prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Den närmare innebörden av dessa förändringar håUer f. n. på att utredas. I dettasammanhang har styrelse ånyo aktualiserat frågan omMusikhistoriska museets ställning ochfinansiering. musei- och utställningssakkunnigas kommande förslagavses omfatta även . Med anledning härav är jag inteberedd att nu ta ställning till frågan om museets framtida anknytning till . Museets bidrag bör tills vidareberäknas under detta anslag. Med hänvisning tiU sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid räknat med ökadehyreskostnader i för med . och förDrottningholms teatermuseum med . förlönekostnadspålägg för personalen vid . Jag hemstäUer, att Kungl. att tUl Bidrag till vissa museer ocharkiv för /72 anvisa ett anslag av . 1969/70Utgift 577 943 1970/71Anslag 566 000 1971/72Förslag 577 000 Svenskt biografisktlexikon har till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av verketSvenskt biografiskt lexikon i enlighet med de riktlinjer som angetts i prop. 1962: 86 (SU74, rskr 194). Maj:tgenom beslut anmodat styrelsen för dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv att bl. a. utreda humvida institutionen svenskt biografisktlexikon kan inordnas under styrelsen, harstyrelsen efter samråd med styrelsen för svenskt biografiskt lexikonförklarat sig inte finna skälen för ett inordnande av lexikonet i dialekt- ochortnamnsarkiven så starka att den velat föreslå detta. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 92 Beräknad ändring 1971/72 Löne-och prisomräkning m. m. Medel begärs för atttUlfälligt förstärka personalen med en halvtidsanstäUd amanuens (+25 000 kr. Medel begärs för bl.a. ökade författararvoden, vikariatsersättning och övertidstiUägg (+23 000kr. JagvUl erinra om vad jag anfört om myndighetens stäUning under anslaget Dialekt- och ortnamnsarkiven m.m.: Förvaltningskostnader. Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl. att till Svenskt biografiskt lexikon /72 anvisa ett förslagsanslag av . Stifts- och landsbiblioteken: Förvaltningskostnader 1969/70Utgift 975 330 1970/71Anslag 1 018 000 1971/72Förslag 1030000 Stifts- ochlandsbibliotek finns i , , och . De har tiU uppgiftatt förvara och tillhandahåUa bibUotekens gamla bok-och handskriftssamlingar. Vidare skall detiUhandahålla vetenskapUg och populärvetenskaplig litteratur. De fungerarsamtidigt som länsbibliotek i de län där de är belägna. BibUoteken leds avsärskilda styrelser med bl. a. kommunala representanter. Biblioteken står under tiUsyn av kungl.bibUoteket och i fråga om verksamheten som länsbibliotek av . Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet Maj:ts uppdragoch med beaktande av vad departementschefen anfört i prop. 1967: 1 (bil. 10 s.57) har statskontoret utarbetat och avlämnat en rapport förstifts- och landsbiblioteken. Rapporten har remissbehandlats och beredning avden pågår. Beräknad ändring 1971/72 Avlöningar Sjukvård Expenser Lönekostaadspålägg + 4 000 + 8000 1 018 00» Anm. 1 sammanstäUningen ingår endast personalför vilka kostaadema täcks av medel från detta anslag. HärtiU kommer denpersonal, framför allt assistenter och biträden, som avlönas genom anslag fränkommuner och landsting. Vad bettäffar anslag innefattar sammanställningenendast medel som utgår ur detta anslag. Dessutom utgår statsbidrag om högst . ur anslaget Bidrag till folkbibliotek för länsverksamheten vid varjebibliotek. 1, Löne- och prisomräkningm.m. Vid samthgabibliotek begärs ökade medel för vikariats- och över tidsersättning (+25 680 kr. Statens åtaganden förpersonal och andra resurser har endast undergått smärreförändringar. Denna anslagspoUtik har särskilt beträffande anslaget förbokinköp och bokbindning haft aUvar-Uga konsekvenser. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att Kungl. att tiU Stifts- och landsbiblioteken: Förvaltningskostnader för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Stifts- och landsbibUoteken: Bokinköp och bokbindning m. m. 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 94 Från detta anslag bestrids kostnader förbokinköp, bokbindning och konserveringsarbeten vid stifts- och landsbibUotekensamt inventering och konserveringsarbeten vid Roggebiblioteket ochdomkyrkobibUoteket i . Vart och ett av bibUoteken begär enökning med . av sin nuvarande medelstiUdelnmg av . Behovet av en ökningav stifts- och landsbibUotekens anslag tiU bokinköp och bokbindning understryks kraftigt. Anslagen förvart och ett av biblioteken bör ökas medminst till ca . Förkonserveringsarbetena vid biblioteken i begärs ett oförändrat belopp av . Anslaget bör föras upp med oförändratbelopp. Jag hemstäUer, att Kungl. att tiU Stifts- ochlandsbibUoteken: Bokinköp och bokbindning m.mför /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 44 000 1970/71Anslag 100 000 1971/72Förslag 100 000 Ur detta anslag utgår medel till inköp avsådana kulturföremål, som har så stort konstnärligt, historiskt ellervetenskapligt värde att det är av synnerUgvikt att de behåUs inom landet. Anslaget kan belastas med högre beloppän det som beräknats i riksstaten, imder fömtsättning att Kimgl. Maj:t iefterhand anmäler medelsförbmkningen för (prop. 1965: 58, SU 76, rskr204). Anslaget bör föras upp med oförändratbelopp. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Inköp av vissa kulturföremål /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 95 c) ungdoms- och folkbildningsverksamhet Bidrag tiU ungdomsorganisationemas centrala verksamhet B 44. Bidrag tiUungdomsorganisationemas lokala verksamhet I riksstaten för innevarande budgetår äruppförda ett anslag av 6,9 mUj. tiU Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet och ett förslagsanslagav 14,5 milj. kr. till Bidrag tiU ungdomens fritidsverksamhet. Isamband med omorganisationen av anförde jag i prop. 1970: 1(bil. 10 s. 109) att man i rådets utredningsarbete skulle komma att aktualiserai första hand frågan om utformningen av detstatliga stödet tiU fritidsgruppverksamhet, varvid man även borde undersöka omstödet tiU lokalt bedrivet ungdomsarbete borde ha nuvarande principieUautformning eUer om man kunde finna nya stödformer som bättre passade förden verksamhet som bedrivs. uppdrog åt enarbetsgrapp att utreda frågor rörande bl. a. statligt stöd till lokaltungdomsarbete. Arbetsgrappen avlämnade iseptember 1970 tiU ungdomsrådet betänkandet Det statUga stödet tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Förslaget remitterades av rådet tiU ungdomsorganisationerna, vissa myndigheterm. och överarbetades därefter inom ungdomsrådet. Statens ungdomsrådhar till UtbUdningsdepartementet överlämnat sitt förslag till nytt system för statiigbidragsgivning tiU lokal ungdomsverksamhet. Beredningen av de frågor somaktuaU-serats genom statens ungdomsråds förslag är ännu inte slutförd. Iriks-statförslaget bör anslagen till ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet föras upp med preliminärabelopp. Jag hemstäUer, att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för /72 beräkna a) tiUBidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet ett anslag av , b) tiU Bidrag till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 4 269 305 Reservation 82 004 1970/71Anslag 5 000 000 1971/72 Förslag 5 100 000 1971:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartemenfet 96 Genom attstatsbidraget till ungdomsledarutbildning enUgt statsmakternas beslut (prop. 1969: 1 bU. 10 s. 91, SU 43, rskr 129) givits formen av ett generellt bidrag harbidragsfördelningen kunnat anpassas till deregler som gäUer beträffande stödet till den centrala verksamheten. Kungörelsen(1969: 129) om statsbidrag tiU ungdomsorganisationer (ändrad 1970: 152) innehåller sålunda bestämmelser för bidrag tiU såväl central verksamhet som utbildning avungdomsledare. Det för ungdoms-ledarbidragtiUgängliga beloppet fördelas mellan bidragsberättigade organisationer enligt samma regler som gäUer förfördelning av det rörliga bidraget till central verksamhet, dvs. på grundval avmedlemsantal och geografiskspridning. Utbildningen skall bedrivas efter en av ungdomsorganisationen fastställd plan, som omfattarminst . En organisation skall vidare i efterhand redovisakostnader för verksamheten motsvarande av beviljat bidrag. Underinnevarande budgetår utgår sammanlagt 4,6milj. till utbildning av ungdomsledare mom 50 organisationer. för s. k. instruktörskonferenser, en årlig försökskurs iöverstyrelsens regi och veckolånga kurser kring avgränsade ämnen. Vidare harsedan budgetåret 1964/. disponerats för försöksverksamhetmed kvalificerad ungdomsledamtbildning. Överstyrelsen föreslår att bidraget tillungdomsledamtbildning höjs med sammanlagt 1,1 milj. kr. Ungdomsorganisationernahar för nästa budgetår hemstäUt om bidragmed drygt 14 milj. kr. för aUmänna utbyggnadsåtgärder. Överstyrelsenanser det nödvändigt att , innan erfarenheter vunnits av den nya bidragsformen, föreslå en jterligarehöjning av dessa bidragsmedel (+1000 000 kr. 17ungdomsorganisationer har ansökt om bidrag till kvalificerad ungdomsledamtbildning med sammanlagt . I avvaktan på förslag angående kvalificerad ungdoms- ochfritidsledarutbildning från en av överstyrelsen tillsatt arbetsgrupp begränsarsig överstyrelsen till att föreslå en ökning av medlen för detta ändamål med100 . (+100 000 kr. Överstyrelsen föreslår ett oförändratbidrag tiU sin kurs- och konferensverksamhet,vilken kommer att utformas i samarbete med det omorganiserade statensungdomsråd. Jagföreslår en ökning av detta anslag med . 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 97 Jaghemställer, att Kungl. att till Bidragtill ungdomsledarutbildning för /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgifti 872 745 Reservation 619 698 1970/71Anslag 1 400 000 1971/72Förslag 1200 000 * Anslaget Viss upplysningsverksamhet i ungdomsfrågor har tUl uppgift attinom ramen för samhällets kultur- ochfritidspolitik främja ungdomens sociala och personliga utveckling. Rådet skaU särskUt såsom planerings- ochutredningsorgan handlägga och utreda frågor om samhäUets stöd tUlungdomsorganisationerna och om samhälleliga åtgärder för att bl. a. tillgodoseungdomens möjUgheter tUlfrhidsverksamhet. Rådet skaU vidare bedriva försöksverksamhet i frågorav central betydelse för ungdomsarbetet samt förmedla information iungdomsfrågor. Rådet består avhögst tolv ledamöter, som utses av Kungl. Ordföranden, vice ordföranden, två andra ledamöter samtrådets huvudsekreterare ingår i rådets arbetsutskott. För samråd och kontaktmed ungdomsorganisationema finns ettrepresentantskap. Rådet får tiUsätta arbetsgrupper för bl. a. utrednings-och planeringsarbete och ledningen av försöksverksamhet. av har väsentligt ökade krav ställts på rådet. För att klarauppgifterna har rådet funnit det viktigtatt i nära kontakt med ungdomsorganisationerna, statliga och kommunalaorgan aktualisera och behandla aktuella frågor på det ungdomspolitiskaområdet. Rådet framhåller att framgången i ungdomsrådets fortsatta arbete ihög grad är beroende av hur samarbetsformerna mellan rådet och organisationernakan utvecklas och effektiviseras. har ett omfattande arbetelagts ned på att få en stabil organisationför verksamheten, varvid även en utvärdering gjorts av den verksamhetsom rådet tidigare bedrivit. En särskild arbetsgrupp har gjort en översyn avdet s. k. fritidsgruppsstödet och andra grupper har utrett frågor rörande rådets service- och informationsverksamhet. Föratt rådet skall kunna fylla sin uppgift som förbindelselänk mellan ungdomsorganisationerna,departementen och andra samhällsorgan måste verksamheten ständigt utvecklasoch förnyas. De mest näraliggande arbetsuppgifterna avser en översyn avden grundläggande ledarutbildningen, 1 saml Nr 1. 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 98 frågan om att genom försöksverksamhet stödja ochutveckla organisationernas arbete samt det internationella samarbetet påungdomsområdet. På längresikt kommer bl. a. följande frågor att aktualiseras inom ungdomsrådet: formerna för samverkan mellan denkommunalt bedrivna ungdomsverksamheten och organisationslivets insatser,planeringen av den fysiska miljön medsärskilt beaktande av ungdomens behov och fritidsverksamhetens krav samt ungdomsorganisationernas roll som opinionsbildare. Anslaget bör for nästa budgetår föras uppmed . Medlen avses disponerasför avlöningar (. ), sjukvård (. ), reseersättningar (61 000kr. ), lokalkostnader (. ), expenser (. ), lönekostnadspålägg(. ), informationsverksamhet (. ), serviceverksamhet (250 000kr. ), förundersökningar (. ), utrednings- ochplaneringsuppgifter (.) samt oförutsedda utgifter (. Såsom jag redovisade i föregående årsstatsverksproposition (bil. 10 s. 107, SU 43, rskr 142) har statens ungdomsrådomorganiserats och därvid fått en förstärkt stäUning som utrednings- ochsamordningsorgan för ungdomsfrågor. SärskUd vikt har lagts vid att rådet skallkunna fungera som samarbetsorgan mellansamhälleliga organ och ungdomsorganisationerna. Rådet har i sin nya form och med de ökaderesurser som ställts till dess förfogandekunnat väsentligt öka sin verksamhet. a. har flera utredningsuppgiftergenomförts i rådets regi, avseende t. ex. frågor om ändrade former för detlokala stödet till ungdomsorganisationerna. Även rådets allmänna roU som organför bevakning av olika aktueUa ungdomsfrågor, t. ex. i samband med remisseroch överläggningar med berörda myndigheter, har förstärkts. redovisar i sinanslagsframställning ett antal näraliggandearbetsuppgifter av hög angelägenhetsgrad. Anslaget tiU statens ungdomsrådhar mer än fördubblats för iimevarande budgetår. En fortsatt UtveckUng avrådets arbete under nästa budgetår bör vara möjlig inom ramen för ett belopp avsamma storlek som anvisats för innevarande budgetår. På grund av d£;n uppkomnareservationen anser jag emellertid att anslaget nästa budgetår kan föras uppmed 1,2 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl. att till /72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 99 1969/70 Utgifti 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag ' Anslaget Bidrag till verksamheten vidhemgårdar Av anslaget fördelas . mellan 26 hemgårdar, som drivs som stiftelser, föreningar o. d. Förverksamheten utnyttjas i övrigt bl. a. den reguljära statliga bidragsgivningentill studiecirklar och fritidsgrupper. En betydande del av kostnaderna förhemgårdarnas verksamhet täcks av kommunala anslag. Av anslaget utgår vidareett belopp av . till och hemgårdarför förbundets centrala verksamhet och ledamtbUdning. Under hänvisning tiUbeslut av riksdag (prop. 1969: 1 bil. 10 s. 130, SU 43, rskr 129)föreslår att några medel inte anvisas för den lokalahemgårdsverksamheten för / 72 (. och hemgårdar framhåller att bortfallet av det statliga stödet tilllokal verksamhet i någon mån kan kompenseras genom att förbundet får bättreresurser att stödja de enskilda kommunerna och gårdarna i planeringen avverksamheten och ge dem effektiv hjälp med ledarutbildningen. Skolöverstyrelsenföreslår en ökning av anslaget för att förbundet skall kunna möta den ökadeefterfrågan på service till kommunerna i fråga om arbetets pedagogiskauppläggning, organisation och administration, samt för en effektivisering ochutökning av centralt arrangerade kurser för ledare av olika kategorier (+75000 kr. I enlighet med tidigarebeslut skall bidragsgivningen till de i huvudsak med kommunala medel finansieradehemgårdarna upphöra i och med utgången av innevarande budgetår. Medelsbehovetunder anslaget minskar härigenom med . Jag hemstäUer, att Kungl. att till Bidrag tillhemgårdsrörelsen för /72 anvisa ett anslag av . Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet B 48.Bidrag tUl foUibibliotek 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 6 515000 6 821 000 Efter omläggning avstödet till de kommunala folkbibUoteken genom beslut av riksdag (prop. 1965:50, SU 124, rskr 313)har de direkta statliga insatserna för främjande av folkbiblioteksväsendetinriktats i första hand på stöd tUlutvec;klingsverksamhet i ett begränsat antal kommunala enheter i anslutning till den pågående indelningen i kommunblock.Bidrag till sådant utvecklingsarbete kan utgå av längst fem är ochutgöra högst av kostnadema för en allmän höjning av biblioteksstandardeninom ett kommunblock. Tilldelningen av bidrag skall grunda sig på en långsiktigutvecklingsplan, som görs upp i samråd med . EnUgt kungörelsen(1966: 108) om statsbidrag tiU länsbibliotek och lånecentraler (ändrad 1970: 153) utgår statsbidrag tiU 20länsbibUotek med högst . till vart och ett, varjämte vissatiUäggsbidrag kan utgå. I fyra län fungerar stifts- och landsbiblioteket somlänsbibUotek och erhåller härför ett särskilt statsbidrag av högst 40 000 kr.TiU var och en av lånecentralerna i , och utgår bidrag med100 . Ur förevarandeanslag utgår vidare bidrag tiU studiecirkelbibliotek, biblioteksverksamhet för sjömän.Sigtunastiftelsens bibliotek. TomedalensbibUotek och bibUoteksverks amhet bland svenskar i utlandet. Slutligen täcksäven vissa kostnader för bibliotekarieutbUdning, bl. a. utbUd-nmgen vidskolöverstyrelsens biblioteksskola, av medel från anslaget. ändring 1971/72 Departements- + 3 500 000 bland svenskar i utiandet (i 515 000 Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 101 Bidragentill utvecklingsverksamhet på biblioteksom rådet har enligt överstyrelsen haft en mycket påtaglig effekt, i form av både höjda kommunala anslag till biblioteksverksamhet och redo visade resultat av denna verksamhet. Den uppsökande verksamheten bland invandrare, handikappade m. fl. Vidare har bl. a. den utåtriktade, allmänkultureUaverksamheten kunnat byggas ut. Efterfrågan på utveckUngsbidrag harblivit avsevärt större än vad som tidigare beräknats. Vid början av bortfaUer de 10 första utveckUngsbiblioteken och den 1januari 1972 ytterligare ett. Kostnaden för de 12 kvarvarande biblioteken /72 be räknas till . För 5 bibliotek med färdiga utvecklingsplaner, 7 bibliotek med färdigt planunderlag och 9 bibliotek med långt fram skriden planering beräknar överst5rrelsen kostnaden för nästa budgetår till drygt 3,1 milj. kr. Kostnaden förbidrag till ytterligare 20 kommuner med pågående biblioteksplanering uppskattas till 3 milj. kr. I nuvarande läge kan emellertid en ökning av medlen för utvecklingsbidrag endast nås etappvis, varför överstyrelsen föreslår en ökning med 2,3 milj. kr. för detta ändamål. Överstyrelsen har därvid också räknat in vissa kost nader för ett försök med biblioteksverksamhet i ett antal glesbygds kommuner i . Efterfrågan på bidrag för särskUda lokalainitiativ har ökat . Överstyrelsen finner det särskilt angeläget att iökad omfattning kunna stödja socialbiblioteksverksamhet, mobil biblioteksverksamhet i glesbygdskommunersamt musik- och konstverksamhet i anslutning tUl bibliotek. Anslagsbehovetuppskattas av överstyrelsen till 1 milj. kr. Överstyrelsen begär en höjning av medlenför informationsåtgärder och övriga centrala åtgärder med sammanlagt 200 000kr., bl. a. med hänsyn till behovet avintensifierad konferensverksamhet och fortsatt experimentverksamhet påbiblioteksområdet. Samtliga länsbibliotek har fått en avsevärt större arbets börda genom det litteraturbehov somuppkommit genom immigrationen, den vidgade vuxenundervisningen ochden decentraliserade universitets utbildningen. Överstyrelsen föreslår att statsbidraget höjs med . per länsbibliotek och år . Medelsbehovet ökar härigenom med . I samband med höjningen bör enUgt överstyrelsen tilläggsbidragen slopas i sin nuvarande form och motsvarande belopp (.) användas till försöksverksamhet på länsplanet. I avvaktan på ett stäUningstagande tiUstatskontorets utredning angående stifts- och landsbibliotekens framtida stäU ning anser överstyrelsen att bidraget till dessa bibliotek bör höjas med . per bibliotek och år, vilket medför ett ökat medelsbehov av . 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 102 4. överstyrelsen delar de berördakommunernas uppfattning att kostnaderna för lånecentralernasverksamhet bör täckas helt med statliga medel. F. n. utgår 270 000 kr.överstyrelsen är emeUertid inte beredd att förorda någon automatiskt verkanderegel utan finner att bidraget bör ha karaktären av ett fast anslag. Med hänsyntill variationer i de olikalånecentralernas; verksamhet finner överstyrelsen att bidragsbeloppenför /72 bör faststäUas till för , . och , vilket medför ett ökat medelsbehov av (475000270 000 =) . Enligt avtalet mellanskolöverstyrelsen och angående drift och finansiering av biblioteksverksamheten för sjömän ökar medelsbehovet för bokinköp med10 . För övriga utgiftsökningar begäröverstyrelsen en höjning av bidraget med . För biblioteksskola begärs en ökning av bidraget med sammanlagt . förlärarpersonal, ytterUgare biträdespersonal samt för studieresor och läromedelsproduktion. I samband med 1965 årsskatteutjämningsreform (prop. 1965: 43, SU 78, rskr 319) indrogs det dåutgående bidraget tUl folkbibliotek om ca 7 milj. kr. De frigjorda medlenöverfördes till det allmänna skatte-utjämnande systemet. 1965: 50 angående bidrag tiUfolkbibliotek framhöll dåvarande departementschefen att det fanns anledningatt räkna med att en genom det nyaskatteutjämningssystemet förbättrad ekonomi skulle öka intresset ävenför biblioteksfrågorna. I övrigt borde man från statligt håll stödja dekommunala folkbibliotekens utveckling från andra utgångspunkter äntidigare. De nya åtgärderna borde främst inriktas på rådgivning, service och utvecklingsarbete. Vid omläggningen av det statligastödet lades också tyngdpunkten vid bidrag till utvecklingsverksamhet och andra utvecklingsfrämjande åtgärder ochsärskilda medel anslogs för dessa ändamål. försöksverksamhet är det numöjligt att i viss utsträckning bedömaeffekten av utvecklingsverksamheten. En intensifierad och variationsrikbiblioteksverksamhet har kommit till stånd i de kommuner som deltagit i utvecklingsarbetet. Bibliotekethar på många orter i ökad utsträckning kommit att framstå som kommunenskulturella centram. a. litteraturutredningens arbete finns detanledning att vänta att bibliotekens kulturförmedlande roll kommer attytterligare accentueras. I enlighet med de förutsättningar somförelegat för den nuvarande bidragsgivningen har endast ett begränsat antal kommunerkunnat erhålla bidrag tiU utvecklingsverksamhet. Det är också uppenbart attinte Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdmngsdepartementet 103 aUa de kommuner som anmält intresse för att erhålla stödtill sitt utvecklingsarbete kan tiUdelas statsbidrag i sådan omfattning somhittiUs varit vanlig inom de medelsramar som det är möjligt att ställa tiUförfogandefrån StatUgt håU. De fortsatta statliga åtgärderna måste i aUt högre grad inriktas påpunktinsatser samt rådgivning och service åt de kommunalabiblioteksenheterna. har här en viktig funktion att fylla när det gälleratt informera kommunema om såvälerfarenheterna av oUka former av utvecklingsverksamhet som resultatet av utredningsarbete som berörbibliotekens verksamhet, överstyrelsen bör också kunna bistå kommunernavid utarbetandet av planer för biblioteksservicens utveckling. Jag tillstyrker ensammanlagd ökning av anslagsmedlen tUl utvecklingsverksamhet m. m. med . (1). Genom statsmaktemas beslut (prop. 1970: 1 bil. 10 s. 114, SU 43, rskr 142) att höja det statiiga bidragettUl lånecentralerna till100 . per lånecentral och år ökar medelsbehovet för nästa budgetårmed . Med hänsyn till lånecentralemas viktiga uppgifter för låneverksamheten inom landet samt till deras möjligheteratt möta ett ständigt ökande bokförsörjningsbehov förordar jag beträffandelånecentralerna i och en ytterligare höjning av bidraget till150 . per lånecentral och år räknat från . Jag beräknar för ändamålet en medelsökning med sammanlagt50 . för (4). Jag har vidmedelsberäkningen vidare tagit hänsyn till att i överensstämmelse med statsmakternas beslut år1965 (prop. 50 s. 19, SU 124, rskr 313) något bidrag inte längre skall utgåtiU studiecirkelbibliotek (5). För biblioteksverksamheten för sjömän beräknarjag ett ökat medelsbehov av ,varav . avser en höjning av beloppet för bokinköp (6). Med hänvisning tUlsammanställningen beräknar jag en anslagsökning av sammanlagt . Jag hemstäUer, att Kungl.