart otillfredsställande all konkretaförslag om ekonomiska förmåner för de anställda inle lämnats av utredningen.Liknande synpunkter framförs av företagsnämnden vid , vämpliktsverket och lantbruksstyrelsen. och understryker att del krävsspeciella åtgärder inriktade på varje enskild individs föratsättningar ochönskemål. förutsätter atl de krav som förts fram ibetänkandet "Översyn av den statliga personalvårdens organisation"(Fi stencil 1970: 6) tillgodoses. Erforderlig utbyggnad av personaladministrativafunktioner m. m. bör enligt styrelsen snabbt komraa tUl stånd. 4 1971.1 saml. Prop.1971: 29 98 Flera remissinstanser påpekar atl många av de frågor somhänger samraan med genomförandel av utredningens förslag är förhandlingsfrågor.Denna uppfattning redovisar , företagsnämnden vidpersonalpensionsverket, TCO, , , ,kartverket, värnpliktsverket, militärpsykologiska institutet,, domänverket och . hävdaratt sådana förhandlingar inle bara innebär skäligt hänsynstagande tUlpersonalens intressen ulan också utgör en förutsättning för bedömande av deverkliga kostnadema för en ulflyllning. Utredningen har redovisat ett antal exempel på åtgärdersom kan vidtas för personalen. När del gäller särskilda åtgärder för denpersonal som följer raed vid oralokalise-ringen understryks vikten av enraycket generös inställning från statens sida av ,domänverket, länsstyrelserna i och saml LO,, vid centralnämnden förfastighetsdata och vid . och vid centralnämnden förfastighetsdata förordar full ekonomisk kompensation för lägre dyrorlsgrupp ochhögre utdebitering. ochTCO-föreningen vid finner det självklart atllön i dyrorlsgrupp 5 får behåUas. Lantbruksstyrelsen och TCO anser altomställningsbidrag bör övervägas. yrkar på kompensationför högre utdebitering och för ökade bostadskostnader. När det gäller anstånd med omstationering och kartverkets personalförening all sådanaansökningar bör behandlas generöst. Flera remissorgan delar delegationens uppfattning attmöjligheterna att ordna bostäder på utflytlningsorterna är en fråga av centralbetydelse. SR framhåller alt personalen måste tUlförsäkras förmåner som intetvingar lUl godtagande av första bästa erbjudna bostad. förfastighetsdata, vid ochTCO-föreningen vid samt lantmäteristyrelsenoch kartverkets personalförening varnar i detta samraanhang för kategoriseringav bostädema för tjänstemän på ulflyltiiingsorterna. samt länsstyrelserna iGävleborgs, och utgår liksom utredningenifrån att en ökad bostadskvot krävs för att klara bostadsförsörjningen. Arbetsgivaren bör enligt domänverket och TCO medverka medbl. a. bosladsanskaffningslån och hjälp med avveckling av bostaden i och förordar särskilda åtgärderför dem som på ogynnsamma villkor tvingas sälja sina villor. Prop.1971: 29 99 , , , vid centralnämnden förfastighetsdata och vid uttalaratl personalen bör få full täckning för alla flyttningskostnader. Delegationen förordar möjligheter lUl fria resor både tilllokaliseringsorten före utflyttningen och lill efteromlokaliseringen. Detta tUlstyrks av personalpensionsverket, iVästernorrlands län, SR, TCO samt SACO- och TCO-föreningarna vid centralnämndenför fastighetsdata. Bland delegationens exempel på åtgärder för den personalsom flyttar med har inte tagils upp frågan om hjälp med arbete för förvärvsarbetandefamiljemedlemmar. , , SR och TCOanser att staten måste medverka lill alt skaffa make/maka arbete på den nyaorten. föreslår i detta sammanhang alllediga platser vid statiiga organ på lokaliseringsorterna får tillsättas förstefter samråd med statens omplaceringsnämnd. Detta skulle kunna ge även deflyttandes familjemedlemmar ökade möjligheter lUl anställning pålokaliseringsorten. menar all kompensationsåtgärder måste sättas in därmake/maka ej får anställning eller får lägre lön. Även Statsanställdas Förbundförordar sådan kompensation i form av pension eller livränta. Kartverkets personalföreningförordar alt medflyltande familjemedlemmar kan få tillfälle till omskolning omsvårigheter uppkommer att få anställning på den nya orten. TCO föreslår all man kan låta viss personal varakvarslalionerad i , exempelvis sådan som inte har så många tjänsteårkvar. vid atl tjänstemännens fritid i större utsträckning än f. n. måste tas ianspråk för tjänsteresor. Föreningen kräver kompensation i någon form för dennaförsämring av tjänstgöringsförhållandena. betonar att bibehållandet av den specialiseradearbetskraften ur produktionssynpunkt är så viktig all även mycket stora kostnaderför förmåner och ersättningar till den personal som flyttar med kan innebära envinst för statsmakterna. För dem som slutar sin anställning lill följd avomlokalisering bör arbetsgivaren medverka till all skaffa likvärdig anställningi ! Delta framhålls bl. a. av , centralnämndenför fastighetsdata, vid ,företagsnämnden vid personalpensionsverket, försvarets sjukvårdsstyrelse,lantmäteristyrelsen, domänverket, i län, SR, . LO uttalar aft den personal som på grund avfamiljeförhåUanden eller liknande ej följer med skall erbjudas annat arbeteinom den statliga förvaltningen i . 1971: 29 lOO Statens omplaceringsnämiid har inget atl erinra mot samrådmed nämnden innan lediga befallningar i återbesätts.Nämnden anser dock atl tanken på alt i första hand erbjuda personal vid organsom fortfarande skall vara kvar i vakanta platser i utlokaliseradeorgan kräver ytterligare ingående överväganden. , domänverket, vid skogs/iögskolan understryker viklen av allomplaceringsnämnden snabbi sätter in åtgärder. Nämnden bör därför få ökaderesurser. Några remissinstanser, nämligen statens rätts/ För den som inle kan få likvärdig sysselsättning iStockholm förordar några remissinstanser förtidspension, nämligenkriminalvårdsstyrelsen, domänverket och TCO. Kompensation i form avavgångsvederlag föreslås av domänverket och . Statsanställdas Förbundförordar förbättrade pensions- eller livräntebeslämmelser. Staten bör vidare enhgt TCO vara beredd alt anslå medeltill utbildning för all underlätta de anställdas omplacering lill nyaverksamhetsområden. TCO påpekar alt det är en uppenbar fördel att personalenstannar och omplaceras i . Effekten blir då nyrekrytering och nya arbetstillfällenpå lokaliseringsorterna som vakanta statliga tjänster i kantillsältas utan nyrekrytering. vid del rimligt alt även den som får nytt arbete inom storstockholmsområdelskall få hjälp med bostad närmare den nya arbetsplatsen och kompensation förflyttningskostnader m. m. understryker vikten av all de avdelegationen angivna utgångspunkterna för lokalförsörjning iinflyttnings-orterna blir styrande för lokalplaneringen. Delta innebär bl. a.att myndigheterna skall få ändamålsenliga lokaler helst i städernas centraladelar. anmäler i sitt remissvar avsikten all i lokalproduklionsprocessendelegera vissa arbetsuppgifter från den centrala myndigheten lill de regionalabyggnadsföi-vallningarna. påpekar alt representanter förutflyttnings-myndigheten redan från början måste få medverka iplaneringsarbetet. framhåller att personalenbör få påverka planeringen av lokalerna. Statskontoret och tillstyrker delegationensförslag till lokalproduktionsprocess. I detta sammanhang uttalar statskontoretalt en förstärkt organisation krävs för planering av byggnadsverksamheten iStockholm. Prop.1971: 29 101 i framhåller atl det ärviktigt alt påbörja planeringen för lokalförsörjningen. framhåller som en positiv faktor i samband medutflyttningen möjligheten att få sammanhållna lokaler i en och samma byggnad. Fortifikationsförvaltningenanser alt tvåstegsförfarandet i byggprocessen bör tillämpas för försvarets deläven i detta sammanhang. Förvaltningen anmäler i samband med detta avsnitt altde av delegationen ej beräknade kostnaderna för investeringar för försvaret iÖstersund kan beräknas till 60 mUj. Dessa kostnader torde i stort settmotsvara investeringsbehovet för lokaler för försvarels förvaltningsskola ocharméns tekniska skola oavsett förläggningsorl. Den avdelegationen föreslagna tidplanen tillstyrks avkriminalvårdsstyrelsen, statskontoret samt länsstyrelserna i ochVästernorrlands län. Tiden bör anpassas till personalens behov av alt planeraför sig själv anser och vid centralnämnden förfastighetsdata. ERU framhåller atl takten i lokaliseringen bl. a. måsteavgöras av möjligheterna att bygga ut samhällskapital, dvs. man kan inle baraulgå från möjligheterna all uppföra lokaler vid tidsplaneringen. Liknandesynpunkter framförs av planverket. Fleraremissinstanser ställer sig tveksamma lill att hinna genomföra omlokaliseringeninom den av delegationen föreslagna tiden. Sålunda menar fortifikatioiisförvalttdngenatt behövs. yrkar för sin egen del på ensenareläggning på grund av pågående omläggnings- och ralionaliseringsarbete.Byggnadsstyrelsen framhåller atl elt genomförande av föreslagen tidsplan krävergynnsamma föratsättningar. Liknande synpunkter framförs av , somfinner det utomordentligt viktigt att inga förhastade forceringar görs. Lantbruksstyrelsenanser det vara realistiskt alt räkna med en omställnings-tid på bortåt 10 år.Även lantmäteristyrelsen och företagsnämnden vid personalpensionsverket finnerden föreslagna övergångstiden för kort. 1971: 29 102 Lokaliseringav mynt- och justeringsverkets mynt- och medalj-tillverkning Mynt-och justeringsverket är uppdelat på fem avdelningar, varav en för tillverkningav mynt och medaljer. Denna avdelning har ca 50 anstäUda. Mynt-och justeringsverket hemställde om en utredning av den framlidalokaliseringen av verkels mynt- och medaljlill-Verkning. Bakgrunden lill framställningenvar alt vissa planer på trafikförsörjningen i berörde de lokaler därmynt- och medaljtillverkningen sker. Vidare var lokalerna för tillverkningenhårt nedslitna och inte ändamålsenliga för verksamhetens art och omfattning. Kungl.Maj:t uppdrog ål statskontoret att efter samråd med mynt- ochjusteringsverket, och utreda fråganom mynt- och medalj tillverkningens framlida lokalisering. Statskontoret föreslog all tillverkningen förlades lUlTumba under förutsättning all ell nytt sedeltryckeri förlades dit. Mynt- ochjusteringsverket ställde sig i sill samrådsyttrande avvaktande till förslagel. Mynt-och justeringsverket föreslog efter ytterligare utredning, underförutsättning att mynt- och medalj tillverkningen av lokaliseringspoliliskaeller andra skäl skulle förläggas utanför , och i andrahand som lokaliseringsort. Som skäl för förläggning till Eskilstunaåberopades dels del samarbete som borde kunna komma tUl slånd med dåvarandeförsvarels fabriksverk, dels stadens metallbearbelningstradilioner. Förlokalisering till talade bl. a. närheten till mynt- ochjusteringsverkets största leverantör av halvfabrikat, nämligen SvenskaMelaUverken i . Kungl.Maj:l uppdrog åt mynt- och justeringsverket ochbyggnadsstyrelsen all förbereda en ulflyllning av mynt- ochmedaljlillverkningen till . Uppdraget anmäldes för i 1969års stalsverksproposilion. Vid riksdagsbehandlingen påpekade statsutskottet (SU1969: 7) i anledning av motioner att Kungl. Maj:t ej förelagt förslagom mynt- och medalj tillverkningens framtida lokalisering. Statsutskotlelförklarade sig i och för sig inle ha någonting all erinra mol alt ifrågavarandelokalisering skedde till . Emellertid framhöll utskottet all del ejendasl av ekonomiska skäl ulan även från lokaliseringspoliliska utgångspunkterkunde vara väl motiverat all förläggningen av mynt- och medaljlillverkningentill annan ort än , exempelvis , ytterligare studerades,nämligen om resultatet av det lokalprogramarbete m. m. som byggnadsstyrelsenfått uppdrag att göra pekade mot mera väsenlliga avvikelser från de ekonomiskakalkyler som presenterats i statskontorets utredning. 1971: 29 103 Byggnadsstyrelsenlade fram förslag om nybyggnad i förverksamheten. stalsverksproposilion (bil. 9 s. 59 och 83) förordadesen nybyggnad i och begärdes medel för ändamålet. Departementschefenframhöll därvid att stora fördelar är förenade med en förläggning avverksamheten lill . Samordningsmöjligheterna med förenandefabriksverken och de låga transporlkostnaderna både för halvfabrikat tillmynltiUverkning och för färdiga mynt underslröks. Vid behandling avfrågan uttalade sig för förnyade överväganden från Kungl. Maj:ls sidai fråga om val av lokaliseringsort (SU 1970: 63 och 115, rskr 1970: 167). Kungl.Maj:t uppdrog år mynt- och justeringsverket atl i samrådmed och göra en jämförandeundersökning av förutsättningarna för att bedriva mynt- och medaljlUlverkningenpå vissa angivna orter, nämligen , , och EskUsluna. Mynt-och justeringsverket har med skrivelse redovisatresultatet av undersökningarna. Av skrivelsen framgår bl. a. följande. Undersökningarna har bl.a. omfattat tillgången på tomtmark, arbetsmarknadslägel, transportkostnader,samarbete med statliga myndigheter och privata företag, bevakning och deanställdas önskemål. På alla fyra orterna kan lämplig tomtmark anskaffas.Arbetsmarknadsläget är sådant alt erforderlig personal bör kunna rekryteras påalla orter. Transporlkostnaderna varierar med avståndet mellan dels huvudleverantörenav halvfabrikat, f. n. Svenska Metallverken i , och tillverkningsorlen,dels lUlverkningsorten och . Ur dessa synpunkter är alternativenEskilstuna och gynnsammare än och . Ifråga ommöjligheter till samarbete med statliga myndigheter och privata förelag anförsall med hänsyn till alt redan har en betydande, industriellt inriktadstatlig verksamhet är denna stad den mUjömässigt lämpligastelokaliseringsorten. är genom sin storlek miljömässigt acceptabeltoch, särskilt om statsmakterna beslutar om utflyttning i huvudsak enligtförslagel av delegationen för lokalisering av statlig verksamhet, ett tänkbartalternativ lill . och kan inle uppvisa sammafördelar i förevarande hänseende. Bevakningsfrågan bör kunna lösas på allaorter. De anställdas önskemål har kartlagts genom en undersökning bland denberörda personalen. Den övervägande delen av personalen har därvid förklaratsig inte ämna flytta till någon av de aktuella orterna. Detta sammanhängerdelvis med all en stor del av personalen kommer alt uppnåden undre pensionsgränsen. Med hänsyn lUl statsmakternas tidigare behandling avfrågan finner mynt- och justeringsverket inle anledning föreligga atl göra engradering av de diskuterade fyra orterna. Lokaliseringav statens provningsanstalt Förslag till omlokalisering Provningsanstallenutför provningar och undersökningar av material och konslraklioner och därmedförenad verksamhet på uppdrag av myndighet eller enskild. Anstalten bedriveräven teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde och ställerpersonal till förfogande för nationellt och internationelllslandardiseringsarbete m. m. Provningsanstallen leds av en styrelse. Chef föranstalten är en generaldirektör. Anstalten är organiserad på tre tekniskaavdelningar och ett kansli. Huvuddelen av verksamheten är förlagd lUl Stockholmmen det finns filialer på andra orter. Antalet anställda var247, varav mer än en tredjedel hade ingenjörsutbildning. Av personalenarbetade 31 personer vid provningsanstallens filialer. Årskostnaderna för driftenav provningsanstallen kan f. n. beräknas till ca 13,5 milj. kr. Anstalten utföri konkurrens med offentliga och enskilda laboratorier bl. a. mättekniskaundersökningar, kalibreringar, tillverkningskontroller, analyser samt undersökningarav material, konstruktioner och produkter. Antalet slutförda uppdragunder /70 översteg 30 000. Omkring 75 o/o av dessa uppdragbestod av byggnadstekniska mtinprovningar. Intäkterna från uppdragsverksamhetenuppgick under samma budgetår till 9 mUj. kr., varav ca 5 milj. kr. kom frånuppdragsgivare i och län. Huvuddelenav verksamheten vid filialerna utgörs av uppdragsprovning inom detbyggtekniska området. Anstalten disponerar elttiotal byggnader vid i . Dessutom finns detbl. a. lokaler för tillfälligt bruk i och . Ungefär 75"/o av de nuvarande lokalerna i är i dåligt skick. Delegationen förlokalisering av statlig verksamhet och utredning för samordnadforskning föreslog bl. a. atl hela provningsanstaltensverksamhet, med undantag för den verksamhet som bedrivs vid filialerna, skulleflyttas till Studsvik. I förslaget hänvisades bl. a. lUl de vinster som skullekunna följa av alt provningsanstallens och AB Atomenergis resurser vidforskningsstationen i Studsvik samordnades. Förslagel om förläggning avprovningsanstalten till Studsvik log främst sikte på dessa samordningsvinster.Delegationen ansåg annars alt Studsvik med hänsyn till det nära lägel iförhållande lill slorstockholmsområdet inte primärt är en ort dit utflyttningav statlig verksamhet från storstockholmsområdel bör ske. 1971: 29 105 Efter remiss har yttranden över förslagel avgelts avförsvarels materielverk, , arbelarskyddsstyrelsen,, statskontoret, ,(), universilelskanslersämbetet som bifogat yttrandefrån rektorsämbetet vid tekniska högskolan i kommerskollegium,, statens råd för byggnadsforskning, statens institutför byggnadsforskning, statens planverk, , länsstyrelseni som bifogat yttrande från , statensprovningsanstall, st3Telsen för teknisk utveckling, . Aktiebolaget , Jernkon-lorel. Nämnden föregenskapsredovisning inom byggfackel som inhämtat yttrande från AktiebolagetSvensk Byggtjänst , , statsljänar-karldlen, statstjänstemannens riksförbund (SR),akademikers centralorganisation () och tjänstemännenscentralorganisations statstjänstemannasektion (TCO-S). Därjämte har tekniskahögskolans i inkommit med en skrivelse i frågan. Flertalet remissinstanser intar en kritisk hållning tillförslaget om lokalisering till Studsvik. Allmänna .synpunkter på provningsanstaltens verksamhetoch lokalisering Reinissinslanserna har i ell flertal fall berört frågan omprovningsanstallens verksamhet bör fä ändrad inriktning. ,som ställer sig positivt lUl förslaget om ändrad lokalisering, förordarexempelvis en översyn av anstaltens verksamhet. En utflyttning till Studsvikaktualiserar enligt RRV frågan om en närmare organisatorisk samordning med ABAtomenergi. vill i första hand att man undersökerförutsättningarna atl förlägga anstaltens huvuddel lill en ort i somhar eller kommer all få teknisk utbildning. För en lokalisering avprovningsanstallen utanför uttalar sig bl. a. arbetarskyddsstyrelsen,och under förbehåll all anstalten isamband därmed får ända-målsenUga lokaler samt en betydande förstärkningutrustningsmässigl. framhåller i övrigl del angelägna i atlanstalten får sådana resurser, atl den även kan bedriva egen forskning ochutveckling rörande mät- och provningsmelodik. För en utflyttning uttalar sigäven bl. Det i remissen framlagda underlaget anseremellertid materielverket inte utgöra tillräcklig grund för bedömning på siktav följderna av den föreslagna förflyttningen lill Studsvik. 1971: 29 106