prop · FU0365 · 1971-12-31 00:00:00 — Kostnader hänförliga lill ny raelod för körkorts- tillverkning ra. E>en betydande effektivisering av frärasttrafiksäkerhetsarbelet, som förslagel om nytt körkortsregister innebär, börenligt dessa beräkningar kunna vinnas utan någon kostnadsökning och raed enminskning av personalbehovet från 164 till ca 120 tjänstemän. Förslagelbeträffande körkortslillverkningen och förfarandet i samband med denna kommerdäremot som framgår av tabellen alt raedföra en årlig kostnadsökning från 1milj. raed nuvarande raelod lill 1,9 railj. enligt den föreslagnametoden, innefattande en ökning av personalbehovet raed i genorasnitl 16tjänstemän. Denna koslnadsöknmg är emellertid nödvändig för all körkortet skallfå det förfalskningsskydd och den säkerhet i övrigt såsomlegiliraalionshandling sora föreslås. Beträffande kostnaderna för del av utredningen föreslagnaövergångsförfarandel anförs följande. För länsstyrelserna lorde de besparingarsom uppkommer när de nya bestäraraelserna träder i kraft uppvägas avtillkoraraande kostnader. Polisen får däreraot en ökning i arbetsbördan genomalt dels de nya körkorlen skall lämnas ut på polisstationerna, dels bevis skallulfärdas för personer ulan Irafikkort sora har rätt all i fortsättningen köraraed tyngre fordon. För Irafiksäkerhetsverkel lUlkoramer lönekostnader m.ra.för körkortsenhelen i . I saraband med införande av de nya reglernabehövs också 1971: 65 49 Vissa besparingar beräknas å andra sidan uppkomraa redan vidde nya besläraraelsernas ikraftträdande. Ifråga om kostnaderna för körkortsutbylel redovisas följande beräkningar. Enligtförslaget skall de nya bestäraraelserna träda i krafl ochkörkorl som utfärdals bytas ut mot körkorl med den nyautformningen under en tre- eller fyraårsperiod med början . Underförutsättning all della lidsschema hålls kan raan räkna med alt ca 3,3 milj.körkorl av den äldre typen finns när utbytet skall börja. Alla körkort koramerdock sannolikt inle all bytas ul. Följande beräkningar utgår från all ca 2,9milj. körkort byts ul. Prograraraering och test 1,0 Utskriftoch distribution av körkorlshandlingar 2,2 Utredningarrörande oklara ulbyleshandlingar 0,3 Extrapersonali enhet i 4,0 Distributionav körkorl lill polisrayndighelerna 0,2 Polisensulläraning av körkorl 3,0 Enligtdenna beräkning kan kostnaden vid lönenivå för utbyte av 2,9 milj.körkorl uppskattas till . per körkorl inklusive tiU-verkningskostnaden inuvarande priser och inberäknal gällande raervärdeskatt. Körkortsavgiflerna(expeditionsavgifterna) utgör enligt expeditionskungörelsen för körkorl förbil eller raotorcykel , trafik-kort , körkorl för traktor saralduplettkörkort och duplettrafikkort . Körkorl för den sora tillhörkrigsraakten och under militärtjänstgöring utbildas till förare är fritt frånavgift. Avde ca 225 000 körkorl sora beräknas koraraa atl utfärdas skuUeenligt nuvarande syslera ca 2 000 vara traklorkörkorl, 10 000 irafikkorl, 60000 duplettkörkort och över 150 000 körkorl för bU eller raotorcykel. Mednuvarande expeditionsavgifter skulle delta ge intäkter på ca 6,5 railj. Avde beräknade kostnaderna, 8,8 railj. lönenivå ora del nuvarandesysterael bibehålls, skulle aUtså ca 2,3 milj. kr. inle läckas av avgifterna. Närdet gäller atl beräkna avgifterna i det nya systemet utgår utredningen frånden totala investeringskostnaden för anläggningen, 52 railj. kr., och beräknarhur raycket av denna sora belöper på resp. bilregistret och körkortsregislrel.På körkorlsregistrel faller ca 20 raUj. De driftkostnader sora skall liggalill utgångspunkt för bestäraraande av körkortsavgiflerna blir sararaanlagt10,9 railj. ora årel, varav 3 railj. för avskrivning av engångskostnadjämte räntor ora sistnämnda kostnad fördelas mellan bilregistret ochkörkorlsregislret med hänsyn till det förväntade utnyttjandet avraaskinanläggningen. 4 1971.1 saml. 1971: 65 50 Flertaletreraissinstanser har antingen inle alls berört kostnadsfrågan eller låtit denorafallas av ell allraänl biträdande lill utredningens synpunkter. Bilregisterutredningenhar inget alt invända raot de beräkningsgrunder, sora använts vid fördelningenraellan körkortsregister och bilregister av de sammanlagda förväntadeutvecklingskostnaderna för registreringssystemen. Utredningen anmäler dock numera beräknat engångskostnaderna för bilregislersystemel, inklusive deför bil- och körkorlsregistren geraensarama delarna, tiU orakring 48 milj. kr.mol i bilregister-utredningens principbetänkande redovisade 40 railj. InteheUer statskontoret har någon erinran raot beräkningsgrunderna i storl. Ifråga ora engångskostnaderna vid övergång till elt centralt körkortsregisterpåpekar statskontoret eraeUertid all Uslpriserna för de raassrainnen, sora ingåri utredningens kalkyl, är högre än vad utredningen räknai raed. Samarbetsorganetför ADB inom rättsväsendet frarahåller all utredningens kostnadsberäkningarinle avser de kostnader sora uppslår ora ell brottsregister byggs upp inora RIpå del sätt utredningen föreslagit. Saraarbelsorganel kan dock inte nu beräknadessa kostnader. Del lorde eraeUertid slå klart atl raaskinraåste bytas ut senast för att kapacitet för registret skallkunna skapas och för atl RI i övrigl skall kunna fungera på sätt utredningenföreslagit. Etl sådant byte har tidigare planerats lUl /75. Länsstyrebernai och finner risk föreligga för atl arbelskraflsålgångenvid länsstyrelserna kan ha beräknats för lågt, bl. a. raed hänsyn lill denextrapersonal ra. sora kan erfordras. Vad beträffardriftkostnaderna i den föreslagna organisationen har statskontoret i principinget alt erinra raot raeloden för beräkning av arbetskraftsbehovet hoslänsstyrelserna förutsatt atl sararaa raelod använts vid frararäkningen avbehovet både före och efter del centrala registrets införande. Ej hellerföreligger någon erinran raot den lillärapade fördelningen avinvesteringskostnaden på körkorts- resp. bilregislren. har inle någon invändning mol kostnadsberäkningarna raenpåpekar, atl det utöver de ökade krav sora redan nu ställts på förarproveltiUkoraraer ytterligare krav i saraband med införandet av de differentieradekörkorlen. Härigenom koraraer personalbehovet atl öka för såväl körkortsprovetsora uppföljningen av trafikskolornas verksarahet. Verket kan för dagen inleöverblicka i vilken utsträckning detla behov kan tillgodoses genorarationalisering och i vilken omfattning nyanställning kan koraraa allerfordras. Flera instanser, däribland trafikmålskommittén och Motorbranschensriksförbimd, noterar 1971: 65 51 altden enskildes kostnader för resor, tidsspillan, förlorad arbetsförtjänst etc.inte lagils med i kostnadsbilden för del nya systemet. Kommittén påpekar vidareatl polisens raerarbete med kontroll av körkortsförnyelser inle beaktats. Olägenheternamed nuvarande forraer för körkorlsregistrering har länge varit uppenbara.Regislersysleraet är i grunden utformat för trafiksituation ochkörkortsfrekvens på 19201930-lalen. Körkortsulredningensförslag lill körkortsregister är etl principförslag. Utredningens fortsattaarbete avser detaljutformningen av registret jämte arbelsmliner ra. Medhänsyn till del fortsatta arbetet synes del lärapligt all beredstillfälle alt yttra sig i körkorlsregislerfrågan. Huvudlinjeni utredningens förslag är alt de nuvarande länsvisa körkorlsregistren skallersättas raed etl centralt körkortsregister baserat på ADB och saraordnat raedvissa andra registersystera. En raaskinell saraordning fömtsatts vidare skeraellan körkorlsregislret och del bilregister sora nu är under uppbyggnad.Utredningen har visat fördelarna raed en sådan uppläggning. Jag ansluter raigtill della principförslag. Jagdelar även i allt väsentligt utredningens allmänna synpunkter på uppgifternaför elt centralt körkortsregister. Registrets primära uppgift bör alltså varaalt tj'äna trafiksäkerhetsarbelet genom all lältillgängligl, tillförlitligt ochfullständigt ge aktuell information ora körkorlsförhållanden lill i första handpolis, körkortsrayndigheler, och andra organ, sorasysslar med trafiksäkerhet. Införandel av ell centralt körkortsregisterinnebär i princip ingen ändring i fråga om inforraalionen lill länsstyrelsernaför bedömningen av körkortsfrågorna ulan betyder endast alt elt centraltregister förmedlar uppgifterna. Körkortsregislrel bör vidare kunna ge underlagför erforderliga statistiska undersökningar för trafiksäkerhelssyfle. Registretbör inle onödigtvis belastas med uppgifter utanför della äranesoraråde och inleheller innefatta uppgifter som kan erhållas på annat håll. I likhet med utredningenanser jag atl man för att underlätta körkorlshanleringen i princip börregistrera uppgifter också för personer sora, utan all inneha körkort, är ikörkortsäldern. Sorainledningsvis angetts har Kungl. Maj:t redan med raedgivande vidtagitvissa åtgärder lill förberedelse av ell centralt körkortsregister.Bilregisternäranden, sora enligt statsmakternas beslut (prop. 1970: 165, SU1970: 213, rskr 1970: 428) verkar raed uppgift atlsvara för återstående planerings- och systerautveck-lingsarbele saral föridrifttagning av det nya bUregistret, har ålagts alt driva sill arbete så alten samordning av körkorlsregistrel raed bilregistret underlättas. Vidangivande i prop. 1971: 1 bU. 8 s. 7677 av raedels- 1971: 65 52 behovför bilregisternäranden har upptagils reservationsvis i avvaktan påStäUningstagande lill körkortsulredningens förslag i berörda delar järavältillkoramande kostnader vid en registersamordning med körkortsregislrel. Jagövergår nu till atl redogöra för rain syn på enskildheterna i utredningensförslag. Utredningensprincipiella indelning av regislerinnehållet i persondala, körkorlsdata ochbelaslningsdata har inle mött några invändningar från remissinstansernas sida.Däremot har framkorarait erinringar raot förslagel alt persondala och vissakörkortsdata registreras i del egentliga körkorlsregistrel. Vissa synpunkterhar också framförls när del gäller den närraare uppdelningen av belaslningsdatapå körkortsregislrel och rättsväsendets inforraationssystera (RI). Vidareyrkar några reraissinstanser på annan orafallning av registreringen. Centralafolkbokförings- och uppbördsnäranden och har tagit fastapå all vid reraissbehandlingen förslag förelåg alt inrätta ell centraltpersonregister på ADB-basis (CPR) raed data lagrade på direktålkoraslminne. Idetla skulle raan enligt de nämnda instanserna sora körkortsulredningen självantytt kunna registrera de persondala sora erfordras förkörkorlsinnehavarna. I vart fall skulle raan kunna anlita CPR för registreringav persondala för de icke-körkorlsinnehavare sora avses innefattas iregistreringen. Nämnden raenar att även vissa körkortsdata skulle kunna tas ini CPR i stället för i del egentliga körkorlsregislret. OcksåbUregistemlredningen redovisar liknande tankegångar, frärast raot bakgrunden avalt den för bilregistret anskaffade dalamaskinen, som också avses utnyttjasför körkorlsregistrels räkning, inle har tillräcklig kapacitet för allregistrera persondala för andra än körkorlsinnehavarna, i varje fall inle orauppgifterna skall lagras på direklålkorastrainne. Sedankörkortsulredningen avgivit sitt betänkande och della reraissbehandlats, harbeslut faltals ora atl CPR skall inrättas. Avsikten är all registret skallkorama i drift . Genora della beslut kan frågan ora registreringav persondata för körkorlsändaraål bedöraas från delvis andra utgångspunkter. Ioch för sig talar vissa förhållanden för alt raan bör utnyttja CPR för dennaregistrering. En sådan lösning är emellertid förenad raed en rad tekniska ochkapacilelsraässiga problera. Det är därför inte möjligt att nu ta ställning ifrågan. Det fortsatta utvecklingsarbetet beträffande de olika dalaregislrenfår visa vilka lösningar som bör valjas. Närdel gäller utredningens förslag i fråga ora vilka persondala sora skallregistreras för körkorlsändaraål har jag ingen erinran. a.all aktuell bostadsadress registreras för körkorlsinnehavare. Körkorlsdatabör i huvudsak registreras i den orafallning körkortsulredningen föreslagit.Någon uppdelning i registreringen av dessa data 1971: 65 53 raedvissa uppgifter i körkorlsregistrel och andra i CPR anser jag inle raotiverad. Vad anfört om registrering av vissa sjukdorasuppgifter förstyrelsens eflemndersökningar finner jag i och för sig beaktansvärt raen dellorde raed förordad avgränsning av registrets uppgift föra för långt all idetalj registrera även dessa data. Registrering av uppgifter ora anställningvid Irafiksäkerhetsverkel ra. synes raig inle påkallad. Vadhärefter beträffar belaslningsdata bör sora utredningen frarahållitIrafikmålskommilténs kommande förslag avvaktas innan slutlig sfällning las tillfrågan ora registreringens orafallning. Utredningenshuvudraoliv för alt de belastningsdala av betydelse i körkortshänseende, som f.n. registreras i syslera inora RI, inle skall las raed i körkortsregislrel utanenbart i RI, är atl undvika dubbelregistrering. Delta innebär en påtagligadrainistrativ vinst. Jag ställer raig positiv till utredningens förslag idenna del, liksom till förslagel all låta även sådana belastningsdata, somavser lägre bötesstraff än 25 dagsböter och sora nu registreras enbart i körkortsregistren,fraradeles registreras enbart inora RI. Statskontoret har anfört tveksarahetpå sistnäranda punkt och begärt att konsekvenserna härav för RI klarläggs.Saraarbelsorganel för ADB inora rättsväsendel har emellertid inle uttalat någonerinran i frågan. Eflersora kungörelsen (1970: 517) ora RI förutsätter atluppgifter ora dora, beslut, strafföreläggande eller föreläggande avordningsbot, vilka enligt nu gällande bestämraelser ingår i körkortsregislrel,skall sparas på maskinläsbart mediura raed sikte på atl ingå i ell delregisteri RI bör del enligt raitt förmenande inle vara förenat raed några problera attfölja utredningens förslag i denna del. Deuppgifter av belaslningskaraklär, sora avser anraälan från länsläkare,fraraslällning från polisrayndighet enligt 81 § "VTK och raeddelande frånnyklerhetsnärand enligt 80 § 3 raora. andra styckel VTK föreslås av utredningeningå i del egentliga körkortsregislrel och inte i RI. Utan all nu la ställningtill förslagel vill jag frarahålla atl valel av lösning kan ha saraband raedfrägan ora uppgifternas of-fentiighel. Till delta återkommer jag i del följandei anslulning till vissa påpekanden från rikspolisslyrelsen. Avvad kontrollslyrelsen och samarbetsorganel för ADB inom rättsväsendel anfört oranyklerhetsvårdsdelen av konlroUstyrelsens särskilda straffregister framgår, atlsäkert underlag f. n. saknas om var uppgifter av nykterhelsvårdsnatur, soraerfordras i körkorlshänseende, skall registreras. All de principiellt börregistreras för körkorlsändaraål finner jag i likhet raed utredningen givet,men om della bör ske i körkorlsregislret eller annat register får avgöras avKungl. Maj:t när säkrare underlag finns för ställningstagande. Fråganora registrering av trafikolyckor, sora inle föranlett straff, bör 1971: 65 54 t.v. hållas öppen i avvaktan på resultatet av Irafikolycksslalislikkorarait-ténsarbete. Jagansluter raig till vad utredningen anfört om all belaslningsdata skallregistreras även för körkorlslösa personer. Vilka dala sora bör registrerasför dessa personer, var registreringen i detalj bör ske och orafatlningen avregistreringen får prövas när Irafikraålskoramilléns överväganden redovisats. Idelta sararaanhang vill jag påpeka all man från länsslyrelsehåll rest invändningarraot tanken på all länsstyrelserna som körkortsrayndigheler får inforraationom belastningsdala sora har betydelse i körkorts-hänseende från RI i form avmaskinellt fraraställda regislerraeddelanden. Man har ansett all enbartregislerraeddelanden sora regel utgör otillräckligt underlag för bedömning avfrågor om körkorlsärenden och all tillgång lill domen eller motsvarande behövs.Della är en fråga sora enligt rain raening ligger utanför de problera, som harmed själva registreringen all göra, men dess lösning är uppenbarligen av storbetydelse för körkortsrayndighelerna. Trafikraålskoramillén lorde korama allägna denna fråga uppmärksamhet i sitt fortsatta arbete. Körkortsulredningensförslag beträffande uppgiftsskyldigheten till det egentliga körkortsregislrelhar jag i princip ingen erinran mol. Jag ansluter raig iprincip till förslagel ora sekrelessbeläggning för sådana belaslningsdata förkörkorlsändaraål sora föreslås skola registreras enbart inom RI. Utredningenförutsätter att uppgifterna i det egentliga körkorlsregistrel bör varaoffentUga. Rikspolisslyrelsen anser emellertid all de uppgifter, sora avseranraälan från länsläkare, fraraslällning från polisrayndighet enligt 81 § VTKoch raeddelande från nyklerhetsnärand enligt 80 § 3 raora. andra stycket VTKhar stora likheter raed övriga belastningsdala, sora skall höra lill RI och alluppgifterna inle bör vara offentiiga. Jag har viss förståelse för uppfattningenatt uppgifterna i fråga inle bör vara offentliga. Frågan ora körkorlsregistrelsoffentlighet överhuvudtaget torde behöva övervägas ytterligare och får las uppi etl senare saramanhang. Jagdelar utredningens uppfattning atl rehabilileringsreg-1 e r, dvs. regler oraatl en belastningsuppgifl inte får lämnas ut sedan viss lid förflutit frånförseelsen, bör införas beträffande utlämnande för körkorlsändaraål avuppgifter sora registrerats i RI. Eftersom frågan ora rehabiliteringslider ochregler härför har nära samband med trafik-raålskoramUténs arbete, lordeslutiiga ställningstaganden lill reglernas utforraning i dessa frågor böraanslå i avvaktan på resultatet av kommitténs arbete. Jag utgår ifrån attkörkortsulredningen i sitt fortsatta utredningsarbete ägnar frågan omrehabiliteringsregler särskild uppmärksarahet i samråd med trafikmålskommitténoch samarbetsorganel för ADB inom rättsväsendet. Eflersora del är viktigt atlrehabUilerings- Prop.1971: 65 55 reglerbestäras innan raan börjar bygga upp andra än provisoriska registersystera,bör frågan, ora så erfordras, behandlas raed förtur. Utredningensöverväganden i fråga ora avskiljande av uppgifter ur registret kan jag iprincip ansluta raig lill. När del härefter gälleratl från körkorlsregislersynpunkt ta ställning lill registeruppgifternastillgänglighet ansluter jag raig i huvudsak lill utredningens synpunkter påvera som skall få la del av sekretessbelagda data i RI. Främst bör dessa dalavara tillgängliga för polis, åklagare, domstolar, och körkortsrayndigheler.Även och har behov av vissasekretessbelagda uppgifter. I andra fall t. ex. när del gällerIrafik-näranderna och transporlnäranden är del mera tveksamt i vad raån tUlgångbehövs lill sekretessbelagda uppgifter. Dessa problem får prövas i sarabandraed frågan om körkortsregistrels offentlighet. Sekretessbelagda uppgifter börockså kunna lämnas ut för statistiska undersökningar under förutsättning allkörkorlsinnehavarnas krav på integritets-skydd tillgodoses. I övrigt börsekretessbelagda uppgifter kunna läranas ut i sarama orafallning sora gällerför allmänna krirainalregislrel, dvs. när del begärs av utländsk rayndigheleller för vetenskapliga ändaraål. För dala i del egentliga körkortsregislrelbör i den raån de bli sekretessbelagda raotsvarande principer tUlärapas. har anfört synpunkter beträffande de speciella behov avsekretesskydd som ADB för raed sig med hänsyn lill möjligheterna all med dennateknik föra sararaan stora raängder av i och för sig offentlig inforraation.Eflersora della är en fråga sora utreds av offentlighets- ochsekrelesslagsliflningskoraraitlén lorde det inle finnas något behov avställningstagande i detla sararaanhang. Vissadala, i huvudsak persondala, sådana körkorlsdata som lar sikte på behörighet,belaslningsdata av betydelse för omhändertagande av körkort ra. ochuppgifter ora orahänderlagande, behöver vara snabbi åtkomliga. Snabbheten itillhandahållandet är ett av huvudsyftena raed atl registreringen centraliserasoch ADB-baseras. Mol den bakgrunden förordar jag utredningens förslag all delegentliga körkortsregislrel dygnsbevakas, så alt erforderliga uppgifter kanläranas ut oraedelbart, i princip när sora helst . Registreringoch handläggning av ärenden rörande utländska körkorl är en annan fråga sorabehandlas av utredningen. Det växande antalet utlänningar, sora är bosatta iSverige, och den alltraer ökande trafiken över gränserna gör det fråntrafiksäkerhelssynpunkt angeläget alt raöjlighelema lill kontroll av ochingripande raot innehavare av utiändska körkorl vidgas. Jag ansluter raigdärför liU utredningens förslag ora all rayndighel skall ha skyldighet atlanraäla belastningar även beträffande innehavare av utiändska 1971: 65 56 körkorloch all åtgärder beträffande sådana körkorl skall registreras centralt. Förall få en raera enhetiig bedöraning och för all koraraa tillrätta raed deölägenheter som uppkommer vid tUlämpningen av de författningar som reglerarhandläggningen av frågor ora utländska körkorl på grund av atl forurareglersaknas föreslår utredningen atl dessa ärenden skall handläggas av en endalänsstyrelse, i Stockholras län. påpekats all en sådan åtgärd kan leda till svårigheter för den enskilde.Bl. a. begränsas möjligheterna lill personlig inställelse. De vidgademöjligheter till rauntiig förhandling som uppkoraraer genora alt länsrätternafrån handlägger bl. a. ärenden ora körkortsålerkallelser kandet sålunda bli svårt all utnyttja. Jag instämmer för min del i remissorganenssynpunkter och när del gäller utiänningar raed heravist i riket bör prövningengöras av i del län där vederbörande har sitt hemvist.Beträffande övriga utlänningar kan del vara lämpligt atl i första hand halänsstyrelsen i Stockholras län som körkorlsmyndighet men med möjlighet förlänsstyrelsen alt, ora den enskilde så önskar och finner detlärapligt, överflytta ärendet lill annan länsstyrelse. Fråganora befogenhet för svensk myndighet atl omhänderta utländska körkort börprövas i samband med Irafikmålskomraitléns koraraande förslag ora återkallelseoch orahänderlagande av körkorl i allraänhel. Ifråga ora val av nytt registreringssystem vill jag påpeka att den omständighetenatt körkortsregislrel baseras på ADB inle utesluter all rutiner, som inlekräver större snabbhet, kan ulföras manuellt. I överensstämmelse raedutredningens synpunkter förordar jag eraeUertid all körkortsregislrel görs heltdalaraaskinelll. Del bör därvid integreras raed bUregistret. En sådan lösninginnebär en rad funktionella och tekniska fördelar. Länsstyrelsema koraraerexerapelvis atl för sina kontakter raed bilregistret vara utrustade raedsärskilda lerrainalanord-ningar sora ger raöjlighet lill direklkoraraunikalionraellan rayndighelen och registret. Saraordningen raeUan körkorts- ochbilregislren innebär all dessa kommunikationsvägar kan utnyttjas även förkörkorlshanleringen. Äveni övrigt delar jag utredningens uppfattning all man så långt möjligt skalleftersträva samordning raeUan körkortsregislrel och andra ADB-regisler. Delfortsatta utvecklingsarbetet får ske i saraarbete raellan körkortsulredningen,bUregislernämnden, och saraarbelsorganel för ADB inomrättsväsendet. Jag vUl också erinra om atl chefen för iårets stalsverksproposilion förklarat all han avser att senare ta upp frågorsom gäller former för och innehåll i den saraordningsverksamhel som börbedrivas på ADB-området. Ilikhet raed utredningen förordar jag atl saratliga person- och körkortsdataför körkorlsändaraål lagras på direktålkomstminnen. 1971: 65 57 Jagdelar körkortsulredningens uppfattning ora organisationen av elt centraltkörkortsregister, vilket bl. a. innebär all Irafiksäkerhetsverkel bör varacentral körkorlsregislerrayndighet. är utsett alt varahuvudman för bUregistret. Utredningens samraanfallning av de uppgifter, sorabör ankorama på i dess egenskap av central registermyndighet,har jag i princip intet alt erinra emot. Sararaa lokalisering och driflforraerbör gälla för körkorlsregislret sora för bilregistret. För övergången till etlcentralt körkortsregister har utredningen föreslagit etloraläggningsförfarande, sora är grundat på raålsättningen all cenlralregislrelskall kunna tas 1973.