prop · FU0321 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1966: 664) medvissa bestämmelser om immunitet och privilegier m. m.; given slottden . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå alt bifalla deförslag om vars avlålande lill föredragande departementschefenhemställt. Ipropositionen föreslås atl godkänner en avslutad europeisköverenskommelse om personer som medverkar i förfaranden vid europeiskakommissionen och domstolen för de mänskliga rättigheterna. Enligt dennaöverenskommelse skall parter, deras ställföreträdare, ombud, rådgivare ochbiträden samt vittnen, sakkunniga och andra som inkallas av kommissionen ellerdomstolen åtnjuta immunitet och förmåner i vissa hänseenden. PropositioneninnehåUer vidare förslag lill de ändringar i lagen med vissa bestämmelser omimmunitet och privilegier som föranleds av tillträde till deneuropeiska överenskommelsen. Dessutom föreslås att lagen kompletteras med enföreskrift om immunitet och privilegier för ledamöterna av den kommitté för demänskliga rättigheterna och de förlikningskommissioner som inrättats enligtinternationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 om ändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet och pririlegier Härigenomförordnas, att lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om imraunitet ochprivilegier skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) 3§ Berättigade till---------------------- vid domstolen, 3. ledamöterna i deneuropeiska 3. ledamöterna i den europeiska kommissionen för de mänskliga rät- koinmissionen för de mänskliga rät tigheterna, tigheterna ochde som på annat sätt medverka i förfarande vid kommissionen, 4. ledamöterna i deneuropeiska 4. ledamöterna i den europeiska domstolen för de mänskliga rättig- domstolen för de mänskliga rättig heterna samt domstolens general- heterna, doraslolens generalsekrete- sekreterare och biträdande general- rare och biträdande generalsekre- sekreterare, terare samt de som på annat sätt medverka i förfarande vid domstolen, 5. ledamöternai---------------------- denna konvention, 7. personer som medverka iförfarande vid vid dess behandling av rapportfrån europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, 8. ledamöterna av denkommitté för de mänskliga rättigheterna och de förlikningskommissioner som inrättatsenligt internationeUa konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter. Dennalag träder i kraft den dag Konungen förordnar. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Utdragav protokoUet över justitieärenden, hållet inför Hans KungL Höghet Regenten,Hertigen av , i statsrådet på . Närvarande;Statsministern , ministernför utrikes ärendena , statsrådenSträng, , Aspling, Sven-EricNilsson, , , Odhnoff, Vickman, , , ,, . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i lagen med vissabestämmelser om immunitet och privilegier och anför. Deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna undertecknades i och trädde ikraft . Genom denna konvention har inrättats två organ föralt säkerställa alt de fördragsslulande staterna uppfyller sina åtagandenenligt konventionen, nämligen en europeisk kommission för de mänskligarättigheterna och en europeisk domstol för de mänskliga rättigheterna. Komraissionenhandlägger dels mellanstatliga tvister ora tillärapningen av konventionens bestämraelser(art. 24) dels klago-raål av enskilda personer, icke-statliga organisationereller grupper av enskilda över påstådda kränkningar av konventionen underförutsättning ätt dessa klagomål riktar sig mot en fördragsslutande stat, somförklarat sig erkänna kommissionens behörighet att mottaga sådana klagomål(art, 25). Till domstolen kan mål hänskjutas av de fördragsslutande staternaoch av kommissionen. Domstolen får dock inte behandla mål mot fördragsslutandestal annat än om denna enligt art. 46 av konventionen förklarat sig erkännadorastolens behörighet. Isamband med alt med stöd av godkännande (prop.1951: 165, UU 11, rskr 251) deponerade ratifikationsinstrumentet avseendekonventionen avgavs sådan förklaring om kommissionens behörighet som avses iart, 25. Förklaringen har sedermera utvidgats till att omfatta även de fri-och rättigheter som upptagits i tilläggs-protokoUet (prop.1953:32, UU 1, rskr 124) och i det daterade protokolletnr 4 till konventionen (prop. 1964: 87, UU 4, rskr 137). Vidare har med stöd avriksdagens godkännande (prop. 1966: 33, UU 3, rskr 152) förklaring avgivitsenligt art. 46 av konventionen av innebörd att för av fem åroch under förutsättning av ömsesidighet erkänner, att i alla frågor omtolkning eller tillämp- Maj:ts proposition nr 1971 ningav konventionen domstolens jurisdiktion är tvingande i och för sig och utansärskild överenskoimmelse. Statsom avger förklaring enligt art. 25 av konventionen förbinder sig attinte på något sätt förhindra att klagorätten kan utövas på ett effektivt sätt.I övrij har de fördragsslutande staterna inte uttryckligen förbundit sig altunderlätta förfarandet inför kommissionen och domstolen för de mänskligarättigheterna. Mot denna bakgrund och på föranledande av koramissionen ochdomstolen uppdrog på ställföreträdarnivå ii april1963 åt expertkommittén för de mänskliga rättigheterna att utarbeta ett förslagtill protokoll, vars syfte skulle vara att bereda riss immunitet åt personersom medverkar i förfaranden vid kommissionen och domstolen. Sedanexpertkoraraittén i enlighet med sitt uppdrag utarbetat och tillministerkommittén överlämnat ett förslag till överenskoraraelse rörandepersoner som medverkar i förfaranden rid kommissionen och domstolen, beslötministerkommittén att antaga överenskoraraelsen och öppna den förundertecknande den 6 raaj 1969. överenskommelsen har undertecknats medförbehåll för ratifikation av , , , , ,, , , och samt ratificeratsav och . Det svenska undertecknandet skedde den 6 maj 1969.Texten till överenskommelsen torde jämte svensk översättning därav få fogastill statsrådsprotokollet i detta ärende sora bilaga 1. Ett svenskt tiUträdetill överenskommelsen föranleder ändringar i lagen (1966: 664) med vissabestämmelser om immunitet och privUegier. Den av FN:sgeneralförsamling antagna internationella konventionen ommedborgerliga och politiska rättigheter undertecknades av den 29september 1967. Ministern för utrikes ärendena avser att senare föreslå Kungl. Maj:tatt underställa riksdag frågan om svenskt godkännande av bl, a. dennakonvention. I konventionen finns vissa bestämmelser om immunitet och privilegiersom vid ett svenskt tillträde till konventionen föranleder kompletterandebestämmelser lag om iraraunitet och privilegier. Texten till debestämmelser i konventionen, som är ay betydelse i detta sammanhang, tordejämte svensk översättning därav få fogas till statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga 2. lärt.1 mom. i anges vilka personer som omfattas av överenskoraraelsen. Den ärtillämplig på parter samt på parters ställföreträdare, ombud, rådgivare ochbiträden i förfaranden vid kommissionen eller domstolen. Vidare är den tillärapligbeträffande vittnen, sakkunniga och andra som inkallas av kommissionen eller domstolen.I mom. 2 föreskrivs att överenskommelsen skall äga tillämpning även i sådanafall där kommissionens och domstolens uppgifter fullgörs av en imderkomraissionrespektive av en avdelning eller Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 5 avenskilda medleramar av dessa två organ. Vidare stadgas, att immunitet enligtöverenskommelsen skall beviljas även för sådana hänvändelser till ,som är avsedda att senare fullföljas raed elt formellt klagomål raot den statsom erkänt den individuella klagorätten enligt art. 25 av konventionen om demänskliga rättigheterna. Den omständigheten att ett formellt klagomål senareinte framförs saknar därvid betydelse. Mom. 3 avser sådant falldå ministerkoramittén under behandlingen av en rapport från kommissionen enligtart. 32 av konventionen beslutar att inkalla någon av de i raora. 1 uppräknadepersonerna till förhör eller att infordra skriftliga upplysningar från sådanperson. När så sker skall den person som avses i beslutet omfattas avbestämmelserna i överenskommelsen på samraa sätt som när vederbörande raedverkari ett förfarande vid koramissionen eller domstolen. En av de grundläggande bestämraelsernai överenskommelsen återfinns i art. 2 mom. 1. Personer sora omfattas avöverenskommelsen skall enUgt denna bestämmelse åtnjuta immunitet från rättsligtförfarande i anledning av muntliga och skriftliga förklaringar, sora avgivitsav dera inför kommissionen eller dorastolen, samt i anledning av handlingareller annan berisning, som ingirits av dera till något av dessa organ.Immuniteten från rättsligt förfarande avser såväl civilrättslig somstraffrättslig talan. Däremot ansågs det av praktiska skäl inle möjligt att iöverenskommelsen föreskriva immunitet från disciplinär bestraffning. I fråga orasådan bestraffning torde dock stat sora erkänt den indiriduella klagorätteninte kunna bortse från sitt åtagande enligt art. 25 av konventionen att inte pånågot sätt förhindra att denna rätt kan utövas på ett effektivt sätt. I mom. 2klargörs, att immunitet endast raedges för uttalanden inför koraraissionen ochdorastolen och berisning som inges till dessa organ. Immunitet föreliggersåledes inte öra någon utanför förfarande inför dessa organ återger uttalandensom har gjorts under förfarandet eller innehållet i handlingar sora har ingivitstill kommissionen eller domstolen. En ytterligare begränsning av immunitetenenligt mom. 1 framgår av art. 5 till rilken jag skall återkomma. EnUgt art. 3 mom. 1 åtarsig de fördragsslutande staterna att respektera rätten för de personer som orafattasav överenskoraraelsen att fritt brev-växla raed koraraissionen och domstolen. 2 har närmare angivits vad denna rätt innebär för sådana personer som ärberövade sin frihet, varvid frihetsberövande är att tolka i den meningbegreppet givits i art. 5 mom. 1 av konventionen om de mänskliga rättigheterna.Eventuell kontroll av korrespondensen mellan sådana personer och komraissioneneller dorastolen skall sålunda ske på sådant sätt, att dess vidarebefordraninte oskäligt fördröjs. Vidare får ändringar inte företas i breven. Inte hellerfår personer sora befinner sig i fängsligt förvar utsättas för disciplinärbestraffning i någon form på grund av sådana meddelanden till komraissioneneller dorastolen sora avsänts med anlitande av föreskriven väg. De skall ävenfå brewäxla med samt i avskildhet rådgöra med sitt juridiska ombud rörande Maj:ts proposition nr 1971 enanmälan till komrais.sionen eller det förfarande som är en följd av sådananmälan. I mom. 3 föreskrivs att vid tillämpningen av mom. 1 och 2 offentUgmyndighet inte får fcireta andra ingripanden än sådana som är i överenssläraraelsemed lag och i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till statens säkeihet,för uppdagande eller beivrande av en brottslig gärning eller för hälsovården. Bestämmelsernai art. 4 syftar till att tillförsäkra de personer rilka omfattas avöverenskommelsen den rörelsefrihet som erfordras för att de skall kunna närvararid och återvända från ett förfarande vid kommissionen eller domstolen. Denallmänna bestämmelsen härom återfinns i mom. 1, vari dock uppställs som rillkoratt ifrågavarande persons inställelse i förväg har godkänts av komraiissionen ellerdomstolen. Emellertid har det befunnits nödvändigt att medge defördragsslutande staterna rissa möjligheter att begränsa rörelsefriheten. I bestäraraelsenföreskrivs därför atl lagstadgade inskränkningar i rörelsefriheten sora i ettdemokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till statens säkerhet eller denallmänna säkerheten, för upprätthållande av den allraänna ordningen,förhindrande av brott, hälsovården eller för skyddandet av sedligheten ellerannans fri- och rättigheter får förekomma men inga andra inskränkningar.Enligt mom. 2 får personer som avses i mom. 1 varken i stat som de genomresereller i den stat där förfarandet äger rum lagforas eller tas i förvar eller påannat sätt utsättas för inskränkning av sin personliga frihet på grund avhandling som begåtts eller dom som avkunnats innan resan anträddes. En stat kandock undanta sina egna medborgare från dessa förmåner. För att inte sätta enperson som hörsammat en kallelse från kommissionen eller domstolen i ett sämreläge än det som han skulle befinna sig i om han inte hörsammat kallelsen har imom. 3 föreskrivits, att fördragsslutande stat skall tillåta person som avses imom. 1 och som anträdde resan från statens område att vid återkomsten återinresa. Denna bestämmelse innebär dock inte en rätt för honom att senare kvarstannadär, om detta skulle stå i strid med statens lag-Förmånernaenligt de första två momenten av art. 4 är tidsbegränsade. I mom. 4 har sålundaföreskririts att bestämmelserna i mom. 1 och 2 inte längre skall gälla, närvederbörande av femton på varandra följande dagar från den dag, dåhans närvaro inte längre påfordras av kommissionen eller domstolen, haftmöjlighet att återvända till det land varifrån han anträdde resan. I mom. 5 harupptagits en föreskrift av innehåll, att där ett åtagande av fördragsslutandestat enligt mom. 2 av artikeln strider mot ett åtagande enligt enEuroparådskonvention eller enligt ett med annan fördragsslutande stat träffat utlämningsavtaleller annat avtal om ömsesidigt bistånd i brottmål, bestämmelserna i raom. Föratt en bestämmelse om så vittgående immunitet som den som medges enligt art. 2mom. 1 skulle kunna godtas ansågs det nödvändigt att det i överenskommelsen gav!>möjlighet att i rissa fall häva immuniteten. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 7 stämmelserhärom har tagits in i art. 5. I mom. 1 av denna artikel förklaras, attimmunitet och förmåner beriljas de personer som omfattas av överenskoraraelsenuteslutande i syfte att tillförsäkra dera den yttrandefrihet och det oberoendesom är nödvändiga för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter ellerskyldigheter eller utöva sina rättigheter i förhållande till kommissionen ochdomstolen. Enligt mom. 2 skall det uteslutande ankomma på koraraissionenrespektive dorastolen att helt eller delvis häva denna iraraunitet. Dessaorgan skall ha inle endast rätt ulan även skyldighet att häva immuniteten ialla fall där enligt deras uppfattning sådan immunitet skulle förhindra att rättrisasldpades och där ett fullständigt eller partiellt hävande inte skulle motverkasyftet med immuniteten, sådant detta definierats i raom. Immuniteten kan hävasav komraissionen eller domstolen, antingen ex officio eller efter en lillEuroparådels generalsekreterare riktad begäran från fördragsslutande stat ellerfrån en av saken berörd person. Ett beslut att häva immuniteten eller att avslåen framställning ora sådant hävande skall vara raotiveral. Vidare skall enligtmom. 3 immuniteten alltid hävas om fördragsslulande stat intygar, att etthävande är nödvändigt för att raöjliggöra elt rättsligt förfarande rörandebrott mot statens säkerhet. Komraissionen eller doraslolen skall i sådant fallhäva iramuniteten i den utsträckning som den fördragsslutande staten därvidanger. Om omständighet uppdagas som kan vara av avgörande betydelse och som vidtidpunkten för beslutet att vägra hävande av immuniteten var okänd försökanden, kan denne enligt mom. 4 rikta en ny begäran till koraraissionen ellerdomstolen. Art.6 innehåller en bestämraelse av innebörd att intet i överenskoraraelsen fårtolkas såsora en begränsning av eller en avvikelse från de förpliktelser somde fördragsslutande staterna åtagit sig enligt konventionen om de mänskligarättigheterna. Artikeln utgör frärast en erinran ora dessa staters åtagandeenligt art. 25 av konventionen att inte på något sätt lägga hinder i vägen föratt den individuella klagorätten skall kunna utövas på ell effektivt sätt. Art.711 innehåller överenskommelsens slutbestäramelser. Beträffande dessa skallhär endast näranas, att överenskommelsen träder i kraft efter den dagdå fem av medlemmar tillträtt överenskommelsen. FN-konventionenom medborgerliga och politiska rättigheter 28 i konventionen skall en kommitté för de mänskliga rällig-lieternaupprättas. Kommittén skall bestå av 18 medlemraar. Varje medlem skall varamedborgare i konventionsstat men skall inte vara företrädare för stat utantjänstgöra med personligt uppdrag. Kommittén skall granska de periodiskarapporter som konventionsstaterna skall avge. Vidare skall koraraittén ha tilluppgift att pröva framställningar från en stat om atl en annan stat brutit motsina förpliktelser enligt konventionen (art. 41). Enligt ett fakultativtprotokoll till konventionen skall kommittén också kunna be- Maj:ts proposition nr 1971 handlaklagomål av enskilda personer rörande kränkningar av de rättigheter somgaranteras genom konventionen. Förbehandling av en framställning, som en stat inger raot en annan stat, kanenligt art. 42 i vissa fall utses en förlikningskomraission ad hoc, sora skallställa sig till berörda staters förfogande i syfte att uppnå en vänskapliglösning av ärendet. En sådan skall bestå av ferapersoner, som godkänts av berörda stater och som skall tjänstgöra raed personligtuppdrag. 43 skall medleramarna i kommittén för de mänskliga rättigheterna och ieventuella förlikningskommissioner ad hoc ha rätt till de förmåner ochprivilegier siimt den imraunitet sora tiUkoraraer experter på uppdrag för FNenligt tillärapliga bestämmelser i konventionen om privilegier och iramuniteterför FN. överenskommelsenrörande personer som medverkar i förfaranden rid europeiska kommissionen ochdorastolen för de raänskliga rättigheterna syftar till att underlättaförfarandet rid de två organ, som tillskapats genom Europarådels konvention orade raänskliga rättigheterna, och att härigenora trygga uppfyllandet av deförpliktelser som de fördragsslutande staterna åtagit sig genom konventionen.Till sitt innehåll är överenskommelsen mera långtgående än någon annan avSverige tillträdd internationell överenskommelse om immunitet och pririlegier.Detta gäller såväl i fråga om räckridden av den immunitet och de förraåner, sombehandlas i överenskommelsen, som beträffande den personkrets på rilkenöverenskommelsen gjorts tillämplig. Överenskommelsen ger å andra sidanmöjlighet att företa sådana begränsningar av ifrågavarande iraraunitet och förraåneratt raissbruk knappast behöver befaras, överenskoraraelsen synes raig därförväl motsvara sitt syfte. har avgivit förklaring såväl enligt art. 25 oraden individuella klagorätten söm enligt art. 46 om domstolens behörighet ochhar därmed ett direkt intresse av att förfaranden vid kommissionen ochdomstolen underlättas. Jag rill därför förorda att överenskommelsen ratificerasav . Någon anledning att från svensk sida begränsa till-lämpningen avart. 2 till andra än svenska medborgare anser jag inte föreligga. Etttillträde till överenskoraraelsen föranleder komplettering av lagen med vissa besläramelserom imraunitet och privilegier. Enligt i denna lag åtnjuter vissaorganisationer, bl.a. och den europeiska dorastolen för demänskliga rättigheterna, immunitet och privilegier enligt vad som bestämts istadga eller avtal som är i kraft i förhällande till . I föreskrivsatt immunitet och privilegier enligt stadga eller avtal som avses i också tillkomoiervissa, i paragrafen uppräknade fysiska personer. Hit hör enligt punkt 3ledamöterna i den europeiska kommissionen för de mänskliga rättighetern a ochenligt punkt 4 ledamöterna i den europeiska Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 9 domstolenför de mänskliga rättigheterna samt domstolens generalsekreterare ochbiträdande sekreterare. Vid införlivandet av den nu aktuella överenskommelsensbestämmelser med svensk rätt bör punkt 3 kompletteras med en hänrisning till depersoner sora i annan egenskap än ledamöter medverkar i förfarande vid koraraissionen.Någon uppräkning av rilka personer sora avses är inte nödvändig att göra. Såhar inte skett beträffande personer som medverkar vid vissa andrainternationella domstolar och dom-stolsliknande organ och som åtnjuter imraunitetoch pririlegier enligt punkterna 2, 5 och 6 i denna paragraf. Av hänvisningentill bakomliggande internationella arial framgår att endast sådana medverkandeavses som täcks av den här aktuella överenskommelsen. Vad gäller förfarandetvid domstolen bör en motsvarande komplettering ske av punkt 4. Dessutom bör uppräluiingeni paragrafen kompletteras med en ny punkt 7, som hänför sig till personer soramedverkar i förfarande rid enligt art. 32 avkonventionen om de raänskliga rätligheterna. Fråganora godkännande av bl.a. den av den 16 december 1966antagna internationella konventionen ora medborgerliga och politiskarättigheter beräknas komma att föreläggas riksdag. I samband med attkonventionen ratificeras av , blir det nödvändigt att också införa de bestämraelserora iraraunitet och pririlegier som erfordras för att skall uppfyllakraven i art. 43 av konventionen. Underförutsättning att godkänner konventionen bör 3 § lagdärför kompletteras med en ny punkt 8 avseende ledamöterna av den komraitté förde raänskliga rättigheterna sora skall upprättas enligt internationellakonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt ledaraötema av förlikningskomraissionsom kan komma alt tillsättas av kommittén. Dehär föreslagna tilläggen till lag bör träda i kraft saratidigt med attde intemationella inslruraenl de grundar sig på blir bindande för . Pågrund härav bör Kungl. Maj :t berayndigas att förordna om lagensikraftträdande. Ienlighet med vad jag har anfört i det föregående har inom justitiedeparteraentelupprättals förslag till lag om ändring i lagen (1966: 664) med vissabestämmelser om immunitet och privilegier. Förslaget torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i delta ärende som bilaga 3. Föredragandenhemställer, att lagrådets yttrande över lagförslaget inhämtas enligt 87 gregeringsformen genom utdrag av protokollet. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöterhemställt bifaller Hans Kungl. 1 Bilagan, som är likalydande med det till propositionenfogade lagförslaget, har uteslutits här. European Agreement relatingto persons participating in proceedings of Commission and Courtof Human Rights Themember States of , signatory hereto, Haringregard to the Convention for the Protection of Human Rights and on 4th Noveraber 1950 (hereinafter referred to as "the Convention"); Considering that it is expedientfor the heller fulfilraent of the purposes of the Convention that persons takingpart in proceedings before Commission of Human Rights (hereinafterreferred to as "the Commission") or Court of Human Rights(hereinafter referred to as "the Court") shall be accorded certain imraunitiesand facilities; DesLring to condude an Agreement for this purpose, agreed as follows: Accord Européen concernantles personnes participant aux procedures devant la Commission et la des Droits de THomme LesÉtats membres du Conseil de FEurope, signataires du present Accord, Viila Convention de Sauvegarde des Droits de THomrae et des Libertés fondamentales,signée ä Rorae le 4 noveinbre 1950 (ci-aprés dénoraraée «la Convention»); Considérantqu'il iraporte, pour mieux assurer la realisation des huts de la Convention, queles personnes qui participent ä la procédure devant la Commission européennedes Droits de THorame (ci-aprés dénoraraée «la Coraniission») ou devant la Coureuropéenne des Droits de THorarae (ci-aprés dénoraraée «la ») se voient accordercertaines iraraunités et facilités; Désireuxde condure un Accord å cette fin, Sontconvenus de ce qui suit: The persons to whom this Agreement applies are: (a) agents of the Contracting Partiesand adrisers and advocates as-sisting them;