prop · FU03139 · 1971-12-31 00:00:00 — På företagsledningsnivå inom deolika restaurangbolagen har saken bedömts sä, att det i en sä känslig och avsamhällelig reglering beroende bransch som restaurangnäringen måste vara avvärde för statsmakterna och myndigheter att till viss del kunna baseranykterhetspolitiska bedömningar och därav betingade åtgärder på erfarenheterfrån en verksamhet i vilken man har full insyn och vilken man kan styra genom styrelserepresentation. Ianslutning till Statsföretags ifrågasättande av vissa föreskrifters tidsenUghetframhåller även restaurangbolaget, att-vissa av bestämmelserna hänför sig tillförhållanden som knappast längre är aktuella. Det torde sålunda inte finnasnågon anledning att längre behälla föreskrifter om utdelningsbegränsning,inleverans av överskott till statsverket och förbud mot fondemission.Beträffande avsättningar tiU fonder, avskrivningar och överföringar tillpensionsstiftelse etc. föreligger redan erforderliga medgivanden från Kungl.Maj:t. Deallmänna restaurangaktiebolagcns verksamhet utgör en dd av den i vårt land fördaalkohol- och nykterhetspolitiken. Detta kommer till uttryck i att särskildaförfattningsbestämmelser, intagna i rus-drycksförsäljningsförordningen, gällerför dessa bolag. Innebörden av bestämmelserna har kortfattat återgivits i detföregående. Med stöd av bestämmelserna har ett avtal träffats mellan staten ochSveriges centrala restaurangaktiebolag rörande vissa skyldigheter för bolaget.I bolagsordningen för bolaget har intagits regler som syftar till att tillförsäkrastaten ett avgörande inflytande på bolagets ledning. Flera av de regler som gäller för restaurangbolagets verksamhet anser både Statsföretag ochrestaurangbolaget vara föråldrade och inte längre behöv- liga.Jag vill med anledning härav erinra om att alkoholpolitiska utredningen, somtillsattes , har till uppgift att närmare granska effekten av de år1954 vidtagna reformåtgärderna på alkohol- och nyk-lerhetspolitikens områdesamt lägga fram förslag till utformning av denna politik och därav betingadeförfattningsändringar som den finner lämpliga. Utredningen kommer därvid bl. a.att behandla de förfaltnings-regler som gäller för restaurangbolaget. Iavvaktan härpå är jag inte nu beredd att gå in på frågor som innebär ändringarav de regler som i nykterhetspolitiskt hänseende gäller för restaurangbolagetsverksamhet. Detekonomiska utfallet av verksamheten vid de allmänna restaurangbolagenvisade efter planmässiga avskrivningar ett underskott på nära 9 milj. kr.Föreliggande prognoser tyder på ett ännu sämre resultat under innevarande år.Även om den negativa resultatutvecklingen väsentligen sammanhänger med enallmän konjunktursvacka för hotell- och restaurangbranschen, är det angelägetatt så effektiva ål-gärder som möjligt för restaurangkoncernens del snarastvidtas för att vända resultatutvecklingen till det bättre. Det ankommer påStatsföretag, som innehar 99 "/o av aktierna irestaurangbolaget, att verka för att lämpliga åtgärder kommer till utförande.Det synes med anledning härav lämpligt att Stalsföreiag bereds inflytande pårestaurangbolagets ledning. Enligtbolagsordningen för restaurangbolaget tillsätts hälften av dess styrelse av Kungl.Maj:t. och den,andra hälften av bolagsstämman. Röstvärdet för stamaktierna vidval av styrelse är emellertid sådant att det är stamaktieägarna som har detavgörande inflytandet. Statsföretag med sitt innehav av av aktierna irestaurangbolaget tillsätter på grund av röstvärdet för dessa aktier inte någonav styrelseplalserna. Jag anser att detta förhållande bör ändras på sådant sättatt Statsföretag får tillsätta fyra av styrelsens ledamöter. Övriga fyraledamöter, inkl. ordförande och vice ordförande, bör liksom tillsättasav Kungl. Maj:t för att i enlighet med rusdrycksförsäljningsförordningens bestämmelserge staten övervägande inflytande på bolagets ledning. Detta innebär att deregler i bolagsordningen som ger stamaktieägarna röstövervikt vid styrelsevalmåste ändras. Härigenom skulle stamaktie-. ägarna mista sin väsentligasteuppgift, nämligen att utse styrelseledamöter. Enligt min mening fyllersystemet med av Kungl. Maj:t utsedda slamaktieägare i ett sådant läge knappastnågon uppgift. Staten bör därför utnyttja sin rätt att lösa in stamaktierna ienlighet med det avtal som i denna fråga finns mellan staten ochstamaktieägarna. Sedan staten förvärvat stamaktierna bör de överlåtas tillStatsföretag. Detbör ankomma på Kungl. Maj:t att godkänna de ändringar i bolagsordningen förrestaurangbolaget som i sammanhanget behövs. Vidare bör den ändringen görasatt styrelseledamöterna i fortsättningen utses i taget och inte som f. n. gäller enligt bolagsordningen. Underåberopande av det anförda hemställer jag, att Kungl. 1. till Lån till på tilläggsstat I till riksstaten för /72 underfonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 2. till Förvärv av aktier i tilläggsstat 1 till riksstaten för /72 under fonden förstatens aktier anvisa ett jnvesteringsanslag av , 3. bemyndiga Kungl. Maj:t attgodkänna den mellan och Apotekarsodeteten träffadeöverenskommelsen om formerna för avlösning av nuvarande apotekssystem, 4. till Förvärv och teckning avaktier i utvecklingsaktiebolaget på tilläggsstat I till riksstaten /72 under fonden för statens aktier anvisa ettinvesteringsanslag av , 5. bemyndigafullmäktige i att ställa garanti för lån till Svenska utvecklingsaktiebolaget intill ett belopp av . 6. bemyndiga Kungl. Maj:t attinlösa stamaktierna i centrala restaurangaktiebolag samt överlåta dem tillStatsföretag samt 7. bemyndiga Kungl. Maj:t godkännaändringar i bolagsordningen för centrala restaurangaktiebolag ienlighet med vad jag förordat i det föregående. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att tillriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokollutvisar. Överenskommelsemellan staten och Apotekarsodeteten om viss ändring av överenskommelsen den 17september 1969. Underförutsättning av godkännande å ena sidan av Kungl. Maj:t och samt åden andra av fullmäktige har innevarande dag träffatsföljande överenskommelse. PunkternaE.l och E.2 i överenskommelsen mellan staten och Apotekarsodetetenom formerna för avlösning av nuvarande apotekssystem skall ha följande ändradelydelse. E.lUnder en minimitid av räknat från skallapoteksbolaget i form av särskilda dotterbolag bedriva den verksamhet somutövas av Vitrum och den som utövas genom och distriktslaboratorierna (ACO). Därest så visar sig lämpligtoch möjligt må dock apoteksbolaget före minimitidens utgång, dock tidigast perden , direkt eller indirekt till överlåta Vitrumsproduktionsdel och ACO. E.2Stiftelsen skall vara representerad i apoteksbolagets styrelse genom 1/3 avdet totala antalet styrelseledamöter, dock minst två personer. Så länge Vitrumoch ACO är dotterbolag till apoteksbolaget skall apoteksbolagets styrelsetillse att såväl staten som stiftelsen är representerade i styrelserna fördotterbolagen. Om Vitrum och ACO av-skUjes från apoteksbolaget före den 1januari 1973 garanterar staten att stiftelsen minst intill nämnda dag ärrepresenterad i styrelserna för Vitrum och ACO. förApoteksbolaget för Apotekarsodeteten för Stiftelseför främjande av farmacins utveckling m m Svenskautvecklingsaktiebolaget (utvecklingsbolaget) bildades vid konstituerandebolagsstämma . Räknat från denna tidpunkt och fram till ochmed augusti månad har 602 inkomna produktidéer och andra uppslagregistrerats. Av dessa har 38 projekt resulterat i exploateringsavtal. Inomområdet medicinsk teknik har utvecklingsbolaget engagerat sig i projekt främstavseende den arbetsintensiva delen av sjuk- och hälsovården. Genom avtal ijanuari övertog utvecklingsbolaget t. ex. arbetet med vidareutvecklingoch exploatering av en apparat för tvättning av sängbundna patienter.Tillämpningsområden kan dock förutses också utanför vårdsektorn. I april 1969träffades samarbetsavtal med förenade fabriksverken och under medverkan av medicinskexpertis har prototyper tillverkats och provats på ett antal sjukhus med gott resultat.Tillverkning och marknadsföring förbereds. Energonometriskt anpassad stödstol för vissa tröttande arbetsställningar harutvecklats och prototyper tillverkats. En mobil kompakt respiratorkonstruktionförvärvades och har vidareutvecklats. Ett antal exemplar avrespiratorn har levererats och serietillverkning är påbörjad.Utvecklingsarbete med viss medicinsk reglerat-rustning pågår med bl. a. utprovningvid . 1dotterföretaget utvecklas, tillverkas och marknadsförs produkter förodontologiska och medicinskt-tekniska ändamål. Verksamheten harfrämst resulterat i ett komplett utrustningssystem för tandvård uppbyggt medtillämpning av moderna metoder för ar-betsstudier och arbetsfysiologi, det s.k. Anatom-systemet. Underden hittillsvarande verksamhetsperioden har UtveckUngsbolaget investerat ca 3milj. inom sektorn medicinsk teknik motsvarande ca ] 2 o/o av företagetstotala utvecklingsinvesteringar. Vadavser metoder och system inom undervisningen har utvecklingsbolagettillsammans med utbildningsförlaget tagit fram ett kurspaket för undervisning iriskerna vid användning av alkohol, narkotika och tobak. Utvecklingsbolaget harhärvid svarat för och lett utvecklingsarbetet i vilket också deltagit enexpertgrupp med representanter från bl. a. ochsocialstyrelsen. Kurspaketet är f. n. under distribution på marknaden genomutbildningsförlagets försorg. Totalthar ca 1 milj. kr. fördelat på tre projekt investerats inom dennasektor. Inommiljövårdssektorn har sju projekt nått fram till exploaterings-stadiet. Delegationenför statlig industrietablering och utvecklingsbolaget tillsatte i början av år1969 en arbetsgrupp för att utreda frågan om organisation och etablerande avanläggningar för konvertering och destruktion av kemiskt avfall. Som ettresultat av detta arbete bildades, , Svensk avfallskonverteringAB (). Utvecklingsbolaget svarar för 50 "/o av aktiekapitalet samtsvenska kommunförbundet, kooperativa förbundet och för vardera 1/6.Enligt bolagsordningen skall utveckla metoder, konstruktioner och systemför omhändertagande, nyttiggörande och destruktion av avfallsprodukter; iförsta hand s. k. kemiskt industriavfall samt projektera, uppföra och drivaanläggningar för sådant ändamål och idka därmed förenlig verksamhet. Istockholmsområdet har inriktat sin verksamhet på konvertering ochdestruktion av olje- och lösningsmcddsavfall. Samlingsstationer har vidareetablerats i , och . omhändertogs genomföretaget industriavfall. Vidsidan av denna produktiva verksamhet har i betydande undsättning anlitatsför utredningar och rådgivning till statliga och kommunala myndigheter samtindustrier. Vid utgången av uppgick de totala kostnaderna för bolagettill ca 9,5 milj. kr., varav ca 6 milj. kr. Det ekonomiskaresultatet har varit negativt. Utvecklingsbolaget har vid utgången av julimånad investerat ca 3,3 milj. kr. Ettandra projekt inom denna sektor är utvecklingen och exploateringen av vissamät- och reglerutrustningar avseende såväl markvård som vatten- och luftvård.Verksamheten startade med vissa instrument som tagits fram av ABVattenbyggnadsbyrån. Ett särskilt bolag, HB TeUusond, bildades avutvecklingsbolaget och Vattenbyggnadsbyrån där vardera intressenten svarar för50 % av tillskjutna medel. De instrument som utvecklats är speciellt inriktademot analys av avloppsreningsprocesser. Förutom att instrumenten bidrar tillkontroll, reglering och optimering av driften vid reningsverken ger de underlagoch praktisk erfarenhet för utformning av framtida verk. , somkontinuerligt har hållits underrättat om den pågående utvecklingen av mätapparaturenoch dess möjligheter, har härigenom fått underlag för beslut att utfärdaföreskrifter beträffande kontroll av reningsverkens funktioner. Dessa nyanormer beräknas träda i kraft /72. Etttredje projekt är utvecklandet av en utrustning för separation av fiberartiklarvid papperstillverkning. Apparaten, som skulle kunna få en betydandemiljövårdande effekt, har testats i fullskaleförsök. Hittillsvarande erfarenhetervisar att beräknad kapacitet och verkningsgrad uppnås. Tillmiljövärdsseklorn räknas även det arbete som utvecklingsbolaget i samarbetemed andra intressenter och med stöd från styrelsen för teknisk utveckling lagtned på utveckling av vissa batterier för elfordon. Totala programmet omfattarsåväl vidareutveckling av blybatterier som nyulveckling av s. k. mctalluftbalterier.En prototyp har tagils fram och omfattande långtidsprov genomförts.Forskningsarbetet bedrivs delvis vid tekniska högskolan i . Densammanlagda investeringen är ca 10 milj. kr., varav utvecklingsbolaget svaratför 2 milj. kr. Totalt har 6,3 milj. kr. investerats i miljöteknik, varav ca 6milj. faller på de fyra nämnda projekten. Inomsektorn materialteknik har betydande investeringar gjorts i dt projekt utveckling och exploatering av viss högtrycks-och pressteknik. Ett belagtdotterbolag har bildats och en anläggning för försök ochproduktion har uppförts i . Investeringarna i detta projekt kommer enligtplanerna att bli betydande . Huvudprodukten beräknas blimarknads-introducerad . påbörjat marknadsföring av vissa sekundära utvecklingsresultatinom presstekniken. Totalt har 7,1 milj. kr. investerats i tvåprojekt inom denna sektor. Arbclet inom sektorn administrativa system och hjälpmedelkan i första hand sägas ske inom ramen för utvecklingsbolagets samarbete med Saab-ScaniaAB och . träffades enöverenskommelse mellan dessa tre parter om bildandet av ,varvid utvecklingsbolaget förvärvade en tredjedel av aktiekapitalet. Stansaab,vars verksamhet började , skall inom dataområdet producerasystem bl. a. för sjukvård, utbildning och trafikreglering. Ett datasystem förintensivvård har t. ex. levererats till sjukhuset och exportorder påett liknande system har erhållits. Realtidssystem för lufttrafikkon-troll ärunder leverans till såväl svenska som utländska myndigheter. Stansaab, somövertog den verksamhet som dittills bedrivits av Standard Radios datasektion iBarkarby, har f. n. ca 800 personer anställda. Totalt har utvecklingsbolaget investerat 10,8 milj. kr.inom denna sektor av vilket belopp 9,4 milj. kr. hänför sig till engagemanget iStansaab. har vidare investerats i projekt inom transport- ochkommunikationsmedelssektorn samt 2,3 milj. kr. i projekt av allmän kommersiellkaraktär. Först har trafiksäkerhetsområdet blivit föremål för egentligaprojektinvesteringar. Totalt sett hade utvecklingsbolaget vid utgången av julimånad 1971 investerat ca 35 milj. kr. i olika projekt i moderbolaget samt idotterbolag och närstående företag. Andra intressenter hade i dessaprojekt investerat ca 55 milj. kr. Sammantaget har alltså utvecklingsbolagetsverksamhet medfört investeringar på ca 90 milj. kr. En sammanställningav dessa uppgifter återfinns i bilaga 2:1. Projektinflödet till bolaget har varit tidsmässigtkonstant. Vid utgången av augusti månad 1971 hade således totalt 602projektuppslag registrerats. Av dessa kom 545 uppslag från utomstående och 57uppslag hade genererats internt i bolaget. Antalet uppslag under förstudier,värdering och beredning är f. n. ca 50. Av antaletfortfarande aktuella exploateringsavtal svarar enskilda personer och företagför , universitet och högskolor för och statliga myndigheter,affärsverk och bolag för . Resterande härrör från interntutvecklingsarbete inom utvecklingsbolaget och dess dotterbolag. Endast ettprojekt har registrerats från enskild person anställd vid statlig myndigheteller statligt företag. Uppdragsverksamheten för moderbolaget har, inte minstunder det senaste verksamhetsåret, fått en betydande omfattning. Av de totalapersonella resurserna i moderbolaget engageras f. n. inomuppdragssektorn. Det kan förväntas att denna andel kommer att stiga. Bilskatteutredningenuppdrog åt utvecklingsbolaget att utreda de tekniska ochadministrativa möjUgheterna att åstadkomma ett effektivt kilometerbeskattningssystem.Slutresultatet av detta utredningsarbete, inkl. beskrivningar över det tänktasystemet, överlämnades till uppdragsgivaren . Ett genomförande av kilometerbeskattning kräver attregistrerande och stämplande mätarutiustning finns installerad päaktuella fordon för lagstiftningens ikraftträdande. För attförbereda detta har utvecklingsbolaget, tillsammans med en privat intressentoch delvis på egen risk, startat ett konstruktions- och utvecklingsarbete avseendesådan mätarutrustning. träffades ett avtal mellan , som övertagit ärendet från bilskatteutredningen, omframtagande och marknadsförande av stämplande kilometerräknare.Utvecklingsbolaget har avtalat med den privata intressenten om tillverkning. Funktionslesterpågår med framtagna prototyper. Likaså har utrustningen introducerats hos bl.a. biltillverkare. begärde att fåanlita utvecklingsbolaget för utredning och utvärdering av system med registreringsskyltaroch ärliga kontrollmärken. Dessa skulle användas vid planerad omläggning tillcentralt bilregister. Vid slutet av träffades en överenskommelse sominnebar att utvecklingsbolaget skulle genomföra en första utredningsfasavseende material, art och färg på registreringsskyltarna. redovisats fick utvecklingsbolaget utredningensuppdrag att studera och förprojektcra en produktionsanläggning för framtagningav registreringsskyltar. Efter nämndens förfrågan hos ett flertal företag träffadesi ett avtal med utvecklingsbolaget om tillverkning och leverans avsådana skyltar. Leveransen omfattar ca 6 mUj. skyltar i samband medregisteromläggningen och leverans påbörjas . ocli valtekniska utredningen uppdrogi åt utvecklingsbolaget att för statens räkning hos en svensk tillverkareupphandla valboxar avsedda att användas vid allmänna val. Utvecklingsbolagetsuppgift, omfattar även kontroll av systemet ur teknisk synpunkt samtÖvervakning av tillverkning och leverans. Valboxen skall användas fr. o. m.1973 års allmänna val och finnas framtagen i ett antal om 35 000 st. undervåren 1973. Uppdrag har också utförts åt andra huvudmän inkl. åtägaren. , mot debitering. Utvecklingsbolagets prospekteringsverksamhet har varitbetydande. En stor mängd kontakter med departement, offentliga myndigheter ochverk samt med högskolor och universitet har tagits. Direkt eller indirekt hardetta ackvisitionsarbete givit till resultat att vissa avtal om uppdrag ellerprojektutveckling slutits. Det framhölls i propositionen, att det kunde komma attvisa .sig nödvändigt för utvecklingsbolaget att självt medverkai tillverkning och försäljning av en produkt, vilket i förekommande falllämpligen kunde ske genom dotterbolag och bolag som ägdes gemensamt med andra företag.Enligt den praxis som utvecklat sig har, i inte obetydlig omfattning, ocksåsjälva utvecklingsarbetet förlagts till sådant dotterföretag eller närståendeföretag. Som framgått av den hittillsvarande redogörelsen har flertaletprojekt ännu inte nått marknads-föringsstadiet. Endast ett fåtalutvecklingsprojekt har avyttrats till annan intressent. I berörda bolagsamarbetar utvecklingsbolaget med statiiga, kommunala, kooperativa och privataintressenter. I tre företag , och äger utvecklingsbolaget 100 '/o av aktiekapitalet.Flertalet av dotterbolagens styrelser har tjänstemannakaraktär. Moderbolaget hade 54 anställda, varav 36hand- 1971: 139 28 läggare.Vid samma tidpunkt var 128 personer anställda i dotterbolagen och 843 inärstående företag, dvs sammantaget 1 025 anställda. Vid utgången av åren 1969och 1970 hade moderbolaget resp. 27 och 8 anställda. Moderbolagetär administrerat på fyra avdelningar stabsfunktion, projektberedning,projektadministration samt ekonomi och allmän administration. Av denhandläggande personalen är f. n. 22 personer anställda inom avdelningen förprojektadministration, 7 personer inom projektberedning, 4 personer inomekonomi och allmän administration symt slutligen 3 personer i stabsfunktion.Antalet personer, vilka arbetar med projektadministration har under detsenaste året i det när-mustc fördubblats medan antalet personer inomavdelningen för projektberedning har minskat. Av den handläggande personalenär tekniker eller personer med naturvetenskaplig utbildning. Moderbolagethar f. n. ingen egen personal för forskning och utveckling. Sådant arbeteutförs vid behov genom uppdrag till högskolor, forskningsinstitutioner,konsulter eller enskilda företag. När så är möjligt utnyttjas resurser hosdotterbolagen. med hänsyn till verksamhetens utfall i moderbolaget samtdel i resultatet vid dotterföretag och närstående företag har för de tvåförsta verksamhetsåren 1968/69 (17,5 månader) och 1970 varit negativ. Förlustenföre extraordinära intäkter och kostnader var för det första verksamhetsåret1,6 milj. kr. och för det andra verksamhetsåret, som också är det sista förvilket bokslut föreligger, 7,8 milj. kr. Genom ägarbidrag samt vissa andraextraordinära intäkter reducerades förlusten till 5,9 milj. kr. Avförlusten hänför sig 1,7 mUj. till och 0,8 milj. kr. till . AB det senare företaget som bedriver viss charter- ochtaxiflygverksamhet är det enda företaget i koncernen av handels- ochserviceföretagskaraktär. Utvecklingskostnader vilkahänför sig till aktuella projekt, främst i moderbolaget, har aktiverats, dvs.inte kostnadsbokförts. På resp. projekt förs och aktiveras alla direktakostnader med omkostnadspålägg () fram till den tidpunkt projektetförsäljs eller kan börja exploateras på marknaden. Dock har, å andra sidan, vidårsboksluten ställts en reserv på balansräkningens passivsida motsvarande 50 %av vid bokslutstillfället aktiverade projektkostnader. Nedlagda projekt avskrivsi sin helhet vid beslutstillfället. Projekt vilka gått in i exploa-tcringsfasavskrivs . Investeringar i utvecklingsarbeten vid dotterbolaghar i vissa fall aktiverats till , dvs. har inte i någon del avskrivitseller blivit föremål för reserveringar vid bokslutet. Resultatetföre extraordinära poster (men efter av- och nedskrivningar) för innevarandeverksamhetsår har av företaget budgeterats till ./. 4,3 milj. kr. Med hänsyntill beslutat ägarbidrag om 1,8 milj. kr. antas nettoförlusten för detta årbli ca 2,5 milj. kr. Här angivenresultatutveckling innefattar inga nya projekt. Med en begränsad investering inya engagemang skulle nettoresultatet för enligt företagets bedömningendast bli obetydligt sämre, ./. 2,8 milj. kr. har företagetpreliminärt beräknat att resultatet efter av- och nedskrivningar skulle, mednuvarande engagemang, visa på en relativt obetydlig förlust medan verksamhetenför skulle ge ettöverskott på ca 4 milj. kr. Inräknas också nya engagemang skulle resultatet förår 1972 1 stället bli ./. 1,4 milj. kr. Vinsten skulle inte väsentligenpåverkas. har för verksamheten fram till och med varit 18,5 milj.kr. Av detta belopp hänför sig 18 milj. kr. till investeringar i projekt inommoderbolag, dotterföretag och närstående företag samt till täckande avförluster i dotterbolag och närstående företag. Resterande 0,5 milj. kr.motsvarar driflundcrskoll i moderbolaget. för innevarande verksamhetsår har av företaget budgeterats till29 milj. kr. Driftunderskottet har härvid beräknats till 1,7 milj. kr., varförkapitalbehovet för investeringar uppgår till 27,3 milj. kr. Föråren 1972 och 1973 skulle enligt företagets bedömning med nuvarande engagemangkapitalbehovet preliminärt kunna uppskattas till ca 17,3 resp. 8 milj. kr.Dessa båda verksamhetsår förväntas ge ett likviditetsmässigt bidrag fråndriften på resp. 4,5 och 12,5 milj. kr. av här angivna kapitalbehov har för verksamheten fram t. o. m.1970 helt skett genom utnyttjande av egna disponibla medel. Som tidigareangivits tilldelades bolaget från staten 25 milj. kr., varav 18 milj. kr. iaktiekapital och 7 milj. kr. nytecknadesaktiekapital om 3 milj. kr. Sammantaget har således utvecklingsbolaget underde två första verksamhetsåren tilldelats 28 milj. kr. Vid utgången av år 1970hade 18,5 milj. kr. därav tagits i anspråk, varför ca 9,5 milj. kr. kvarstodvid ingången av . Kapitalbehovetför innevarande verksamhetsår om 29,0 milj. kr.