prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Vid uppskattningen av sjöfartsnetlo påpreslationsbasis har sålunda beloppet för de influtna betalningarnaminskats med nyssnämnda 100 milj. kr. Sjöfartsnetlot har således uppskattalstUl 2 000 mUj. Fraklmarknadssilualionen uppvisar en myckelsplittrad bUd. De rekordhöga tankfrakterna sjönkdramatiskt kring jul- och nyårshelgerna sannolikt under intryck av rykten omelt återställande av oljelediungen meUan och , den s.k. TAP-line. Under årets låg tramplank-index på worldscale 155,dvs. en kraftig nedgång från den myckel höga genomsnittsnivå (worldscale ca287) som rådde under oktobernovember, då kulmen nåddes. Härefter följde enkortvarig uppgång , som snart förbyttes i en nedgång tUl W.S. ca150 under februarimars med variationer uppåt och nedåt föranledda av bl. a.den avvaktande hållning befraktarna iakttagit i väntan på utgången avlibyenförhandlingarna. När dessa nu avslutals och överenskommelse mellanparterna nåtts kommer delta troligen all leda lill en slabiUse-ring avmarknaden. Förmodligen kan även emotses en sänkt fraktnivå tiU följd av ökadlonnageliUgång föranledd av den kortare Iransporl- ' Worldscale är benämningen på det.tanktramplndex somhösten 1969 avlöste Intascale. Worldscale 100 molsvatas av en frakt påexempelvis traden /runt till 8.87 doUar perton. sträckan.Libyen svarar för en betydande del av exporten av råolja lill (exporten av raffinerade produkter hit är helt obetydlig) och dess andel aveuropeiska import av råolja 1969 utgjorde ca 25 o/o i kvantitet. Timecharter marknaden var myckel livlig och mänga förmånliga fraklavslutgjordes, varför de då ingångna fraktavtalen kan väntas gynnsamt påverkasjöfartsnetlot för i första hand . Pålorrlaslsidan har aktiviteten 1971 varit ytterst ringa medmyckel låga fraklnivåer, vilket har lett lill alt vissa transporluppdrag blivitdirekt olönsamma. Förlusten skulle emellerlid bli ännu större vid en eventuelluppläggning, vilket skulle förklara varför vissa rederier ändå håller sinafartyg igång. Den senaste höjningen av bunkerpriserna () med 35 o/osynes dock ha medverkat till en ökad uppläggning under senare delen av mars.Även linjefarten dras med svårigheter. Konferenssystemet sådant del ärutformat fungerar myckel trögt. Man har sålunda myckel små möjligheter atlnågorlunda snabbi kompensera sig för inträffade kostnadsökningar. Detla skerförst långt i efterhand, varför förlusterna kan hinna bli ganska kännbara. Dekraftigt höjda driftskostnaderna kan därför sägas särskilt hadrabbat denna del av rederinäringen. Då dessutom initialproblemen medconlaineriseringen ännu inte helt funnit sin lösning har lönsamheten här varitmycket dålig eller direkt förlustbringande, vUkel bl. a. medfört att fleralinjer nedlagts. Elt annat exempel på del hårda klimat linjefarten lever underutgör också den flagg-diskriminering som bedrivs av vissa nationer. Ökningen avdriftskostnaderna hänför sig främst lill ökade lönekostnader, mer änfördubblade bunkerkostnader saml en avsevärd fördyring i hamn. Somnämndes ovan ökade kostnaderna 1970 myckel kraftigt eller med 25 o/o. Somjämförelse kan nämnas att motsvarande ökningslal 1968 och 1969 var 4,6 o/orespektive 12 o/o. Även 1971 väntas kostnaderna forlsälla öka och förmodligensnabbare än intäkterna liksom fallet var 1970. stegbunkerpriserna med 35 o/o och ökade kostnader i hamnarna är alt vänla. För atlsjöfarlsnettot skall nå upp till nivå eller förbättras något krävs atlintäkterna växer mycket starkt även . Trampmarknadens fraktsatser harsjunkit starkt för såväl torrlast som lanklast ochlinjefartens problem har tidigare påtalats. Här kan tilläggas attvärldshandeln, som ökade ca 7 o/o i volym, väntas öka medendasl 56 o/j. Ä andra sidan kan man räkna med alt många av fraklkonlraklen,ingångna under förra årets gynnsamma förhållanden, får full genomslagskraflförst och kan komma all ge del tillskoll som behövs för att nå en vissförbättring av sjöfartsneltot även 1971. Detta har som framgår av tabellensatts till 2 200 mUj. Härvid har antagils att kostnaderna 1970 stiger någotsnabbare än intäkterna. 1 Revideradnationalbudget för 63 Nettotav in- och utförsel av resevaluta resulterade i etl kraftigt underskottpå 1 748 milj. kr., vilket innebär en ökning jämfört med med ca 42 o/o.Utflödet ökade 19691970 med 32 o/o (16,6 o/o 19681969) medan inflödet ökadeendast 13 o/o (16,5 o/o 19681969). Någon uttömmande förklaring lill delexceptioneUt stora underskottet förra årel föreligger inte. Mycket litet talaremellertid för alt utlands-turismen skulle ha ökat särskUt mycket och bidragitlUl denna utveckling. Dessutom lyder den statistik som föreligger omresevalutornas länderfördelning på all resorna till de mest populäraturistmålen knappast spelar den dominerande roll som ibland antytts. Resevalutastalislikenbygger på försäljning och köp av utländska resecheckar och sedlar, återköp avsvenska sedlar från utlandet saml banköverföringar för uppehållskostnader. Detvå förstnämnda kategorierna kan givetvis omfatta valutor som använts förandra ändamål än uppehållskostnader vid utrikes resor. Sålunda ingår valutorsom använts i samband med inköpsresor över och de svensk norska ochsvenskfinska gränserna (gränshandel). Del finns också skäl anta atl ävenutländska gästarbetare vid semesterresor till sina hemländer medför valutor somär avsedda för hemmavarande familjer eller utgör hemtagnuig av besparingar.Skulle, som ovan antytts, den egentiiga turismen spela en mindre avgörande rollför ökningen av valulaulflödet kan del måhända finnas skäl atl fästa destostörre avseende vid ökad gränshandel och en ökad utförsel i samband medutländska gästarbetares hemresor. Det kan här exempelvis nämnas all In- ochutvandringen ökade starkt 1969 (med tyngdpunkten förlagd lill senare delen avårel) och 1970. DelskuUe möjligen vara motiverat all betrakta den extremt kraftiga ökningen under1970 enligt resevalulaslatisliken som en engångsföreteelse och enöverslagsberäkning skulle t. ex. kunna konstrueras så, all man utgår från altden reella ökningen i resevalulautgiflerna skulle vara av ungefär samma storleksom eller 15 o/o. Resevalulautgiflerna skulle då hablivit 2 170 mUj. eller 320 milj. kr. lägre än de faktiskt redovisade. Omdel sålunda rensade beloppet skuUe stiga med 15 o/o även 1971 skuUe utgifternauppgå lill 2 495 milj. kr. Till detla belopp bör läggas en post motsvarande de320 milj. kr. 1970, som här antagils falla på gästarbetaröverföringar o. dyl.Del bör observeras alt denna post ej antas representera helagästarbetaröverföringsbelop-pel i resevalulaposlen eftersom dylika överföringarsjälvfallet även fanns i statistiken ehuru någon rensning för dessaej gjorts här. Storleken av denna post blir självfallet beroende avmlgrationsutveck-lingen . Om en ökning med ca 10 o/o antas erhållsutgifter på totalt 2 850 milj. kr. Inkomsternaunder denna post, som inle ökade alls mellan 1967 ocb 1968, steg 1969 med 16,5o/o och 1970 med 13 o/o. En ökning av unge- färsamma storlek 1971 skulle ge inkomster på omkring 850 milj. kr. Nettoulgifternaunder denna post skulle därmed bli ca 2 000 milj. kr. Utfalletav övriga tjänstetransaktioner innebar en väsentligt lägre ökning avunderskottet än vad som varit vanligt, vilket kan återföras på alt deregistrerade inkomsterna ökade avsevärt mera än ulgiflerna. Under en rad av årvar den relativa ökningstakten av tjänstelransaklionerna betydligt högre förutgifterna än för inkomsterna. Denna utveckling bröts 1969, då inkomsternaökade något mera än ulgiflerna. Den nya utvecklingstendensen förstärktessålunda . Till en del avspeglar della sannolikt vissa faktiska störreinkomstökningar men lill en annan del troligen förbättrad rapportering. Någrastörre ytterligare rapporteringsvinster finns det kanske inle skäl atl vänlasig, och del synes befogat atl räkna med ungefär lika stora ökningar avinkomster och utgifter i denna statistik under innevarande år. harunderskottet sålunda beräknats till 825 milj. kr. Ovan beskrivna utvecklingav tjänslebelalningarna 1969 och 1970 har gjort det motiverat anta alt detstalislikbortfall, som utgör skälet lill korrigeringsposten, inle längre ökar.Den uppfattning, som kom till uttryck i den preliminära nationalbudgeten för1971, att korrigerings-poslen mle borde sliga 1970 ulan behållas på 1969 årsnivå, 800 milj. kr., kvarstår därför oförändrad. Även har anlagils enlika stor korrigeringspost. Transfereringsnettot visarför 1970 ell underskoll på 970 milj. kr. eller ungefär lika med underskottet1969. Del senare belastades emellerlid av en transferering (kreditnedskrivning)av engångskaraktär på 100 mUj. I transfereringsnettot ingår även utländskagästarbetares statistik-förda remitteringar av medel lUl respektive hemländer.Tidigare registrerades dessa antingen som tjänslebelalning eller somtransferering eller som kapitalöverföring beroende på betalningsmottagare,vislelsetid i och andra omständigheter. Dessutom har frigränsen för anmälningsplikt,när det gäller utiändska medborgares försändelser av gåvor och understöd,sänkts till . Den nya separata poslen gästarbetares överföringar uppgicktill 61 milj. kr. Detta belopp är dock fortfarande endasl en del avsamtliga sådana utgifter; såsom berörts ovan lorde etl betydligt större beloppingå i resevalulaposlen. De privata transfereringarna har anlagils sliga påungefär samma sätt 1971 som 1970 medan de offentliga kommer atl stiga med delökade u-landsbislåndet. Nelloutfallet av transfereringarna har sålundaberäknats till 1 300 milj. kr., dvs. en negaliv lillväxl med drygt 300 milj.kr. Det kan tUläggas att denna tUlväxt Inkluderar ettanlagande om ökad ränteutbetalning till följd av en stigande kapilalimport. Ovanantagna delprognoser ger en stark förbättring av Bil.1 Reviderad nationalbudget för 65 bytesbalansenoch en ungefärlig balans uppnås, vilket ger en förbättring med i runt tal 1700 milj. kr. Kapitalbalansensvängde från ett nettokapitalutflöde på ca 230 milj. kr. 1969 lillett neltoinflöde på ca 1170 milj. kr., dvs. en omsvängning på ca 1 400 milj.kr. Följande tablå visar utvecklingen av de i kapilalbalansen ingåendedelposterna. -240 -127 537 -426 25 -231 -206 246 887 Detframgår av tablån all samtliga poster utom direkta investeringar harsvängt om i positiv riktning. Kapilalinflödet i värdepappershandeln 1970förklaras främst av obligationsemissioner i ullandel uppgående lUl 336 mUj. kr.Den långfristiga nyupplåningen i utlandet uppgick lUl 1 478 milj. kr.,varav 538 mUj. använts för finansiering av direkta investeringar iutlandet. De svenska direkta investeringarna i utlandet uppgick tUl 1 333milj. medan motsvarande utländska investeringar i belöpte sig lill688 milj. kr. Poslenövriga privata kapitaltransaktioner innehåller bl. a. en beräkning av vissahandelskrediter såsom varvskrediter vid export av nybyggda fartyg, rederiersoch flygbolags krediter vid import av fartyg och flygplan samt skillnadenmellan tullvärden och belalning för dalamaskiner. Dessa transaktioner beräknassammanlagt 1970 ha resulterat i en nettokredittagning på i runt tal 300 mUj.kr. I poslen övriga privata kapitaltransaktioner ingår skillnaden mellansjöfarlsnettot enligt den kvarlalsvisa belalningsstalisliken och den årsvisastatistiken på preslationsbasis. Av den totala differensen på 186 mUj. 1969har 100 mUj. ansetts utgöra kreditgivning tUl utlandet medan en återbetalningav samma storlek förutsätts ha ägt ram 1970. Överskotteti kapilalbalansen tillsammans med underskottet i bytesbalansen motsvarar för1970 etl valulautflöde på . Efler avstämning molförändringen i bankernas utiandsställning, som uppgick liU + 618 milj.kr., erhålls en posUiv restpost på ca 900 milj. kr. Järnmalmsbrytningenlåg 1970 närmare 5 o/o års nivå. Verkningarna av gruvstrejken sloggivetvis hårt på första kvartalets resultat, men även under resten av årelökade produktionen endasl måttligt. Leveranserna minskade med drygt 10 o/o1970. Leveransnivån låg 1969 ca 3 miljoner lon över produktionsnivån. Dennaproduktions- och leveransulveckllng 1970 ledde llll en fortsalt lagerminskningpå knappt en halv miljon lon . Under1971 beräknas produktionen komma all uppgå till , vilket innebären ökning på drygt 10 o/o. Utsikterna för exporten bedöms som relativtgynnsamma, och de totala leveranserna väntas öka med närmare 6 o/o. Deltaskulle innebära all lagren ökar med drygt en halv miljon lon . Orderlillströmningenlill de svenska järn- och stålverken, som steg myckel hastigt från millen av1968 lill mitten av 1969, sjönk åter snabbi och var /1971 tUlbaka vid ungefär samma nivå som i slutet av 1967.Orderstockarna började dock inte sjunka ochvar större än under högkonjunkturen 1965 ännu vid slutet av 1970, då deemellertid av företagen började betraktas som för små. Under första kvartalet1971 har orderingången av konjunkturbarometem all döma slutat faUa, menorderslockarna fortsatte att minska och över hälften av företagen bedömde demi rriillen av mars som för små. Produktionstillväxtenunder 1970 blev förvånande liten med hänsyn lill del under större delen av åretgoda efterfrågeläget. Ökningen blev endast 4 o/o, vilket är ett parprocentenheter mindre än vad man med hänsyn till produktionskapaciteten kundeha anledning alt vänla. hämmades produktionen inågon mån av brist på elkraft och då del gäller rostfritt stål även avnickel-brist. Ovanligt många haverier av olika slag inträffade också underåret. Den viktigaste orsaken till störningar i produktionen var dock den underhela årel mycket besvärande bristen på arbetskraft. , dåefterfrågeläget blev kärvare, steg lagren av färdigvaror hastigt och en delföretag drog ned produktionen. För1970 som helhet steg lagren osedvanUgt starkt såväl i förbrukarledet som hosproducenterna, som en reducering skedde av de kraftigtuppdragna handelslagren. Den starka lageruppbyggnaden inom järn- ochstålverken måste dock delvis ses mol bakgrunden av all dessa lager dragils nedlill en myckel låg nivå /1969. 1 Reviderad nationalbudget för 67 Tabell FV: 1. Försörjningsbalans för handelsfärdigt järnoch stål, inkl. ämnen 19681971 kr., 1959 ärs producentpriser Källa: Konjunkturinstulet. Den inhemska förbrukningen av järn och stål steg kraftigtunder framför allt på grund av den myckel högaaktiviteten inom verkstadsindustri och varv. Den starka inhemska efterfråganunder framför allt verkade dämpande på exportutvecklingen ochexporlvolymen låg kvar ungefär på 1969 ärs nivå. Produktionsutvecklingen har bedömts med hjälpav en försörjningsbalans för handelsfärdigt järn och stål. Den inhemska efterfråganberäknas bromsas upp kraftigt; dels kan man räkna med betydligt mindreförbrukningsökning inom verksläder och varv än , dels kalkyleraslagren hos förbrukarna och handeln minska relativt kraftigt. Samtidigtberäknas lagren inom järn- och stålverken fortsätta alt öka något ,dock inle så myckel som lagren kalkyleras minska för övriga lagerhållare,varför man totalt sett lorde kunna påräkna någon liten nedskärning av lagren avjärn och stål. Den kalkylerade svaga inhemska efterfrågan ger utrymme för enstark exportökning och såsom framgår av kapitlet om utrikeshandeln har denberäknats lill 11 o/o i volym. Importvolymen bedöms minska med 4 o/o. Med den här skisserade efterfråge- och lagerutveckUngenger balansen en produktionsökning på drygt 3 o/o 19701971. Balansen taremellerlid inle full hänsyn lill förändringar i slutprodukternas kvalitet.Della brakar leda till en underskattning av produktionen, eftersom mansuccessivt övergår till högre förädlingsgrad på produkterna. Då del gällerutvecklingen har man emellertid anledning all räkna med enmotsatt effekt på grund av en beräknad större andel av mindre förädlade produkterunder 1971 än . En sådan effekt hade man exempelvis 19651966, dåbalansen överskattade produktions- utvecklingen med 1 o/o. Produktionsökningen Inom järn- ochstålverken beräknas därför stanna på ca 2 1/2 o/o 19701971. Inom andra metaUverk sjönk produktionen med ell parprocent 19691970, vilket delvis sammanhängde med bristen på elkraft underförsta halvåret samt en mycket besvärande brist på arbetskraft under hela årel.För 1971 kan man räkna med en stark produktionsökning dels på grund av denlättande arbetsmarknadssituationen, dels med hänsyn till storakapacitetstUlskott . För hela gruppen järn- och metallverk stannadeproduktionsökningen 19691970 vid drygt 3 o/j och för 19701971 beräknas dentill 3 »/a- Orderingången till varven, som stigit successivt ändasedan slutet av 1967, mattades men steg sedan återunder Iredje och speciellt markant . Enliglkonjunktur-barometern var orderingången även under första kvartalet 1971tillräcklig för alt hålla orderslockarna på en mycket hög nivå, och hela 2/3av varvsföretagen bedömde i millen av mars orderstockarna som stora iförhåUande till produktionen. I motsats tiU 1969 var del under 1970exportorderna som ökade mest. Den gynnsamma varvskonjunkturen har också medförtall priserna vid nybeställning av fartyg stigit påtagligt under loppet av1970. Det goda efterfrågeläget jämte det under andra hälften av1970 lättande arbetsmarknadsläget, som gjort del möjligt för varven alt dra tiUsig arbetskraft, har lett till atl produktionen ökat i snabb takt under 1970.Enligt den preliminära produkllonsindexen skuUe ökningen uppgå tiU hela 22 o/o19691970, vUkcl uppenbarligen innebär en överskattning. Statistiska centralbyrånhar skaltal produktionsutvecklingen med hjälp av förbrukningen av järn och stålinom varven, vilket är en osäker melod på grund av variationerna isammansättning och bygg-nadssladium i varvens fartygsproduklion. Under 1970torde denna melod att kalkylera produktionsutvecklingen ha lett lill enbetydande överskallning av ökningen på grund av dels alt det byggdesbl. a. en del specialfartyg med relativt mindre åtgång av järn och stål än denmera standardiserade normalproduktionen, dels alt produktionen ökadestarkt av stora, relativt järn- och slålkrävande tankfartyg. För atl bedöma produktionsutvecklingen har enkalkyl gjorts inom med utgångspunkt från uppgifter omexport-, investerings- och lagerutveckling vad avser fartyg. Svårigheten allbedöma prisutvecklingen på fartyg samt förädlingsvärdeinnehållel i de byggdafartygen gör även denna kalkyl osäker. Den tyder emellertid på enproduklionsvolymökning 19691970 på omkring 12 o/o. Kalkylen för fartygsbyggandel har förts fram även för1971, baserad på de efterfrågeprognoser som föreligger. Kalkylen pekar på enproduktionsökning på omkring 4 o/o 19701971. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 69 Tabell IV: 2. Försörjningsbalans för verkstadsprodukter,exkl. Investering i maskiner m. m Denna balans mäter produktionen av de varor somdefinitionsmässigt klassificerats som verksladsprodukler. Den visar för19591960 en liten över-skattning men för perioden 19601968 en systematiskunderskattning jämfört med årsberäkningar överproduktionsutvecklingen (mätt i förädlingsvärde) inom verkstadsindustrin,definierad som de arbetsstäUen som huvudsakligen tillverkar verkstadsprodukter.Avvikelsen torde emellertid inte enbart bero på denna definitionsolikhet. Denlångsammare produktionsökningen enligt balansen kan sannolikt också hänförastill, dels systematiska fel i de på nationalräkenskaperna grundadeberäkningarna av komponenterna på användningssidan och dels skillnaden i deprisdeflatorer som använts vid produktionsvolymberäk-ningama resp. viddeflatering av nationalräkenskaperna. Försörjningsbalansens produktionsökningför prognosperioden korrigeras därför regelmässigt uppåt. Orderingången till verkstadsindustrin, exklusive varv,bromsades upp efler en mycket expansiv perlod. Tillväxten 19691970var drygt 8 o/o i löpande priser mot ca 18 o/o 19681969 om man bortser frånde stora svenska försvarsbeställningarna . Här bördock påpekas, atl priserna på verksladsprodukler stigit starkt under framförallt och . Transportmedelsinduslrin ochelektroindustrin redovisar de högsla ökningslalen . Nivån påorderingången 1970 var trots uppbromsningen hög, och de redan vid årsskiftet1969/1970 myckel stora orderstockarna fortsatte all växa något under de treförsta kvartalen 1970. Enligt konjunkturbarometem minskade hemmamarknadsordernaunder jämfört med fjärde kvartalet 1970, medanorderingången från exportmarknaden var ungefär oförändrad. sombedömer sin orderslock som för- hållandevis stor var nästan lika högsom andelen förelag med för små orderslockar. Verkstadsindustrinlyckades till skillnad från de flesta andra branscher dra till sig en hel delarbetskraft . Kapacilelsutnyttjandel var ovanligt högt, ochproduktionsökningen 1970 blev ungefär lika hög som 1969 nämligen ca 11 o/o.Uppdragningen var snabbast , och produktionen ökade i elllugnare tempo . Maskin- och elektroindustrlerna svarade förde största produktionsökningarna 1970. Förelagen anger i konjunkturbarometem mycket måttligaökningslal för produktionen och produktionsplanernaför resten av årel är ovanligt försiktigt hållna. Produktionsutvecklingen för1971 som helhet har bedömts med hjälp av en försörjningsbalans förverksladsprodukler (tabell 2). Exportieveranserna beräknas komma all öka i lägre takt1971 än 1970 150/0 1971 mol 23 0/0 1970 som tillväxten i hemmaleveranserna kalkyleras bli ännu lägre än 1970.Den privata konsumtionen av verksladsprodukler väntas stiga med endasl 1/2 0/0 1971 mol ca 4 0/0 1970. Konsumtionsökningenav verksladsprodukler exklusive bUar beräknas bli väsentligt lägre 1971 än1970, som bUinköpen prognoseras minska ytterligare. Den offentiigakonsumtionen dvs. inköp av milltärmaterlel som minskade kraftigt ,planeras stiga till ungefär samma nivå som 1969. Investeringar i maskinerberäkas öka något litet mera 1971 än 1970, och de offentliga investeringarnaväntas liksom 1970 växa hastigare än de privata. Den kalkylerade störretillväxten i offentiig konsumtion och maskininvesteringar motvägs dock av enberäknad väsentligt lägre lagerinvestering , framför allt för råvaroroch varor i arbete. Ovanredovisade efterfråge- och lagerutveckUng väntas leda llll en väsentligt lägretillväxt av importvolymen 1971 ca 3,5 0/0 än de två närmast föregående årenoch en produktionsökning på ca 5 0/0, vUkel balansen visar efler sedvanligkorrigering (se not llll tabell 2). I tabell 3presenteras en försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror.Produkllonsuppgiften är hämtad ur den definitiva industristalisliken.Motsvarande uppgift är grundad på en preliminär bearbetning av denårliga Induslrlstalistiken och visar en total försågning 1969 på 11 450 lusenkbm eller ca 60/0 mer än 1968. ' Den import- och exportutveckling som redovisas ibalansen avviker frän den som presenteras i avsnittet om utrikeshandeln. TUl endel beror avvikelserna på olika definitioner av begreppet verkstadsprodukter.Sålunda ingår här i såväl import som export t.ex. flygplan och vapen. Framförallt förklaras skUhiadema emellertid av, alt de import- och exportprisindex somanvänds i handelsstatistiken ej använts vid deflateringen iförsörjningsbalansen, eftersom dessa sannolikt överskattat prisstegringarna.Importen och exporten har i stället i balansen deflaterats med hjälp av eltprisindex som baserats på företagens uppgifter i exportenkäterna förverkstäder, för vissa är justerade främst beroende på effekter av devalveringaroch revalveringar. 1 Reviderad nationalbudget för 71 Tabell IV: 3.Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 19681971 1 000 kbm (barr-och lövlrä) 6 395 5 480 3 380 2 100 6815 5 770 3 555 2 215 6 900 5 890 3 685 2 205 380 775 Därmed kom månadsstatistik allånyo visa en betydande avvikelse från årsberäkningarna enligtindustristatistiken. Korllidsslalisliken pekade nämligen på enproduktionsökning 1968 1969 på endast ca 2 o/o. Trävaruexporlförsäljnlngarna för leverans 1970 stegkraftigt mot slutet av årel som de utomordentligt gynnsammaväderbe-lingelserna möjliggjorde en hög skeppningstakl. Exportieveranserna komdärmed för årel som helhet alt något överstiga höga nivå. Leveransernaökade framför allt till och saml vissa utomeuropeiska ländermedan leveranserna till vårt största avnämar-land, , sjönkkraftigt lill följd av ökad konkurrens från . Den inhemska förbrukningen av trävaror ökade endast svagtunder