prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Institutet har ävensammanställt avsnitten om industriproduktion och skogsbruk i kapitel IV ochi huvudsak avsnitten om de disponibla inkomsterna och den privata konsumtioneni kapitel VI. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1971 med undantag för de avsnitt eller punkter där konjunkturinstitutetuttryckligen åberopas vilar på finansdepartementels sekretariat förekonomisk planering där arbetet med nationalbudgeten letts av tfplaneringschefen . 1 1971.1 saml. Bildenav den ekonomiska utvecklingen i är i stora drag tämligenoförändrad jämfört med den preliminära nationalbudgeten. I vissa hänseenden harlikväl de mera fullständiga uppgifter som före-liger föranlett revideringarav betydelse. Huvudintrycket av stark tillväxt i produktion och efterfrågankvarstår, som del omslag som inträffade i den ekonomiska utvecklingenunder framträder med ökad klarhet. Den totala produktionenstillväxt uppskattas nu liU 4,8 "/o, vilket innebär en uppjustering medinemot en halv procentenhet. Jämfört med närmast föregående år beräknastillväxten sålunda ha avtagit med drygt en halv procentenhet. Alternativa beräkningarsom utgår från produklionssldan mot eljest från användningssidan visardock fortfarande på närmast oförändrad tillväxt som anges tUl ca 5,5"/o. Sysselsättningens volym i arbetade limmar beräknas ha stigit med 2"/o 19691970. lyder aUtjämt på atl produktivitetstillväxten varitförhållandevis låg och svagare än närmast föregående år. Under det alt den totalaproduktionens tillväxt sålunda justerats uppåt framstår tillväxten för denslutliga inhemska efterfrågan dvs. bortsett från lagerförändringar somännu något mera dämpad. Den beräknas nu till 2,9 '/o, vilket är nästan 2procentenheter lägre än för bmltonalionalproduklen. Den nedjustering som skettavser i huvudsak den privata konsumtionen, vars tillväxt nu beräknas lill Inlefullt 3 "/o i volym. Utfallet ligger därmed klart under vad som fömtsattesi de preliminära nalionalräkenskapskalkylerna men stämmer tämligen väl överensmed de anlaganden som vid sidan härav gjordes i den preliminäranationalbudgeten. Konsumlionslillväxlen beräknassålunda trots den förestående momshöjningen ha stannat vid 3,3 o/o jämfört medfjärde kvartalet 1969. Hushållssparandels utveckling ter sig trots detlasvagare än vad som förutsattes i den slutliga bedömningen i den preliminäranationalbudgeten. Detla sammanhänger främst därmed att lönesummans tillväxtblivit lägre än vad som tidigare beräknats. Löneglidningen för andra grupperän industriarbetare synes nämligen ha varit överskattad. Hushållens beräknadeskatteinbetalningar har däremot reviderats i motsatt riktning. De disponiblainkomsternas tillväxt har sålunda nedjusterats såväl nominellt som realt idet sistnämnda hänseendet till 2,7 "/o. Sparkvoten förefaller undersådana omständigheter ha håUits oförändrad 19691970. Ifråga om investeringarna har bilden förändrats såtillvida att den beräknadenedgången blivit mindre markerad för byggnadsinvesteringarna 1 Revideradnationalbudget för 3 iallmänhet och bosladslnvesteringarna i synnerhet, medan i stället uppgångenler sig mera blygsam för maskininvesleringarna. Nedgången förbyggnadsinvesteringarna totalt beräknas sålunda stanna vid 0,4 "/o ochuppgången för maskininvesleringarna vid 3 "/o, vilket för samtliga investeringarger en volymökning med oförändrat 1,0 "/o. Industrins investeringarberäknas ha stigit med 6 »/o och bostadsinvesteringama ha sjunkit med 2,5"/o. Antalet inflyltningsfärdiga lägenheter 1970 blev nära 110 000 eller800 fler än närmast föregående år. Denoffentliga konsumtionens expansionstakt har enligt de beräkningar som nuföreligger bibehållits. Tillväxten anges sålunda till 5,8 »/o 19691970.Sammanlagt för offentlig konsumtion och investeringar samt bostadsbyggandeframträder alltjämt en klar dämpning men en mindre markerad sådan från 4,5«/o i tillväxt 19681969 till 3,5 »/o 19691970. Lagerinvesteringamaframstår alltjämt som det mest dynamiska inslaget i den totala inhemskaefterfrågans utveckling 19691970. Den beräknade tillväxten för dessainvesteringar har ytterligare markerats sedan den preliminära nationalbudgeten.Detla har emellerlid skett därigenom all den uppskattade nivån förlagerinvesteringama har sänkts , medan den bibehållits . Förhandelns lagerinvesteringar 1970 har en nedjustering skett, medan däremottillväxten av industrins lager och speciellt av dess färdigvamlager blivitbetydligt större än vad som antogs i den preliminära nationalbudgeten. Även vadgäller halvårsfördelningen av lagerinvesteringarna har bilden delvisförändrats. Ökningen i förhållande till motsvarande halvår1969 framstår alltjämt som synnerligen stark men dock klart lägre än vad sompreliminärt beräknades. Den uppskattas nu till 3,6 "/o av bruttonationalproduktenförsta . Avsaktningen i utveckling mellan andra halvåren ärfortfarande slående men det rör sig likväl enligt de reviderade kalkylerna omen ökning av lagerinvesteringarna motsvarande 1,0 "/o avbruttonationalprodukten. Underdel atl omslaget i lagerlnvesleringarnas utveckling i någon mån avdramallseratshar i stället omslaget i utrikesbalansen vilket säkerligen inträffat underverksamt inflytande av lagerutvecklingen kommit all framträda desto merapåtagligt. Efler elt rekordartat underskott om drygt 1 700milj. har andra halvårets bytesbalans visat ell obetydligt överskott. Ihandelsbalansen följdes etl underskott om 1 460 milj. kr. avell överskott om 360 milj. kr. För hela årel 1970 redovisassålunda underskott i bytesbalansen med 1 640 milj. kr., i handelsbalansen om1 100 milj. kr. Om man jämför med prognoserna i den reviderade nationalbudgetenför 1970 ligger de faktiska underskotten 850 respektive 550 milj. kr. högre ochdetla kan förmodas stå i samband därmed alt lagerinvesteringarnas tillväxtklart underskattades. I fråga om handelsbalansen innebar emel- lertidutvecklingen en snabb aktivering och redan för den12-månadersperiod som utlöpte var handelsunderskotlet nere underden nivå ca 500 milj. kr. som i den reviderade prognosen hade angivils . För bytesbalansen var avståndet mellan prognos och utfallnågra hundra milj. kr. större, främst beroende på alt den extraordinärt starkaökningen av neltoförbrukningen av resevalutor inte var förutsedd. Deunderskott som redovisas i handels- och bytesbalanserna 1970 är drygt 250milj. lägre än enligt de preliminära uppskattningarna. Exporten har nämligen,såväl i volym som värde, i högre grad än importen överträffat de preliminäraulfallskalkylerna. Exporlvolymens ökning har sålunda uppjusterats med en drygprocentenhet lill 10 "/o och importvolymens tillväxt med knappt en halvprocentenhet lill 9,5 »/o. Tendensen lill svag förbättring av terms of tradehar framträtt ännu något tydligare. För 19691970 redovisas sålunda en positivförskjutning i bylesvillkoren om drygt en halv procentenhet motsvarande ca 100milj. Vidsidan av bytesbalansen har även kapitaltransaktionerna fått elt urbelalnlngssynpunkt mera positivt ulfall än vad som preliminärt beräknades. Desynliga kapitalrörelserna visar sålunda etl neltoinflöde om drygt 1 150 milj.kr. medan restpostens positiva värde, som däremot nedjusterats något, angestill knappt 900 milj. kr. Valutareserven steg under loppet av 1970 med knappt400 milj. kr. och bankernas utiandsställning förstärktes med drygt 600 milj.kr. Interntkom den förändring som Inträdde i den ekonomiska balansen under loppet av 1970främst till ullryck på arbetsmarknaden och möjligen även i prisutvecklingen.Samtidigt som industriproduktionen fortsatte all sliga och exporten i huvudsakbibehöll sin starka expansionskraft visade efterfrågan på arbetskraft uttryckt i antal lediga platser en förhållandevis snabb nedgång fr. o. m.andra kvaralel. För arbetslösheten framträdde en svagt stigande tendens. Delär emellerlid ovisst i vad mån det förändrade arbetsmarknadslägel kan ha hunnitatl återverka på inkomstutveckUngen . Den IroUga löneglidningen19691970 har för samtiiga löntagare nedjusterats från 4 »/o till 3 »/o, menför industriarbetare kvarstår aUtjämt det höga lönegUdningslalel 70/0. Konsumentprisernasom fram lill stigit med 7 »/o har därefter ökatobetydligt, om man bortser från inverkan av höjda indirekta skatter. Frånoktober 1970 till visar kon-siunenlprlsindex en uppgång med 4,8 »/o,men avräknas effekterna av såväl skattehöjningarna som en årlig justering av bosladsposlenper december har prisökningen i övrigt uppgått lill högst några tiondels procent.Omslaget i prisulvecknlngen har ägt rum under inverkan av det all- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 5 mannaprisstoppet som trädde i kraft . Hur prisutvecklingen i annat fallskulle ha tett sig är svårt all bedöma. Troligt är dock atl en viss dämpning avprisstegringstaklen skulle ha inträffat oavsett prisstoppet, närmast underinverkan av den avsaktning som skett såväl i import-prisernas stegringstakt somi utvecklingen av hushållens efterfrågan. Deutvecklingstendenser som kännetecknade den ekonomiska utvecklingen undersenare delen av 1970 har i huvudsak satt sin prägel på ekonomi ävenunder . Avsaktnlngstendenserna har emellerlid accentueratsoch industriproduktionen som alltjämt var stigande under fjärde kvartalet 1970förefaller all ha stagnerat . Arbetslösheten som varsvagt stigande har visat en mera markerad uppgång motsvarande drygt en halv procentenhet av arbetskraften under början av1971. har efterfrågan på arbetskraft fortsatt all avla sådan den återspeglasi antalet lediga platser. Utvecklingen på arbetsmarknaden tyder på en dämpningav den totala efterfrågan som främst kan förmodas härröra från utvecklingen avlagerinvesleringar och privat konsumtion. Exporten har däremot fortsatt atlstiga kraftigt till skillnad från importen och handelsbalansen har stärktsavsevärt. InternationeUthar den ekonomiska utvecklingen av 1971 inle skiljlsig nämnvärt från de bedömningar som gjordes i den preliminäranationalbudgeten . Möjligen har uppgången i och Förentastaterna gått trögare än väntat som avmattningstendenserna iVästtyskland varit mera påtagliga än vad som förutsågs. Avgörande förbedömningen av den inlernalionella konjunkturutvecklingen synes mol dennabakgrund alltjämt vara dels hur markerad den begynnande expansionen i Förentastaterna kan tänkas bli, dels vilken grad av varaktighet och styrka som kankomma all känneteckna de nuvarande dämpningslendenserna i . Ihuvudsak sldljer sig inle den bedömning av den ekonomiska utvecklingen iFörenta staterna som är möjlig alt göra från den som redovisades i denpreliminära nationalbudgeten. Tillgängliga konjunkturindikatorer lyder på atlell uppsving efler stagnationen 1970 nu är föreslående. Frågangäller med vilken styrka uppgången kommer all göra sig gällande. Härhar fömtsatts all effekten av de expansiva kredit- och finanspolitiska åtgärdersom vidlagils inle med full styrka kommer all framträda förrän senare under1971 och alt den lo-tala produktionens tillväxt för hela årel kommer atl stannavid 3 »/o. Bedömningenav konjunktumtvecklingen i ler sig mera osäker. Medundantag för och möjligen även och synesefterfrågetrycket vara på yäg alt lätta i . För flera länders del ärdel svårt att avgöra huruvida en mera varaktig dämpning avproduktionstillväxten eller en- barten tUlfällig avsaktning är förestående. Myckel talar alltjämt för attutvecklingen i blir av central betydelse för konjunkturläget iVästeuropa under återstoden av 1971. Även om trycket på denvästtyska produktionsapparaten har börjat vika har den slutliga efterfråganhittUls förblivit stark. Den totala efterfrågan har dock lättat avsevärt sedanmitten av 1970, främst genom en påtaglig nedgång av lagerinvesteringarna och enminskad exporttillväxt. Jämfört med lägel vid tillkomsten av den preliminäranationalbudgeten har de tillgängliga konjunkturindikalorerna tenderat atl merapeka i avsaklande riktning. Detta gäller bl. a. industriproduktionen och orderingångentill investeringsvamsektorn. Ä andra sidan är orderstockarna alltjämt stora ochden privata konsumtionseflerfrågan synes vara fortsalt stark. Olikautvecklingsalternativ kan under sådana omständigheter förefalla tänkbara. Härliksom i den prelUninära nationalbudgeten har valts att räkna med ettförhållandevis expansivt alternativ, varvid huvudvikten lagts vid denpådrivande effekt som de kraftiga löneökningarna lorde få. Även del faktum atlden slutliga efterfrågan såvitt nu kan bedömas inle visat mera påtagliga teckentill alt vika har tillmätts en viss vikt. Av väsentUg betydelse för denvästeuropeiska konjunkturbilden är givetvis hur länge de nuvarandeavsaktnlngstendenserna i kommer alt hålla i sig. Om dessa ihuvudsak kan förklaras av en pågående lageranpassning ökar sannolikheten avatl ett omslag i riktning mol snabbare expansion kan inträffa före utgången av1971. De skäl som sålundaanförts talar för alt konjunkturavmattningen i kan väntas blirelativt svag och förhållandevis kortvarig. Tidpunkten för ett konjunkturomslagblir emellerlid även med dessa förutsättningar svår alt precisera. Del är inteuteslutet alt elt mera påtagligt omslag kan komma att dröja en bil in på 1972. Denna bedömning av deninlernalionella konjunkturutvecklingen har varit en av utgångspunkterna för denreviderade exportprognos som utarbetats av konjunkturinstitutet.Totala exporten exklusive fartyg beräknas sålunda öka med 8,5 "/o i volymunder 1971, vUket är närmare 1,5 "/o mindre än 1970. För hela exportenväntas en något mindre ökning eller med 8 "/o 1971 jämfört med avkonjunkturinstitutet beräknade 9,5 "/o . De lägre tillväxttalenför den totala exporten förklaras av en svagare utveckling avfartygsleveransernas volym. Volymutvecklingen förråvaror väntas bli något starkare än 1970. Trävaror, massa, papperoch malm samt övriga råvaror, vUka ökade med 0,5 "/o i volym ,väntas stiga med ca 5,5 "/o 1971 trots en viss förväntad minskning förträvaror och en lägre ökning för massa och papper än föregående år. Eltkraftigt omslag förutses för malm och livsmedel efter den nedgång, sominträffade lill följd av respektive det svagaskördeutfallet . Exportenav färdigvaror beräknas totalt öka långsammare 1971 än 1 Revideradnationalbudget för 7 1970eller realt med ca 11,5 «/o mol 18,8 »/o. Denna relativa nedgång förklaras iallt väsentligt av den försvagade inlernalionella efterfrågeutvecklingen. Eninlernalionell konjunkturavmattning brukar inverka ogynnsamt på exporten avinvesteringsvaror som svarar för en relativt stor andel av den svenskafärdigvaruexporten. A andra sidan medför en försvagning av den inhemskaefterfrågan en ökad exportkapacilel, vilket i linje med erfarenheterna frånföregående konjunkturavmattning väntas medföra ökade marknadsandelar för dennavaruexport. Ökningstakten för verksladsprodukler exklusive fartyg beräknas liU12,5 0/0 och för gruppen övriga varor till 8 "/o. Exporten av järn ochstål väntas sliga med 11 o/o. För livsmedel och gruppen övriga metaller väntasockså en ökning, vilket innebär ell omslag jämfört med 1970.Farlygsleve-ranserna beräknas minska med 1,5 o/o. Ivärde beräknas exporten totalt sliga med 12 o/o mol 8 o/o i volym.Prisulsiklerna ler sig nu något gynnsammare än i slutet av För totala exportenfömtses en prisuppgång med drygt 3,5 o/o 19701971, vilket dock är endasl knappt hälften av den uppgång som inträffade . De mest betydande prisökningarna väntas för verksladsprodukler, massa och malm. Prisfallet för järn och stål synes ha hejdats. Prissänkningar väntas för gruppen övriga metaller och livsmedel. Den med hänsyn lill värdeutvecklingennågot mer optimistiska bild som tecknats av exportulsikterna för 1971jämfört med den preliminära bedömningen grundas på deexportenkäler för verksläder saml järn- och stålverk, som gjorts under förstakvartalet Av dessa framgårall orderingång och orderbehållning särskilt inom verkstadsindustrin bedömts som förhållandevis hög för andra halv . Däremot har förekommit vikande orderingång i vissa andra branscher särskilt pappersindustrin . Del privata näringslivelsinvesteringar i byggnader och maskiner väntas öka med 7 o/o lill1971. För industrins del förutses en volymökning med 8 "/o totalt, varav7,5 "/o för maskininvesteringar och 9 o/o för byggnadsinvesteringar. Dessaförväntade ulfall har grundals på sedvanligainvesteringsenkät . De investeringsplaner, som där kommit tillullryck, har med slöd av tidigare erfarenheter justerats upp något. Hänsyn harhärvid även tagils lill alt det införda invesleringsavdraget kan antas medförastimulerande effekter, som inle hunnit komma till ullryck i enkäluppgiflerna.Till grund för prognosen har vidare legat antaganden om successivt lättadkredilmarknad och om ökad leveranskapacllet på bygg- ochinves-leringsvammarknaderna. Jämfört med de redovisade planerna inovem-berenkälen 1970 har industrin justerat upp sina planer kraftigt på maskinsidanmedan dessa är i stort sett oförändrat låga på byggnadssidan. På branschnivåpekar investeringsutvecklingen på kraftigt ökade inves- lerlngar i verkstadsindustrin (nästan dubbelt så hög nivå1971 som 1968). För järn- och stålverken väntas fortsalt stark ökning ävenunder 1971. Även massa- och pappersindustrin väntas öka sina investeringar i enomfattning som ligger över genomsnittet för industrin som helhet. För industrini övrigt väntas en fortsalt minskad investeringsnivå . Handelnsinvesteringar beräknas minska med 5 o/o 1971, vilket innebär ett omslag från1970, då de ökade med 4,5 o/o. Lagerinvesteringarna väntas uppgå endasl tilldrygt 1/3 av volymen eller tUl drygt 1 600 milj. kr. jämfört med ca4 600 milj. kr. Lageruppbyggnaden av råvaror, halvfabrikat och varor i arbeteberäknas minska med nästan 75 o/o. Huvuddelen av denna nedgång väntas falla påverkstadsindustrin, järn- och metallverken saml träindustrin. För industrinsfärdigvaror kalkyleras med en lageruppbyggnad som uppgår till endast ca 50 o/oav . Del är främst verkstadsindustrin saml järn- och metallverken sombedöms orsaka denna nedgång. För näringslivels totala realkapitalbUdningsker, inberäknat denna lagerutveckUng, en nedgång med 13 o/o 19701971 atljämföra med en uppgång på 21,2 o/o 19691970. De StatUga investeringarna väntas öka med 3,5 o/o19701971, vilket är en något lägre ökningstakt än 19691970. Enligl en enkätfrån februari väntas en obetydlig ökning av affärsverkens byggnadsinvesteringarunder eller med 0,5 o/o jämfört med 1,5 o/o 1970. Detta är en påtaglignedrevidering av de planer som uttrycktes i novemberenkäten och somredovisades i den preliminära nationalbudgeten. De statliga myndigheternasbyggnadsinvesteringar förutses bli ungefär oförändrade jämfört med1970. Stor osäkerhet vidlåder emellerlid denna bedömning, eftersom dels vissaaktuella uppgifter saknas på grund av arbetsmarknadskonflikten, dels ävendärför att volymen beredskapsarbeten är oviss. Den har emellerlidförutsatts bli oförändrad i förhållande lill 1970. De statligamaskininvesleringarna väntas också öka, men i något lägre takt än 1970. Sammanfattningsvis ligger endast drygt 1/10 av den totala investeringsökningenpå de statliga myndigheterna. Återstoden faller på affärsverken och de statligaaktiebolagen. Kommunernas investeringar beräknas öka med 3,5 o/o19701971 mol en ökning med 1 o/o 19691970. För byggnadsinvesteringarna väntasett omslag från en nedgång 1970 med 0,5 "/o lill en uppgång 1971 med 3,5o/o. Till grund för denna reviderade kalkyl har lagts en definitiv bearbetningav novemberenkälen 1970 någon sedvanlig februarienkäl har inte gått allulföra på grund av arbetsmarknadskonflikten inom den kommunala förvaltningen;en anledning till alt kommunberäkningarna blir något osäkra. Vidare har räknatsmed en viss lättnad på finansieringssidan och med ett gott resursutrymme. 1 Reviderad nationalbudget för 9 maskininvesleringarna väntas en betydligt lägreökningstakt 19701971 än 19691970 eller med 5 o/o mot 12 o/o. För bostadsbyggandet räknas med en igångsättning av ca 100000 lägenheter samt en nedgång av investeringsvolymen med 4 "/o 19701971. Härvid har förutsatts alt tyngdpunkten av igångsättningen ligger någottidigare än vad som antogs i den preUminära nationalbudgeten. Iövrigt har antagils en viss ytterligare förkortning av byggnadstiderna förpåbörjade flerfamiljshus på grund av den dämpade aktiviteten i byggsektorn. För1971 års igångsättning har räknats med oförändrade lägenhelsylor jämfört med1970. Antalet inflyttningsfärdiga lägenheter väntas bU ungefär 3 500 färre än1970 och uppgå till ca 106 000. Den totalafasta investeringsvolymen väntas stiga med ca 3,5 o/o 1970 1971.Byggnadsinvesteringarna ökar väsentUgt långsammare än maskininvesteringarna,eUer med 0,4 o/o mot 8,7 o/o för de . Inberäknal lager visarberäkningarna emellertid på en total investerings-minskning med 6 o/o19701971. Beträffandeinkomster, priser och konsumtion framläggs följande kalkyler. Den totalalönesumman väntas sliga i något lägre takt än eller med 9o/o. En utgångspunkt är härvid all sysselsäll-ningsvolymen fömtses avla något19701971. För de enskUda företagarnas inkomster väntas en minskning med 3,3o/o, främst till följd av prisregleringen, vUkel innebär etl omslag jämfört med19691970. Totalt beräknas faklorinkomslerna sliga med drygt 7,5 o/o jämförtmed en ökning med drygt 10,5 "/o 19691970. TUlväxten i de disponibla inkomsternablir emellertid 9,5 o/o mol 8,4 o/o 1969-1970. Anledningen härtiU är allhushållens nelloinbelalning lill del offentliga, främst llll följd avskaltereformen, beräknas minska med ca 0,5 "/o 19701971 mot all ha ökatmed 22,4 o/o 19691970. Vidbedömningen av prisutsikterna har en utgångspunkt varit atlarbetsgivarnas kostnad i genomsnitt för samtiiga ansläUda inom deprissatta sektorerna av samhällsekonomin frånsett den allmännaarbetsgivaravgiften antas stiga i en takt som Inle mera väsentligt skiljer sigfrån ökningen närmast föregående år. En annan och jämfört med bedömningen vidslutet av 1970 reviderad utgångspunkt har varit alt den nu förlängda prisregleringenkommer att fördröja sedvanliga konsekvensprisslegringar till följd av höjdalönekostnader inom pris-sällningsområden, som är skyddade från Internationellkonkurrens. Enligt den prisprognos som sålunda utarbetats kankonsumenlprisnivån under loppet av 1971 antas stiga med 6,8 o/o. I dennauppgång är inberäknad en till 3,2 o/o uppgående effekt av mervärdeskallenshöjning . Mellan genomsnillslägena för kalenderåren 1970 och1971 kan den troliga förändringen väntas bli något högre eller 7,4 o/o.i ' 1 denna prognos beaktas mle den prissänkande effekten avdiskonlosänkningen . It 1971.1 saml. Vidden förutsatta prisuppgången 1971 kan de reala disponibla inkomsterna beräknasöka med 1,8 o/o rnol 2,7 »/o 19691970. Jämfört med den preliminära bedömningeni slutet av 1970 innebär delta en uppjustering främst mollverad av denförändring av prisulsiklerna som delvis föranletls av alt prisregleringenförlängts. Denprivata konsumtionen inklusive turislnetlol har i volym beräknats öka med 2,0o/o 19701971 mol 2,7 o/o 19691970. De realt disponibla inkomsterna beräknasöka i ungefär samma takt; prognosen utgår sålunda från en i del närmasteoförändrad sparkvot . En starkare konsumlionsökning, särskUl underförsta , hade framstått som trolig inte minst med hänsyn lillskattereformens inkomst-omfördelande och därmed totalt sett sannoliktkonsumtionshöjande effekt om inle en viss negativ rekyleffekl frånlidlgarelagd konsumtion i samband med föreståendehöjningar av den indirekta beskattningen ingått bland förutsättningarna.Osäkerhet om utgången av avtalsförhandlingarna är en annan faktor, som bedömtsinverka negativt på konsumtionseflerfrågan. Vidare gäller atl kredit-marknadenför hushållens del anlagils förbli stram . Denoffentliga konsumtionen väntas öka med 4,2 "/o i volym, varav denkommunala med 5,5 o/o och den statUga med 2,2 o/o. Beräkningen av den kommunalakonsumtionen 1971 utgår dock från de planer, som kommunerna redovisade undersenhösten 1970 någon sedvanlig februarienkät har på grund avarbetsmarknadskonflikten inom den kommunala förvaltningen inle gått altutföra. Bedömningen av del kommunala området är därför något osäker. Sammanlagtinnebär detta all.