prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Innan resultat av pågående organisationsutredningarföreligger anser överbefälhavaren sig inte kunna ta slutlig ställning till dettotala behovet av tjänster, överbefälhavaren anser att den av myndigheternaredovisade ökningen av fast anställd militär personal, främst under budgetåret1971/72 men även senare , är önskvärd men inte realistisk medhänsyn till de senaste årens ökade rekryteringssvärigheter och ökade förtidsavgångar.Överbefälhavaren anser att antalet anställda kommer att minska kraftigt underperioden, öm inte åtgärder snabbt vidtas och nya metoder prövas för attförbättra personålläget och hejda nuvarande allvarliga vakansutveckling. Med utgångspunkt ibasbeloppet för /72 enligt försvarsbeslut beräknarcivilförsvarsstyrelsen anslagsramen för civilförsvaret till 146 milj. kr.Anslagsramen behöver enligt styrelsen inte utnyttjas helt. En besparing på ca 2milj. Styrelsen framhåller vidare att vissa anslagföreslås bli uppförda med sådana belopp, att samtliga béställningsbemyndigandenden är täckta av betalningsmedel. Civilförsvarsstyrelsenanför att tidigare anvisade medel tillsammans med de anslag som föreslås /72 enligt tidigare beräkningar skulle ha varit tillräckliga föratt civilförsvaret vid utgången av /72 skulle ha byggts ut tillden omfattning som beslutades av riksdag. Nuvarande uppbyggnadslägeuppges emellertid visa att detta mål inte kan nås. Styrelsen beräknaruppbyggnadsgraden till i personellt och imateriellt hänseende. I fråga om anläggningarberäknas mer än hälften av ledningscentralerna och branddammarna vara utbyggdaeller under uppförande, medan skyddsrum för framskjutna enheter endast i mindreomfattning beräknas motsvara behovet. Skyddsrumsplatserna i enskilda skyddsrumanges till 4,4 milj., varav 3,3 milj. i anslutning til! bostäder och 1,1 milj.i anslutning till arbetsplatser m. m. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 11 Antalet skyddsmasker förcivilbefolkningen beräknas uppgå till 1,8 milj. För nästabudgetår föreslås en anskaffningsvolym om 15 milj. kr. Styrelsen framhållersamtidigt att det totala behovet, såvitt man nu kan bedöma, aldrig kommer attkunna täckas med denna anskaffningstakt. Frågan om anskaffningstakten efter den1 anses böra övervägas i samband med prövningen av kommande perspektiv-och programplaner. Styrelsen tar även uppvissa frågor rörande de av riksdag beslutade försöken medkoncentrering av utbildnings- och förrådsverksamheten inom civilförsvaret. Isamband därmed anmäls att försöken, som ursprungligen avsågs äga rum under /71, har blivit försenade och kan påbörjas först den 1 febmari1971. För att en försöksperiod av rimlig längd skall uppnäs, föreslås försökenpågå även under /72. Departementschefen för budgetåret1969/70 Beräkningen avbudgetutfallet för /70 skall ske enligt de grunder, sominnefattas riksdagsbeslut om ändrad metodik för prisregleringen avde ramreglerade utgifterna för det militära försvaret (prop. 6 s.14, SU 4, rskr 4). Beslutet innebär att prisregleringen skall ske på grundvalav nettoprisindex i stället för tidigare metod med särskilda prisregleringstalför försvaret och att kompensationen av kapitalbudgeten skall beräknas löpandei stället för i efterhand. Anslagen till det militära försvaret /70 uppgick med frånräknande av prisregleringsanslaget ochanslag som har beräknats utöver ramen till 4 945,2 milj. kr. i prisläget imaj 1968. Till följd av prisökningar skall anslagen enligt nettoprisindexräknas upp med 6,. I medelprisläge för /70 gick anslagenalltså upp till [4 945,2 + (6,6 x 4 945,2) : 100] avrundat 5 271,6 milj. kr.Detta belopp, som således motsvarar anslagsramen efter kompensation förprisökningar, skall ökas med 153,5 milj. kr. i reservationsmedelsförbrukningenligt följande. Återtagning från /67 +90,0 h. t. övergång till nettoprisindex +70,0 Avräkning av vissa AMS-arbeten 4,6 Vissa avskrivningskostnader (prop. 1970: 56, SU109, rskr 275) 1,5 Projekteringskostnader för kasern vid I 5 0,4 Utgiftsramen för detmilitära försvaret utgjorde alltså (5 271,6+ 153,5) 5 425,1 milj. kr. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 12 Enligtbudgetredovisningen för /70 uppgick utgifterna inom ramen fördet militära försvaret inklusive anslaget Reglering av prisstegringar tillavrundat 5 349,6 milj. kr. Härav utgör dock 19,2 milj. kr. retroaktiva lönersom hänför sig . Dessa har beaktats redan vidberäkningen av utfallet för /69 (jfr prop. 6 s. 12).De till /70 hänföriigautgifterna utgör därför (5 349,6 19,2) 5 330,4 milj. kr. Utgiftema understigeralltså utgiftsramen med (5 425,1 5 330,4) avrundat 94,7 milj. kr. En avorsakerna till underutnyttjandet torde vara att löneutvecklingen /70 har varit långsammare än utvecklingen av nettoprisindex. Enprisomräkning av anslag och poster till avlöningar med hjälp av nettoprisindexger därför en kompensation som överstiger det reella behovet och iutfallsberäkningen resulterar i ett formellt underutnyttjande. I övrigtförklaras undemtnyttjandet bl. a. av att vissa materielleveranser harsenarelagts och att mindre förseningar har uppkommit beträffande vissabyggnadsföretag. Av underutnyttjandet bör9 . som hänför sig till beslutade uppskov med vissabeklädnadsleveranser få tillgodoräknas utgiftsramen för /72. Iövrigt är jag av samhällsekonomiska skäl inte beredd att tillstyrka attunderutnyttjandet får tillgodoräknas vid beräkningen av utgiftsramen för nästabudgetår. Ramberäkningar för /72 I enlighet med deprinciper, som har legat till grund försvarsbeslut ellerfaststälhs därefter (jfr prop. 6 s. 14, prop. 6 s. 13)beräknar jag utgiftsramen för det militära försvaret för nästa budgetår till . Grundutgifter ochutgifter för komplet teringar (prisläge ) 4960 000 000 Delkostnad för försvaretsrationaliserings institut (jfr prop. 1968: 35; överföring från sjunde huvudtiteln) 2800 000 Merkostnader efteröverföring av de centrala flygverkstäderna till Gfr prop. 1968: 109 s. 16) 15 000 000 Ökade förmåner vid skador i militärtjänst 3150 000 Ändrat ansvar försignalskyddet inom totalförsvaret (jfr prop. 1968: 109 s. 148) 3 000 000 + 23 950 000 Överföring avflygförvaltningens verkstads skola i till det allmänna skolväsendet (jfr prop. 1968: 109 s. 21; överföring till åttonde huvudtiteln) 1 200 000 Basbelopp 1971/72(prisläge ) 4982 750 000 Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 13 Priskompensation enligt prisregleringstal för försvaret maj 1967maj1968 + 164 431 000 Kostnader för frivilliga skytteväsendet (överföring till annan huvudtitel) 2 801 000 Basbelopp 1971/72(prisläge ) 5144 380 000 maj 1968maj 1969 + 128 610 000 till region musiken (jfr prop. 1970: 31; överföring till ättonde huvudtiteln) 11 060 000 Basbelopp 1971/72(prisläge ) 5261 930 000 maj 1969maj 1970 + 368 335 000 Kostnader för vapenfria tjänstepliktiga (överföring till elfte huvudtiteln) 10 000 000 Basbelopp 1971/72(prisläge ) 5620 265 000 Beräknad priskompensationmaj 1970 medelkostnadsläge 1971/72 395000 000 Kostnader för biträden åtförsvarsattachéer (överföring från tredje huvudtiteln) 400 000 Avsättning tillvärdeminskningskonto för försvarets delfond av statens datamaskin fond 1969/70 1340 000 +396 740 000 Ändrad kostnadsfördelning i saraband med omorganisation av arméns hundskola (jfr prop. 1970: 96; överföring till andra, femte och sjunde huvudtitlarna) 1120 000 Anslagsram 6015 885 000 Justering m. h. t.övergång till nettopris- index 240000 000 Återtagning avbesparingar p. g. a. vissa leveransuppskov 9 120 000 +249 120 000 Utgiftsram 6265 005 000 till följd av senareläggning av materielinköp m.m. 100 000 000 Justerad utgiftsram (beräknat utfall den 30 juni1972) 6165 005 000 I ramberäkningen har jagdragit av 100 milj. kr. för beräknad ökning av reservationsmedelsbehållningarnagenom senareläggning av materielinköp m. m. Detta har skett i enlighet med deprinciper som har legat till gmnd försvarsbeslut och som innebär,att Kungl. Maj:t bör kunna anpassa utgiftsramen för ett visst budgetår medhänsyn till bl. a. de samhällsekonomiska fömtsättningarna. Reduceringen av utgiftsramenbör ske genom att vissa materielinköp senareläggs och byggnadsverksamhetenbegränsas. De besparingar som genom dessa åtgärder uppkommer under budgetåret1971/72 bör emellertid inte få medföra att den ekonomiska ramen enligt 1968 årsförsvarsbeslut ändras. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 14 sparingarna bör därför få disponeras senare, närdet samhällsekonomiska läget så medger. Utöver rambeloppet börberäknas anslag om sammanlagt 387,5 milj. kr. för följande ändamål. Lönekostnadspålägg för militära ramen 380000 000 Militära ändamål utöverramen Beredskapsstyrka för FN-tjänst 6 000 000 Projektilröjning på 1500 000 7500 000 För militära ändamålförordar jag alltså sammanlagt (6 165 005 000 +387 500 000) 6 552 505 000 kr.Eftersom . av utgifterna för det militära försvaret avserförbrukning av reservationsmedel, utgör de sammanlagda anslagen för militäraändamål 6 . I anslagsberäkningarnaför det militära försvaret ingår att behållningar under anslag påkapitalbudgeten tas i anspråk med ca 31,1 milj. kr. För att det totala utfalletför det militära försvaret skall rymmas inom den tidigare angivna utgiftsramenför nästa budgetår måste en reservationsmedelsökning med lika stort beloppgöras under anslag på driftbudgeten. Anslagsramen förcivilförsvaret beräknar jag för nästa budgetår till . Basbelopp 1971/72(prisläge ) 112000 000 Priskompensationenligt prisregleringstal för försvaret maj 1967maj 1968 + 5 264 000 Lokalhyror + 1 755 000 Basbelopp 1971/72(prisläge ) 119019 000 Priskompensation enligt nettoprisindex maj1968maj 1969 + 2 975 000 Civilförsvarsskolan i (jfr prop. 3) 3 950 000 Basbelopp 1971/72(prisläge ) 118044 000 Priskompensation enligt nettoprisindex maj1969maj 1970 + 8 263 000 Basbelopp 1971/72(prisläge ) 126307 000 Kompensation för prisförändringar 1969/70 8950 000 Nettobesparing på förslagsanslag 1969/70 4559 000 Justering m. h. t.övergång till nettoprisindex 1 000 000 + 14 509 000 Anslagsreducering 1971/72 30 000 000 Den i ramberäkningenupptagna reduceringen av anslagsramen för nästa budgetär kan genomföras utanförfång för civilförsvarets plane- Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 15 rade utveckling enligt försvarsbeslut.Verksamheten kan trots minskningen bedrivas utan inskränkning. Utöver rambeloppet börberäknas anslag om . för följande ändamål. Lönekostnadspålägg för civilförsvarsramen 4000 000 Signalskyddsmaterielför civila myndigheter 1420 000 Kostnaderför anskaffande av identitetsbrickor m. m. Lokalhyrorför vissa skyddsrumsanläggningar 2150 000 Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar 873000 Vissa skyddsrumsanläggningar 3301 000 Till de tidigare nämndabeloppen kommer anslag till flygtekniska försöksanstalten om 17,2 (+ 1,6) milj.kr. och seismologiska multipelstationen om 950 000 (+ 260 000) kr. För ändamål inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde föreslår jag alltså anslag om totalt(6 403 385 000 + 110 816 000 + 12 385 000 +950 000) 6 544 736 000kr. Planeringen för periodenefter utgången av försvarsbeslut har varit inriktad efter enhorisontell nivå, planeringsnivån. I anslutning till försvarsbeslutet och isyfte att uppnå en viss planeringsberedskap har överbefälhavaren ålagts attdärutöver planera krigsmaktens verksamhet /731976/77 medutgångspunkt i dels en ökning av utgiftsramen med 50 milj. kr. per budgetår,dels en minskning av ramen med 25 milj. kr. Som villkor förplaneringen har vidare angetts att innehållet i de planer som baseras påförutsättningen om en ökning med 50 milj. kr. per budgetår skall vara oberoendeav innehållet i planeringsnivån för att fullständig handlingSr frihet skallföreligga i fråga om genomförandet av planerna. I den fastställdaplaneringsnivån har således inte fått tas med verksamhet som har någon bindningtill eller på annat sätt fömtsätter den nämnda ökningen med 50 milj. kr. Överbefälhavaren hävdar isitt yttrande över myndigheternas anslagsframställningar att gällandeekonomiska planeringsram medför en krigsorganisation som inte motsvararbehoven enligt målsättningen för krigsmakten och den bedömda utvecklingen iomvärlden. Överbefälhavaren framhåller vidare att handlingsfrihet för framtideninte har kunnat skapas i erforderlig utsträckning i planeringsnivån. Motbakgrund härav föreslår han att en högre nivå skall övervägas. lag vill för egen delframhålla att planeringsnivån och planeringsinriktningen har övervägtsmot bakgrund av bl. a. säkerhetspolitiska förändringar, krigsorganisationensbehov av resurser samt vårt Prop.1971: 1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 16 gjorda överväganden och bedömningar talar för att denhorisontella planeringsnivån har varit lämplig. Som jag framhöll i prop.1970:1 (bil. 6 s. 17) skulle dessutom en ändring av den fastställda planeringsnivån kunna utgöra en icke önskvärd låsning för framtiden.Jag anser alltjämt att den handlingsfrihet som statsmakterna har velat försäkrasig om efter utgången av försvarsbeslut i stort kan uppnås med nugällande planeringsinriktning. lag vill här också tillägga att det nyaplaneringssystemet avses öppna möjligheter till preciseringar av sådanhandlingsfrihet. Densäkerhetspolitiska utvecklingen försvarsbeslut behandlade jag tämligen utförligt i prop.1970: 1 (bil. 6 s. 18). Några mer betydande förändringar har inte inträffatjämfört med vad jag då anförde. Jag framhöll bl. a. attstormakternas utrikespolitik i stor utsträckning styrs av säkerhetspolitiskabedömningar och värderingar samt att deras ledare funnit det nödvändigt attförsöka lösa särskilt farliga kriser och problem genom gemensammaansträngningar. Att så verkligen är fallet har ytterligare bestyrkts under år1970. I allt väsentligt agerar supermakterna för att undvika direkt militärkonfrontation med varandra. Den i detta hänseende mest svårbemästrade situationentorde föreligga i Mellersta östern, där supermaktema stöder var sin sida mensamtidigt verkar för att förhindra att ett nytt krig skall bryta ut. Vapenvilan mellan och är förlängd tills vidare men läget måste fortfarandebetecknas som labilt. I harkrigsoperationerna utvidgats till att omfatta även Kambodja.Parisförhandlingarna för att finna en lösning på och avveckla konfliktenverkar inte ha tagit nämnvärda steg framåt, även om båda sidor har lagt framnya fredsförslag. Positivt är dock att Förenta statema successivt drar tillbakamilitära styrkor från området. Konflikten kommer bl. a. härigenom troligen atttrappas ned efter hand. Beträffande förbindelserna mellanSovjetunionen och framhöll jag förraåret att den politiska utvecklingen var oroande men att bedömningarnaav de båda parternas intentioner gått skarpt isär. Många bedömare som hävdade ett mera optimistiskt synsättbetonade det defensiva inslaget i parternas agerande och visade påviljan i försöken att lösa problemen förhandlingsvägen. Under det gångna årethar förhandlingarna fortsatt och förts i en till synes positiv anda, som tyderpå att problemen länderna emellan kan utvecklas mot en lösning på fredlig väg. Nedmstningsförhandlingarnavid har ökat i aktivitet. En stimulerande faktorhärtill utgör sannolikt icke-spridningsavtaletsikraftträdande. har flera frågor utvecklats i positiv riktning. CCDhar sålunda kunnat förelägga ett förslag om förbud motmassförstörelsevapen på havsbotten. 1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 17 Detta förslag har generalförsamlingen antagit med överväldigandemajoritetoch rekommenderat medlemsstaterna att ansluta sig till. CCD kommer vidare att fortsätta sitt arbete påett förbud mot produktion och innehav avbiologiska och kemiska stridsmedel. Utanför CCD har de betydelsefullabilaterala samtalen mellan Förenta statema och om en begränsning av strategiska vapen (SALT) fortsatt liksom konsultationema om en europeisksäkerhetskonferens. Det dominerande säkerhetspolitiska problemet i ärTysklandsfrågan. Jag framhöll , bl. a. beträffandeBerlinfrågan och relationer till länderna iÖsteuropa, att en vissuppmjukning av politik i dessa frågor skett imdcr1960-talet. kunde väntas fortsätta denna politik och ta vissa initiativ. Dettahar också skett. Avspänningspolitiken har fortsatt. Förbundsrepublikenhar sålunda undertecknat ett icke-angreppsavtal med i augusti1970 och med undertecknades ett fördrag med bl. a. motsvarandeinnehåll. Härmed har i realiteten beståendeförhållanden i accepterats. Diskussionerna och förhandlingarnamed andra stater i och med kan väntas fortsätta. Även iBerlinfrågan pågår fyrmaktsdiskussioner.De bedrivs f. n. i en positiv atmosfär och kan verka mot en allmänavspänning. Vid sidan av dessaförhandlingar vill jag också nämna den för det säkerhetspolitiska läget i viktiga förlängningen på20 år av vänskaps-, samarbets- och biståndsavtalet mellan ochFinland. Vad jag här har anfört tyder enligt minmening på en vilja från stormakternas sidaatt gemensamt lösa svåra politiska problem. Förväntningarna har kanskeinte alltid uppfyllts men, som jag framhöll , är det väsentligt attviljan tUl kontakt och diskussion bevaras. Att så torde vara fallet harbestyrkts då bl. a. SALT-samtalenhar fortsatt och diskussionerna kring och en europeisk säkerhetskonferensblivit mer konstruktiva. A andra sidan har en något kyligare stämning inträtt i förhållandet mellan supermakterna,främst med anledning av händelseutvecklingen i Mellersta östern och . Detgångna årets säkerhetspolitiska händelser ger intryck av ökad politisk avspänning i . Jag vill dockunderstryka att detta förhållandefår avgörande betydelse endast om det också ger upphov till rustningsbegränsningar. Så har inte blivitfallet. Supermakterna har inte inskränkteller aviserat begränsningar i sina planer på utveckling och anskaffningav avancerade vapensystem. De konventionella styrkorna i är i stort sett oförändrade. Beredskapen är fortfarande högoch övningsverksamheten intensiv äveni vårt närområde. Det mycket spända läget i Mellersta östern hardock inte medfört några ytterligare Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 18 beredskapshöjningar eller någon militärstyrketillväxt i . Den sovjetiska expansionen på världshaven harfortsatt. Den säkerhetspolitiskautvecklingen i är mot denna bakgrund svår att bedöma. Någon tendens till nedrustning kan inte skönjas. Rustningsnivånoch Ijeredskapen är hög och torde tills vidare förbli oförändrad. Av dessaskäl är det nödvändigt att våra försvarsresurser upprätthålls och att handlingsfriheteninför framtiden säkerställs. Mot bakgrund av vad jagnu har anfört anser jag mig kunna konstatera att den säkerhetspolitiskautvecklingen inte ger anledning till någon ändring av planeringsinriktningen.Planeringsnivån måste emellertid bedömas även från statsfinansiella ochsamhällsekonomiska utgångspunkter. Jag vill härvidlag erinra om chefens förfinansdepartementet uttalande i prop. 1970:120 (s. 17), enligt vilket de i1970 års långtidsbudget anmälda anspråken på statsbudgeten innebär så storainteckningar i det framtida resursutrymmet att en omprövning och nedskärninginom olika existerande utgiftsprogram måste ses som en oundgängligförutsättning för en fortsatt reformverksamhet på vissa väsentliga områden.Detta uttalande ger enligt min mening inte utgångspunkter för en ökning avplaneringsramen för det militära försvaret. Jag förordar därför att planeringenför perioden efter /72 tills vidare inriktas efter enhorisontell nivå. Detsamma bör gälla för civilförsvarets planering. Förberedelser för försvarets nya planerings- ochbudgeteringssystem 1970:97 har enredogörelse lämnats för det nya system för planering och budgetering inomförsvaret som avses införas . Av redogörelsen framgår bl. a. attden långsiktiga planeringen inom det militära försvaret och civilförsvaretredan är inriktad mot det nya systemet, att miljöstudier ochperspektivplanering pågår och att en särskild delegation har tillkallats föratt under Kungl. Maj:t leda införandet av det nya systemet. Rilsdagen (SU 203, rskr420) har inte funnit någon anledning till erinran mot det föreslagna nyaplaneringssystemet eller dess uppbyggnad. I sitt av godkändautlåtande anförde statsutskottet bl. a. att systemet synes medge en god parlamentariskinsyn såväl i gmndläg-gande säkerhetspolitiska och försvarspolitiska frågor ochvalsituationer som beträffande den planering som har direkt samband medförsvarets resursbehov och effektivitet. Utskottet ansåg att dessa möjligheterbör tas tillvara men fann det lämpligt att roll i det nyasystemet närmare penetreras. Om detta skall ske genom ytterligare direktivtill den parlamentariska kommitté, som har tillkallats för attutreda det militära försvarets och civilförsvarets utveckling, eller omerforderlig utredning skall ske på annat sätt borde enligt utskottet fåankomma på Kungl. Maj:t att bedöma. 1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 19 Miljöstudier och perspektivplanearbetepågår i enlighet med direktiv som urspmngligen meddelades åren 1967 och 1968och som därefter har kompletterats vid olika tillfällen, senast hösten 1970.Perspektiv-planerna skall inte inbegripa förslag till framtida omfattning ochkostnadsnivå för försvaret utan kommer attinnehålla alternativa principlösningar, som skall bli föremål förfortsatt forsknings- och utvecklingsarbete. De första perspektivplanernaberäknas föreligga orrikring . Programplanerna fördet militära försvaret och civilförsvaret skall utgöra ett sammanfattande underlag förstatsmaktemas beslut om resursfördelningoch resursanvändning under de fem aktuella budgetåren. Av programplanema skallbl. a. kunna utläsas en avvägning av resurser förföljande ändamål: vidmakthållande av kortsiktig operativ styrka investeringar, främst för att skapaoperativ styrka bortom gränsen för planperioden förberedelserför framtida investeringar genom forskning och tekniskt utvecklingsarbete. De första programplanerna beräknasföreligga omkring . Perspektiv- ochprogramplaner kommer att utgöra ett viktigt underlag för den nyligentillkallade försvarskommittén. Denna bör enligt sina direktiv granska perspektivplanerna ochdärvid överväga bl. a. om planernatillgodoser kravet på tillräcklig framtida handlingsfrihet för vår säkerhets-och försvarspolitik. I fråga om programplanerna skall kommittén endast överväga om planema inrymmer enhandlingsfrihet som motsvarar perspektivplaneringens intentioner ochkommitténs långsiktiga bedömningar. Verksamheten i den tillkalladedelegationen har varit koncentrerad pååtgärder och beslut som skall vara vägledande för myndigheternas budgetarbeteför /73. Delegationens verksamhet bedrivs i nära samarbete med myndigheterna som anlitas bl. a. för olika utredningsuppdrag. Till frågan om roll i det nyaplaneringssystemet avser jag att återkomma i annat sammanhang. Beredningen av de anslagsfrågor som röranskaffning av tygmateriel och motsvarande för det militära försvaret har ännuinte kunnat slutföras beroende på att dethar visat sig nödvändigt att genomföra viss omplanering. En orsak tillomplaneringen är att prisutvecklingen för mera komplicerad teknisk materiel harmedfört att betalningsutrymmet för nya materielbeställningar har blivit mindreän vad som har beräknats 1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 20 Behovet av omplanering kan vidare föras tillbaka påde rekommendationer som luftförsvarsutredning har lämnat beträffandeluftförsvarets framtida utformning. Omplaneringen pågåroch kan komma att resultera i vissa omdisposi-tioner av materielanskaffningen. lag räknar dock med att deriktlinjer för materielanskaffningen /691971/72 som harbeslutats av riksdag skall kunna följas. För /72 räknar jag med en medelsförbrukning av ca 2miljarder kr. under försvarsgrenamas anslag till anskaffning avtygmateriel och motsvarande. I denna medelsförbrakning ingår del avramkompensationen i samband med övergångentill nettoprisindex. Slutliga förslag i dessa frågor bör föreläggas i särskild proposition. Isamband därmed torde jag också få redovisa vilken medelsförbrukning som jagberäknar skall ligga till grund för den fortsatta planeringen. Organisation och personal m. m. Liksom tidigare budgetår harmyndigheternas förslag om inrättande av nya tjänster prövats restriktivt.