prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Arbelarskyddsstyrelsen haringen erinran mol delegationens förslag, medan i länförordar all verket placeras i . Som motiv härför framhåller länsstyrelsenbehovet av att något eller 1971: 29 77 någrastatliga organ omlokaliseras lill . i länför fram . avstyrker bestämt varje omlokalisering avverket. uppgift äratt fullgöra pensionsförpliktelser som staten påtagit sig i förhållande tillde anställda. framhåller atl pension måste i varje avgångsfallkunna bevUjas i sådan lid, alt den kan ulgå då lönen upphör. Likaså måstefamiljepension kunna ulgå efter anställningshavares elleregenpensionstagares från-fälle. Det är också ett oavvisligt krav all bevUjadpension kan lill varje berättigad utbetalas på rätt förfallodag . För att verksamheten skallfortgå med betryggande säkerhet måste verket vid varje lid ha tillräckligpersonal och erfarna och kunniga handläggare. I annat fall kan verksamheteninte fungera. a. tack vare alt verkets handläggande personal i ytterstobetydlig utsträckning lämnat sin anstäUning i pensionsverket av annananledning än pensionsavgång har detta också uppnåtts. Den primära synpunkten harför pensionsverket varit atl verksamheten skall kunna fungera kontinuerligtvid en eventuell omlokalisering. vid verket har gjorl enundersökning om personalens inställning tiU en flyttning tUl SundsvaU. Detframgår alt av samtiiga tillfrågade endast 18 är villiga alt medfölja tillSundsvall. Alla de övriga 189 önskar omplacering i och av dem harinemot en fjärdedel 42 personer förklarat att de med hänsyn liU risken avverkets flyttning redan nu sÖker sig annan sysselsättning. Av de tillfrågadehandläggarna har 11 förklarat sig i princip vUliga att flytta, medan de övriga97 sagt sig önska omplacering i och 23 av dem förklarat sig redan nusöka annan anställning. Med hänsyn bl. a. lUl resultaten av undersökningen harförelagsnämnden mycket bestämt avstyrkt förslagel om omlokalisering av verket. Personalpensionsverketframhåller alt ulan full styrka av kvalificerade och erfarna handläggare kanpensioner inle beviljas och utbetalas i rält tid och med rätta belopp.Resultaten av enkätundersökningen och de redan på grund av förslaget inträffadeoch väntade avgångarna av kvalificerade handläggare är enligt verketutomordentligt illavarslande. Enligt pensionsverkets bedömande skulle enomlokalisering medföra allvarliga risker för alt verkels uppgifter inle skullekunna fullgöras på ell acceptabelt sätt. Verksamheten har näraanknytning lill vederbörande avdelning inom , statensavlalsverk, statskontoret, statens personalvårdsnämnd och andra statliga organi samt till de organ för och enskUd personalpensionering somfinns där. Det skulle därför leda till starkt minskad effektivitet ompensionsverket förlades 1971: 29 78 tUlannan ort än de nu berörda organen. a. är behovet påtagligt av atl, oftamed kort varsel, kunna anordna personliga överläggningar. Pensionsverkelskontakter med den verksamhet som bedriver föratsättersällan personliga sammanträffanden mellan berörda tjänstemän och gäUer tUl heltövervägande del försäkringskassorna. anser därför altdel inte finns några starkare skäl för att pensionsverket skall varalokaliserat lill samma ort som . Personalpensionsverkethar bifogat yttrande från verkets företags-närand. Nämnden avstyrker bestämt enulflyltning lill . Främst åberopas riskerna för stora personalavgångaroch därav följande stömingar i verkets verksamhet. framhåller det angelägna i atl personalpensionsverkel inle flyttastill en ort utanför . Förbundet understryker inledningsvisalt verkels uppgifter nu fullgörs på ett föredömligt sätt tack vare bl. a. välutbildad personal. Förbundet kan inle godta att närmare 170 000statspensionärer riskerar alt inte få sina pensioner punktligt och lUl alladelar korrekt om verket tvingas flytta och byta stora delar av sin kunnigapersonal. SACO-föreningenvid avstyrker bestämt utflyttning av verket lUlSundsvall. Föreningen instämmer i de synpunkter mot en utlokalisering som avverket förts fram till utredningen. Somalternativ lokaliseringsort ifrågasätter i länKalmar-Nybro-Emmaboda-regionen. leds av en lek-mannastyrelse, inomvilken olika intressen utövar inflytande. Delta har av nämnden bedömts somnågot mycket positivt. En förläggning utanför innebär attfrågan om nämndens konstmktion och sammansättning får tas upp till diskussion.Svårighetema för berörda organisationers representanter att della i styrelsensarbete torde i hög grad öka om studiehjälpsnämnden förläggs till annan ort änStockholm. Nämnden motsätter sig bl. a. mot denna bakgrund bestämt ulflyltningfrån . Den sludiesociala verksamheten är redan starktdecentraliserad och ytterligare decentralisering kan enligt nämnden förväntas.Vidare ifrågasätter nämnden om det är rationellt och ekonomiskt försvarbart altomlokalisera enheter med så begränsad personalstyrka som nämndens. flertalutredningar arbetar med frågor som direkt berör nämndens verksamhetsområde, t.ex. kommittén för studiesocialt slöd lUl utländska studerande, som år 1969överlämnade sill förslag, studiemedelsulredning, som skall göra en ihuvudsak teknisk översyn av sludiemeddssyslemet saml kommittén för studiestödåt vuxna. har i uppdrag atl ul- Prop.1971: 29 79 redafrågan om den mer långsikliga utformningen av studiefinansieringen inomvuxenutbildningen. utgårifrån atl resultaten av utredningarnas arbete väsentligt kommer alt påverkanämndens verksamhetsområde. En utflyttning skulle medföra ell avsevärtförsvårande och fördyrande av nödvändiga, personliga, regelbundna kontakter.Detta skulle i sin lur få till följd alt många ärenden försenas i sinhandläggning. De verk somstudiehjälpsnämnden samarbetar mycket intimt med är universitetskanslersämbetetoch . Utöver dessa framhåller nämnden särskiltarbetsmarknadsstyrelsen, postbanken, och dalacentralen föradministrativ databehandling. En utflyttning hade enligt nämnden i någon månframstått som sakligt motiverad om delegationen framlagt förslag omlokalisering av universitetskanslersämbetet, ochstudiehjälpsnämnden lill en och samma ort. Studiehjälpsnämndenframhåller vidare att samarbetet mellan sludie-medelsnämnder ochutbildningsnämnder spelar en väsentlig roll. är centrala myndigheter på detta område. Blandarbetsuppgifterna nämns utfärdande av anvisningar för underlydande myndigheteroch organ. Nämnden understryker viklen av all man i elt regelbundet närasamarbete successivt går igenom och följer upp aktuella frågor. Fr. o. m. harstuderande i gymnasial vuxenutbildning fått vidgad rätt tUl studiehjälp.Utformningen av reglerna härför har enligt studiehjälpsnämnden sketti nära samarbete med . Expansionen inom VuxenutbUdningen göratt man enligt nämnden måste räkna med ell vidgat kontaktbehov. bland personalen visar all av 65 tillfrågade sex var beredda alt följamed till , medan 38 inle avsåg flytta. Åtta var osäkra och 14besvarade ej enkäten. Som motiv mot utflyttning angavs av flertalet makesförvärvsarbete. anser avgörande skäl tala för all nämnden även ifortsättningen bör vara kvar i , kommenterar nämnden inlevalet av lokaliseringsort. Studiehjälpsnämndenerinrar om att nämnden förbereder förslag tUl en reform avseende överflyttningav alla s. k. äldre studerande inom studiehjälpssystemet tillstudiemedelssystemet. Om en sådan reform beslutas talar enligt nämnden mycketför atl utöver de sex nuvarande studiemedelsnämndema en sjunde inrättas. Dennabör i så fall kunna lokaliseras lill någon av de föreslagnalokaliseringsorterna. Som alternativlokaliseringsort föreslår i länKalmar-Nybro-Emmaboda-regionen. I en utredning angående organisationen av krigsmaktensförvallningsulbildning föreslog överbefälhavaren atl förvaltningsskolanborde förläggas till . 1971: 29 80 Överbefälhavarenframhåller dock i sill remissyttrande över delegationens förslag att det undervissa förutsättningar är möjligt att förlägga skolan lUl garnisonsort i vUkenföratom truppförband även fiims railitär-områdesstab med tillhörandeförvaltningar. Härvid ökar dock behovet av fasta lärare, vUket bl. a. medförstörre kostnader. Överbefälhavaren anser att innan slutlig ställning tas tillförvallningsskolans lokalisering bör förvaltningsulbildningen och dekonsekvenser som uppslår om skolan placeras utanför slorstockholmsområdetutredas på nytt. , , har inget alt erinra mot att försvaretsförvallningsskola förläggs lill . Institutet framhåller att om ensådan skola inrättas kommer huvuddelen av dess elever att utgöras avtjänslemän, vilka har alt "förlägga och förpläga sig genom egenförsorg". Tillgång lill särskilda förläggningsutrymmen och mililär-restaurangerfordras därför inte om skolan lokaliseras centralt till ort med god tillgångtiU hotell, uthyrningsrum och näringsställen. med närorter uppfyllersannolikt dessa fordringar. Skolansbehov av deltidstjänslgörande lärare och föreläsare kan enligt FRI emellertidinte tUlgodoses i . Till en del lorde dessa svårigheter kunna lösasgenom atl skolan tillförs ett ökat antal fasta lärare. Detta behöver i och försig inte medföra större utgiftsökningar eller kapaciletsförluster förförsvaret eftersom vissa av de tillfälliga lärarna fullgör undervisningen påtjänstetid. Däremot kommer utgifterna för föreläsare från atl öka. FRIframhåller vidare alt det i finns god tillgång på studieobjekt iform av staber, förvaltningar saml förband ur två försvarsgrenar. Härtillkommer även vissa större verksläder. FRIpåpekar dock alt förvaltningsskolans behov av samarbete och samövningar medmilitärhögskolan inte kan tillgodoses vid skolans lokalisering utanförStockholm. Tillfällig omförläggning av kurser samt gemensammaslabsljänslövningar lorde kunna avsevärt minska dessa ölägenheter. Detta medförökade utgifler i förhållande till en permanent lokalisering tillstorslockholmsområdet. Huvuddelenav skolans lärare torde komma att utgöras av militära tjänstemän. För flertaletav dessa bedöms tjänstgöringen vid skolan omfatta tre tUl . Med hänsynhärtill och tUl det meritvärde som lärartjänsten i sig själv kan innebäratorde enligt FRI några större rekry-leringsproblera inte behöva uppslå. SRanser att försvarets förvaltningsskola bör förläggas till en ort i närheten avStockholm. Som motiv härför anför såväl lärarfrågan som problemen för elevermed långa resor. UtbUdningenvid försvarets förvaltningsskola kräver undervisning av ell stort antalspecialister. Sådana finns inte tillgängliga i i samma utsträckningsom på nuvarande orter. Även om en utökning sker av den fasta lärarkadern finnsdet enligt SR en betydande risk för altsänkt kvalitet på lärarna kan medföra ett försämrat utbUdningsresul-tal. Elevernakommer till stor del att utgöras av tjänstemän som har anställning vid förbandpå annan ort i landet. Eftersom endast en enda skola finns kan den enskUdetjänstemannen inle välja ulbUdningsort på samma sätt som den som genomgår civilutbildning. Del är av dessa skäl angeläget att skolorna lokaUseras på eltsådant sätt atl resor tUl bostadsorten underlättas. Länsstyrelseni framhåller all förvallningsskolan kommer alt i särskilt höggrad ha behov av goda kontaktmöjligheter med olika förband och förvaltningarinom försvaret. Detta behov kan enligt tUlgodoses långt bättre iSkövde än i . Möjligheterna för skolan att anlita skUda slagsspecialister som lärare skulle med hänsyn till närheten tiU också blibättre i . Arménstekniska skola, ATS. Chefen för armén, CA, till vars synpunkteröverbefälhavaren hänvisar, erinrar om att frågan om lokaliseringen av skolanutreds genom CA:s försorg. CA avstyrker lokalisering tUI och anseralt beslut om skolans lokalisering bör anslå tUls nänmda utredning avslutats. CAframhåller all ATS har stora behov av ulbUdningsverksläder (ca 14 000 m), vUketinnebär betydande nyinvesteringar. UtbUdningsverk-städerna raåste enligt CAvara så belägna all de också kan användas för reparationsljänst i krig.Östersund anses från denna synpunkt inte lämplig som lokaliseringsorl, eftersomATS' verkstadsbehov där endast beräknas få begränsad användning i krig. ATShar enligt CA vidare stora materielbehov. Huvuddelen är lånadmobiliseringsmateriel tillhörande flera mobUiseringsmyndigheter. Vidberedskapshöjningar eller mobilisering skall denna materiel återställas tilllångivarna inom fastställda tider. Skolan bör enligt CA därför vara lokaliseradtiU elt mUitärområde där del finns många mobiliseringsen-heler med för skolansverksamhet lämplig utrustning. CAframhåUer också svårigheterna alt rekrytera såväl lärare som elever tUl skolanom denna förläggs tiU . Med hänsyn lill att de fast anställdateknikernas grundutbildning omfattar och all huvuddelen av elevemakommer från Syd- och skulle enligt CA en förläggning tillÖstersund menligt påverka elevrekryteringen. har enligt CA behov av täta kontakter med skolan som detför skolan är en fördel om experter från materielverket kan medverka iutbildning och försöksverksamhet. Detta talar enligt CA för en förläggningnärmare . CAhar översiktiigl låtit undersöka vad en lokalisering av försvaretsförvallningsskola och ATS till innebär i fråga om nyinvesteringar.EnUgt denna undersökning krävs byggnadsåtgärder för minst 50 milj. kr. 1971: 29 82 , , framhåller all elt ställningstagande tilllokaliseringen av ATS bör omfatta hela den centrala skolan även om dennakommer all byggas upp i etapper. Den samlade skolan beräknas kräva över 400förläggningsplalser i kasem. I flertalet av de orter som enligt delegationenbör komma i fråga för omlokalisering finns militära elablissement. avdessa har enligt FRI sådana lokalöverskott alt dessa kan utnyttjas.Tillkomsten av ell nytt fredsförband i det inre av övre kan enligt FRIemellertid medföra all ett förläggningsöverskoll uppkommer vid I 20 i . FRIframhåller liksom chefen för armén de stora investeringarna vid en lokaliseringtill och uppskattar dessa tUl 4550 milj. kr., varav 25 milj. kr. förden etapp som avser omlokaliseringen av de lUl storstockholmsområdel förlagdadelarna. Dessa kostnader anser FRI emellertid kunna uppvägas av de intäkter somerhålls genom minskad administration och lägre antal lärare m. m. FRI pekar vidare påskolans behov av stora materidlån, vilket talar för förläggning till enmaterielrik region. Om skolan förläggs till en mindre materielrik region lordeenligt FRI riskerna för en genom male-riellån försämrad mobiliseringsberedskapfå vägas mot kostnaderna för inköp och omsättning av särskild för utbildninganskaffad krigsmateriel. FRI beräknar inköpspriset för sådan materiel tillminst 1520 milj. kr. Med hänsyn lill debetydande etableringskoslnaderna i och de sannolikt begränsademöjligheterna till materidlån anser FRI att en lokalisering tUl ellerKarlstad även bör övervägas. IUmeå lorde investeringskostnaderna bli mindre än i om ell nyttfredsförband förläggs till del inre av övre . Möjligheterna tillmateridlån torde emellertid även i della alternativ vara begränsade mensannolikt bättre än i . I lorde investeringarna bli minstlika omfattande som i medan möjligheterna tiU materidlån beräknasbli betydligt större. SRanser liksom beträffande försvarets förvallningsskola atl arméns tekniska skolabör förläggas lill en ort i närheten av . Samma motiv härför anförssom i fråga om förvallningsskolan. i Skaraborgslän framhåller soni bättre lokaliseringsort än för ÄTS. Godautiåningsmöjligheter för undervisningsmateriel torde finnas. Vidare skulleskolan kunna disponera f. n. outnyttjade lokaler i den f. d.Durox-anläggningen. i hemställer i särskildskrivelse all en förläggning av arméns tekniska skola lill prövas. Skogshögskolan.Styrelsen för skogshögskolan har i princip inte något all invända mol enomlokalisering helt eller delvis. Styrelsen hävdar dock bestämt all högskolaninle bör flyttas lill en sådan plats att effekti- Prop.1971: 29 83 vileleni verksamheten kan bli påtagUgl lidande även på . Del slutligaställningstagandet i förläggningsfrågan bör föregås av en grundlig utredningsom visar olika länkbara lokaliseringsorters lämplighet med hänsyn lUleffektivitetskraven. Vid en sådan utredning bör först klarläggas om någonförändring bör genomföras beträffande högskolans organisation och verksamhet.Härvid bör man även överväga en eventuell integrering med andra undervisnings-och forskningsinstitutioner samt en decentralisering av viss forskningsverksamhetför eventuellt samgående med annan sådan verksamhet. Styrelsen har bifogatyttranden från högskolans lärarkollegium och högskolans företagsnämnd.Lärarkollegiet anser förslaget alt flytta skogshögskolan tUl varaolämpligt och förordar en mera ingående utredning. KoUegiet understryker delsbetydelsen av att en omlokalisering inte leder till sämre effektivitet, delslämpligheten av samordning med annan verksamhet, t. ex. ,tekniska högskolan i eller . Kollegiet framhållervidare alt en förflyttning till skulle innebära all skogshögskolanförlades lill periferin av sitt verksamhetsområde. De kortsiktiga ochlångsiktiga konsekvenserna av en sådan flyttning anses svåra att överblicka.Enligt kollegiets uppfattning skulle en omlokalisering till innebära enbetydande nedsättning av högskolans effektivitet även på lång sikt. Deviktigaste negativa faktorerna är enligt kollegiet störd forskningssamverkan,sämre kontakt med skogsbruket, högre fältarbetskostnader och kortarefällarbelssäsong, sämre betingelser för undervisningen speciellt i vad avserforskarutbildningen saml avsevärt försvårade betingelser för internationelllsamarbete. Personalavgångenberäknas vidare bli betydande. Kollegiet framhåller att enligt en enkät kommer8990 o/o av den kvinnliga biträdespersonalen att sluta. Kollegiet räknar meden betydande avgång även av forskande personal (4060 o/o). Företagsnämndenhar i princip inget all invända mot en omlokalisering av skogshögskolan menanser delegationens förslag alt flytta högskolan till olämpligt frånsåväl effektivitets- som personalsyn-punkl. Nämnden anser att frågan omhögskolans verksamhet och lokalisering bör utredas särskilt. SACO-medlemmarnavid skogshögskolan är mera negativa och anser alt utredningen inle lämnat någrasakskäl för en omlokalisering av högskolan. U68 framhåller all såväl de studerandes närhet lill de framlida arbetsplatsemasom forskningens närhet lill sitt föremål talar för en lokalisering utanförStockholm. U 68 pekar vidare på behovet alt samlokalisera högreutbildningsenheter på sådant sätt alt framlida studieorganisa-torisk samordningunderlättas. Dessutom kan då lokaler, lärare och administrativa resurserutnyttjas effektivare. För skogshögskolan bör valet av lokaliseringsort iförsta hand stå mellan och . U 68 tillstyrker vUket som helst avalternativen och . 1971: 29 84 Organisationskommitténför högre teknisk utbildning och forskning i övre tUlstyrker denföreslagna placeringen av skogshögskolan i fråga om de ämnen som finnsrepresenterade vid högskolan. Kommittén anser all en flyttning avskogshögskolan lill kan förväntas stärka intresset för alt förbättraåterväxlen i de norrländska skogarna. Vidare påpekar kommittén alt ämnetskoglig produktionslära finns företrätt med extra biträdande professur, och atten laboratur i skogsföryngring vid skogshögskolan är placerad vid Umeåuniversitet. Kommitténframhåller också atl verksamheten vid skogshögskolan har nära samband med någraforskningsområden som inom kommittén diskuterats i samband med planeringen avden högre tekniska utbildningen i , t. ex. bioteknik och träetsmekaniska teknologi. Det förstnämnda ämnet har föreslagits komma tUl , menkommittén har ännu inte tagit ställning till förslaget. Del sistnämnda ämnetdiskuteras i samband med förslagel om elt norrländskt industriellt utvecklingscentrum. Akademiskarektorskonventet i anser alt frågan om skogshögskolans utflyttningbör göras tUl föremål för ytterligare utredning innan beslut fattas. Konventetframhåller betydelsen av samarbetet mellan ochskogshögskolan. Vid en utflyttning av högskolan kan enligt konventetuniversitetets egna institutioner behöva byggas ul kraftigt inom vissaämnesområden. Inom andra områden bedöms samarbetet dock kunna upprätthållas itUlräcklig omfattning även efter omlokalisering. Konventet understryker ocksåsamarbetet mellan å ena sidan skogshögskolan och å andra sidan tekniska högskolanoch . Professorernai de markvelenskapliga ämnena vid och skogshögskolanföreslår att skogshögskolans och marklära förläggstiUsammans med . stadföreslår atl möjligheterna atl förlägga mer av skogshögskolans verksamhet tUlGarpenberg utreds. Beträffandevalet av lokaliseringsort framhåUer i attskoglig utbUdning och forskmng och som tidigare nämnts ytterligare skogligaförvaltningsenheter bör lokaliseras tUl /så all denna region kanutvecklas lill ett skogligt centmm i landet. i länifrågasätter om skogshögskolan inle borde lokaliseras lill ochlänsstyrelsen i för fram . Skogsstyrelsenanser del anmärkningsvärt atl delegationen föreslagit att tre skogliga organskall förläggas lill tre skilda orter. Liknande synpunkter anförs avlänsstyrelsen i län. 1971: 29 85 Institutet avstyrker omlokalisering tUl . Institutet framhåller atldess verksamhet i betydande utsträckning utgörs av forskning.Forskningsverksamheten tar i anspråk nära nio tiondelar av institutelsresurser. Forskningen som nästan genomgående är praktiskt inriktad syftar lillatt förebygga yrkesskador och alt åstadkomma gynnsamma betingelser både förelt sunt liv för arbetstagarna och för goda produktionsresultat. Institutet äri sin forskningsverksamhet beroende inte bara av ell väl utvecklat samarbetemed företrädare för de vetenskapliga discipliner som är relevanta iverksamheten utan också av omfattande kontakter med näringslivet, i synnerhetindustrin. Del är enligt institutet angeläget all det på nära håll finnstUlgång lUl ett i olika avseenden rikt differentierat näringsliv. Den undervisning sominstitutet driver tar framför aUt sikte på att utbilda personal förföretagshälsovården. Denna verksamhet tar i anspråk ungefär en tiondel avresurserna. Institutet är i sin utbUdningsverksamhet beroende av medverkan avell stort antal specialiser från olika delar av bl. a. industrin. Även i dellasammanhang är del av betydelse all näringslivet i det område dit institutet ärlokaliserat är rikt differentierat. Utöverforskning och utbildning bedriver institutet uppdragsverksamhet. En mycketbetydande andel av serviceuppdragen kommer enligt institutet från de södra ochmellersta delama av riket dit huvudparten av industrin är förlagd. Aveffektivitetsskäl anser institutei sig böra vara lokaliserat till det område ilandet från vilket huvuddelen av uppdragen kan väntas komma att härröra. Institutet framhållerockså samarbelsbehovel med oUka myndigheter. Särskilt framträdande är delta ifråga om arbelarskyddsstyrelsen. Med den ökade vikt som kommit alt tillmätasarbetsmiljön räknar institutet med att delta samarbete kommer attintensifieras. Även med föreligger stort behovav samarbete. Bland andra kontaktbehov nämner institutetarbetsmarknadsstyrelsen och . Vidare har institutet fortlöpandesamarbete med såväl SAF som LO. Vad gäller frågan omlokaliseringsorten framhåller institutet att del f. n. inle finns någon tekniskfakultet vid , en samarbetslinje som när det gäller denfysiska arbetsmUjön är av fundamental betydelse. Även om en sådan fakultettillskapas är det enligt institutet ofrånkomligt atl dettar tid alt upparbeta samar-belslinjer inom della fält. Beträffande kraven påtillgång lill en rikt di-versifierad industri fyller enligt institutetdefinitivt inle anspråken. Institutet hävdar alt en lokalisering till Umeåskulle medföra väsenlliga svårigheter för både inslilulelsforskningsverksamhet och dess möjligheter att hålla hög kvalitet påutbildningen. När det gäller utbildningen skulle en lokalisering till dessutom få Prop.1971: 29 86 tillföljd betydande ölägenheter för flertalet kursdeltagare i form av täta ochlånga resor mellan kursorl och hemort kurserna omspänner. Föruppdragsverksamheten bedöms en omlokalisering tiU få allvarligakonsekvenser.