prop · FU0323 · 1971-12-31 00:00:00 — a. angelägen från kontinuitets- och stabililelssynpunkt med hänsyn tiU desuccessiva strukturförändringar, som f. n. präglar industrins utveckling ochsom kan antas bli än mer accentuerade , samt tiU den ökaderörligheten på arbetsmarknaden. Vidare saknar flertalet mindre och många medelstoraförelag möjligheter all anordna företagshälsovård i egen regi. Ifråga om organisationsformerna för företagshälsovården ansluter sigsocialstyrelsen i huvudsak tiU vad företagshälsovårdsutredningen föreslagit.Följande fyra modeller till organisation av förelagshälsovården är enligt socialstyrelsenlänkbara. 1, Företagshälsovårdsenhet,anknuten tiU större företag, 2, Motsvarande förelagshälsovårdscentralför flera medelstora eUer mindre förelag inom en geografisk enhet, 3, Motsvarande förelagshälsovårdscentral,lokalmässigt anknuten till vårdcentral för offentlig öppen hälso- och sjukvård, 4, Företagshälsovård,huvudsakligen för mindre företag vid vårdcentral eUer läkarstationer föroffentlig hälso- och sjukvård. Förförelagshälsovård enligt alternativen 1-3 fömtsatts minst 1 500-2 000arbetstagare samt läkarresurser motsvarande minst en heltidsanställd läkare.Huvudmannaskapet för samtiiga dessa verksamhetsformer kan i princip ligga hosförelagen på sätt som skisserats i förelagshälsovårdsutredningen. I alternativ2 och 3 kan emeUertid speciella förhållanden föreligga i den mån verksamhetenbedrivs i samarbete meUan landstingskommunal huvudman och förelag. Här kandärför andra former av delat huvudmannaskap komma i fråga. framhålleri samband härmed viklen av alt förelagshälsovårdens tekniska funktion får enändamålsenlig lösning oavsett vilken organisationsform som väljes. Socialstyrelsenunderstryker behovet av specialinriklad utbildning för de läkare, som understörre delen av sin lid skall ägna sig åt förelagshälsovård. Av intresse ärdärvid de förslag lill företagsläkar-ulbildning, som framlagts av förelagshälsovårdsutredningenoch arbetsmedicinska inslilulel. Den påbörjade allmänpraklikemtbildningen bör emellertidenligt styrelsens uppfattning även ge en god grund för före-tagsläkarverksamhel.Denna utbildning blir naturligtvis i första hand aktuell för läkare som inteunder kan ägna sig åt denna verksamhet. förutsatte alt utbyggnaden av före- tagshälsovårdenskulle ske på friviUig väg genom överenskommelser mellan arbelsmarknadsparternashuvudorganisationer. Några lagstiftningsåtgärder var enligt utredningen inlepåkallade. ansluter sig till förelagshälsovårdsulredningensförslag om formen för styrning av företagshälsovårdens utbyggnad. De lokalaöverenskommelserna bör emellertid - med hänsyn till del utvidgade samarbete somsocialstyrelsen förutsatt skaU ske med den offentliga hälso- och sjukvårdeh - inleendasl slutas mellan arbelsmarknadsparternas organisationer ulan även - i förekommandefaU - med vederbörande sjukvårdshuvudman. Socialstyrelsenunderstryker angelägenheten av att ett samråd s-och samarbetsorgan förföretagshälsovården etableras på central nivå. Av betydelse är ocksåatt motsvarande samarbelsorgan kommer tiU stånd på lokal och regional nivå. F. n.råder knapphet på läkare särskilt inom vissa områden. Även om tillgången påläkare successivt ökar, förväntas bristen komma att kvarstå . Isyfte all åstadkomma en balans i expansionen på detta område har statsmakternafastställt ell relativt detaljerat program för inrättande av läkartjänster inomden offentliga hälso- och sjukvårdssektorn fram lill millen av 1970-lalel.Programmet, som bl. a. skall tjäna som riktiinje för planeringoch beslut i fråga om nya läkartjänster, innebär en kraftig prioritering av denöppna vården, psykiatrin och långtidssjukvården när det gäller utbyggnaden avläkarresurserna. Det läkaranlal som kommer atl finnas tillgängligt för verksamhetervid sidan om den offentUga hälso- och sjukvårdssektorn kommer att vararelativt begränsat. Socialstyrelsenberäknar på relativt kort sikt behovet av förelagsläkare, angivet i lillca 700. Nuvarande läkarlillgång inom förelagshälsovården motsvarar ca 200heltidstjänster. Socialstyrelsenanser en uppmstning av företagshälsovården angelägen. Läkarresurser för företagshälsovårdenbör tillhandahållas dels inom ramen för den redan prioriterade utbyggnaden avden offentliga öppna vården, dels genom att särskilda ytterligare läkarresursertillförs företagshälsovården. Styrelsen föreslår därvid atl lill den ram avläkartjänster för utbyggnad av den öppna vården, som finns angiven i det avstatsmakterna fastställda läkarutvecklingsprogrammel, skall under vart och eltav åren läggas 45 tjänster för läkare med särskild utbildning i företagshälsovård. DeltaskuUe innebära ett brattolUlskolt liU företagshälsovården under perioden1970-1975 av ca 225 läkare med särskild företagsläkamlbild-ning. Om man förföretagsläkarverksamhet inom ramen för den offentliga hälso- och sjukvårdenräknar med ett lika stort tillskoti av läkare utan sådan kompletterandeutbildning, skulle enligt totalantalet verksamma läkare fördenna vård komma alt uppgå till ca 650. Därvid har fömtsatts attflertalet av dagens företagsläkare fort- farandeskulle vara verksamma . Likaså förutsätts, att det under denifrågavarande perioden inle sker någon större avgång bland de nytillkommandeförelagsläkarna. För utbildningen av förelagsläkare föraisätts vidare tillgånglill ca 25 företagsläkartjänster i underordnad ställning. Härigenom får varjeblivande förelagsläkare möjlighet att tjänstgöra inomföretagshälsovård inom ramen för den särskUda utbildning som f. n. planeras förförelagsläkare. Det föreUgger f. n. ingajuridiska hinder eller begränsningar när del gäUer inrättande av läkartjänsterinom företagshälsovård. anser dock någon form av reglering av tilldelningenav läkartjänster även inom företagshälsovården vara nödvändig för att denfortsalla utbyggnaden av denna vård skall kunna ske i balans med utbyggnaden avandra angelägna hälso- och sjukvårdssektorer samt i den takt som den växandetillgången på läkarresurser möjliggör. Därför krävs någon form av styrningeller kontroll. En reglering av tilldelningen av läkartjänster kan enligtsocialstyrelsens mening ske enligt något av följande tre alternativ, nämligen 1. lagstiftning, 2. friviUiga överenskommelsermellan samtliga av verksamheten berörda parter samt 3. införande av sådanabehörighetskrav för innehav av förelagsläkartjänst att tiUdelningen avläkartjänster tiU ifrågavarande område helt kan regleras genom dimensioneringenav utbildningen. Styrelsen har stannat föratt förorda en kombination av samtUga tre alternativa former för reglering av tUldelningenav läkartjänster till förelagshälsovården. erinrar omatt en översyn av lagstiftningen inom den öppna hälso- och sjukvården förnärvarande görs av en särskUt tillkallad sakkunnig. Enligt socialstyrelsensbedömning kan den sakkunnige ha anledning att vid utredningen pröva en sådanutvidgning av etableringskontroU i avseende på inrättande avläkartjänster för öppen vård atl även andra tjänster än provinsiaUäkarljänsteroch slads-distriktsläkartjänster blir underkastade sådan kontroU. Föratt en balanserad utveckUng inom hälso- och sjukvården som helhet skall kunnagaranteras är det enligt uppfattning motiverat att en sådanändring av sjukvårdslagstiftningen genomförs atl styrelsens medgivande måsteinhämtas vid inrättande av samtliga läkartjänster inom den offentliga öppna vården.I enlighet härmed bör, anser styrelsen, de läkartjänster vid vårdcentral eUerläkarstation för öppen vård under kommunalt huvudmannaskap, vars innehavareskall helt eller delvis vara verksamma i förelagshälsovård, vara underkastadesådan kontroll. Närdet gäUer utbyggnaden av företagshälsovården under enskilt huvudmannaskap börden åsyftade balansen enligt me- ningkunna nås genom friviUiga överenskommelser meUan berörda parter om del antal företagsläkartjänstersom skall inrättas under de närmast följande åren, saml om fördelningen avdessa på oUka kategorier etc. De parter som i första hand är berörda därav ärarbetsmarknadens huvudorganisationer och sjukvårdens huvudmän samt representanterför staten. De statliga myndigheter som har särskilda intressen atl bevaka idetta sammanhang är arbelarskyddsstyrelsen, och arbetsmedicinskainstitutet. Socialstyrelsenhar inhämtat att vederbörande arbetsmarknadsorganisationer, sjukvårdenshuvudmän och statliga myndigheter är beredda all medverka i den nu angivnalösningen för att åstadkomma en reglerad tiUdelning av läkartjänster liUföretagshälsovården. De har också accepterat det av i detföregående redovisade programmet för en successiv utbyggnad avförelagshälsovården fram lill millen av 1970-talel i avseende på läkarkrafler atltjäna som gmnd för en första överenskommelse i ärendet. mån del inle visar sig möjligt att genom friviUiga överenskommelser nå eneftersträvad balans i utbyggnaden av företagshälsovården är försin del beredd att senare överväga förslag om sådan ändring isjukvårdslagstiftningen som innebär att medgivande krävs för inrättande av samtUgaföretagsläkartjänster. Socialstyrelsenföreslår vidare alt särskUda behörighetskrav skall uppsläUas för tjänst somförelagsläkare. förordar all för innehav av läkartjänst med företagsläkamppgiflerinom den offentliga sektom skall på krävas minst genomgången utbUdningför aUmän praktik eUer annan motsvarande utbildning. Av de läkare som avseskomma att arbeta huvudsakligen med förelagshälsovård - oavsett om vederbörandestår under enskilt eUer kommunalt huvudmannaskap -bör hämtöver krävasgenomgången särskild företagsläkarulbildning. Styrelsen är dock medveten ombehovet av möjlighet till dispens från dessa huvudregler under en övergångstid. Denförordade regleringen av behörighetsvillkoren för de offentiiga läkartjänster,vars innehavare har företagsläkamppgifler, bör enligt socialstyrelsenytterligare provas i samband med den utredning om behörighetsvillkoren för samtiigaläkartjänster under offentligt huvudmannaskap, som har altgenomföra. De föreslagna viUkoren för innehav av företagsläkartjänster underenskilt huvudmannaskap bör kunna tas med i den överenskommelse som styrelsenansett böra slutas meUan bl. a. arbetsmarknadens parter och sjukvårdenshuvudmän om utbyggnaden av förelagshälsovården. Remissinstansemagodtar nästan undantagslöst den av föreslagna dimensioneringen av utbyggnaden av På många håll betecknas förslaget emellertid som elt minimiprogramsom bör överskridas om möjligheter ges. Såväl LO som SAF har full förståelseför den knapphet på läkarresurser som gäller f. n. men understryker samtidigtvikten av att man i den fortsatta planeringen tar sikte på en betydligtsnabbare utbyggnadstakt . LOanser det angeläget atl man inom landstingens öppna vårdorgani sation sökerfinna former för samhälleligt driven förelagshälsovård för små och spriddaförelag. och finner socialstyrelsensbedömning av utbyggnadstakten ändamålsenlig och rimlig och tiUstyrker utbyggnadsprogrammet. finner däremot ulbUdningsprogrammel klart otillräckligt om enacceptabel utbyggnadslakt av förelagshälsovården skall kunna uppnås. förordar med hänsyn till det utvidgade intaget tUl demedicinska fakulteterna en utbildning av 60 företagsläkare i stället för45. Kopparbergsläns landstings förvaltningsutskott finner resursprogrammet vara alltföromfattande och framhåller under hänvisning till den inom länet rådande läkarbristenatt ett genomförande av utbildningsprogram skulle få negativakonsekvenser för sjukvårdshuvudmännens läkarrekrytering. Remissinstansernagodtar i regel de föreslagna formerna för reglering av tillkomsten av nya läkartjänsterinom förelagshälsovården. LO delar helt uppfattningen alt man skall låta företagshälsovårdeninom den del av arbetslivet som är lämpad för företagshälsovård i företagensegen regi utvecklas genom frivilliga överenskommelser. De erfarenheterhärvidlag som samlats efter partsöverenskommelsen 1967 tyder enligt LO på attarbetslivet är berett att åla sig detta ansvar. De krav på kvalitativthögtstående förelagshälsovård, som är inskrivna i parlsöverenskommelsen,rimmar väl med förslag alt reglera tilldelningen avföretagsläkare genom fastställda behörighetskrav. anser alt tillsynsmyndighetens nuvarande etableringskontroUi fråga om nya läkartjänster i den rådande bristsituationen måste accepterassom ell centralt instrument för adekvat styrning av tiUgängliga läkarresurser.Därvid bör enligt förbundets mening inte heller förelagshälsovården ioffentlig regi inta någon särställning. På gmnd härav anser man atlsocialstyrelsens förslag i nuvarande läge bör kunna godtas. Beträffande förhåUandenainom den förelagsanknutna förelagshälsovården anser sig förbundet f. n. åtminstone intill dess den pågående översynen av sjukvårdslagstiftningen påöppenvårdsområdet avslutats kunna acceptera frUiet att inrätta läkartjänster 3* 1971. vidstörre företag, under fömtsättning alt della inle leder till icke önskvärdabegränsningar i huvudmäimens möjligheter all inrätta företagsläkartjänster. Vissaerinringar emot förslaget reses av och som framhållerall adekvata behörighetskrav för förelagsläkar-tjänslema är den enda acceptablastyrformen och en viktig förutsättning för en riktig utformning avföretagshälsovården. Föreningen framhåller alt utbyggnadsskedelinte får störas av reglerings- och behörighetssyslem, som kan verka bromsande. Kopparbergsläns landstings förvaltningsutskott föreslår alt tiUdelningen av företagsläkartjänsterlUls vidare regleras genom lagstiftning. Viklenav att det av förelagshälsovårdsutredningen föreslagna s a m -rådsorganel inrättasunderstryks av flera remissinstanser. LO understryker behovet av att snabbiinrätta samrådsorgan såväl centralt som regionalt. SAF fömtsätter all detföreslagna samrådsorganel skaU få möjlighet att ta upp diskussion om en vissomfördelning av nyliUskoltet företagsläkare mellan de angivna olikaorganisationsformerna för den händelse del visar sig möjligt all underfemårsperioden öka utbildningen av förelagsläkare utöver vad fömtsätter.SAF är beredd att inom ramen för det föreslagna samarbetsorganel medverka tillrekommendationer om att förelag och företagshälsovårdscenlraler som be-hörighetsgmndbör uppställa genomgång av företagsläkaralbildning. Följanderiktiinjer har gäUt för arbetsmedicinska institutets utredning om utbildningeni företagshälsovård vid institutet. UtbUdning i företagshälsovårdvid institutet skall ske i form av fortbUdning av främst läkare, ingenjörer ochsjuksköterskor, vilka erhållit gmndutbUdning och därefter förvärvaterforderlig allmän yrkes-praktUc. I fråga om läkare skall för framtiden även iallmänhet fömtsättas fullgjord vidareutbUdning i form av särskild utbildningför all-mänpraktUc. UtbUdningen skall bestå avteoretiska studier och - i förekommande fall - av praktisk tjänstgöring. Deteoretiska avsnitten skall i huvudsak ha följande omfattning. Läkare högst , varav ca i socialme- Praktisktjänstgöring skaU fullgöras antingen inom den offentiiga hälso- och sjukvårdenoch därtiU knutna statiiga eller kommunala institutioner eUer vid företag. Detskall därvid föratsättas alt särskilda tjänster, enbart avsedda förutbildningens behov, inte kommer atl bli inrättade samt att arbetsgivaren skallsvara för avlöningsförmåner m. m. Utredningsarbetetborde ske med utgångspunkt från följande tre altemativ beträffande antalet utbildningsplatser. För varje alternativ skulle redovisas kursplaner, lärarbehov saml övriga kostnader förena de med undervisningen. Vid dessa beräkningar skulle institutets nuva rande undervisningskapacilel beaktas. Där så är möjligt bör befintliga resurser vid universitet och högskolor ulnylljas. Antal/år Läkare AlternativI 30 40 40 Altemativ II 45 50 60 Alternativ III 60 60 80 Härutöverbör ges viss utbildning för biträdande skyddsingenjörer samt utbildning iergonomi för tekniska planerare m. fl. Institutet skuUe i samråd medutredningen om yrkesskadeförsäkringens finansiering m. m. avge förslag beträffandefinansiering av kursverksamheten. Ett på utredningsresultatetgrundat beslut om företagshälsovårds-utbildningens organisation vid institutet skaUkunna börja tiUämpas fr. o. m. /72. Detav arbetsmedicinska institutet redovisade utbUdningsförslagel avser i förstahand femårsperioden 1 juli 1971-30 juni 1976. Institutetansluter sig inledningsvis till samma definition av företagshälsovårdens målsom förelagshälsovårdsutredningen. I fråga om företagshälsovårdens uppgifterkonstaterar institutet all även om den externa miljövården faller utanförbegreppet företagshälsovård är det av praktiska skäl lämpligt attföretagshälsovårdens personal medverkar även i denna verksamhet. Dengrandläggande utbUdningen i förelagshälsovård bör enligt institutet varaodifferentierad vad avser företagsstorlek och branschinrikt-ning. I framtidenkan dock även särskilda kurser för olika branscher bli aktueUa. Inom skyddsingenjörsulbildningenkan en viss differentiering ske genom att s. k. ettämneskurser anordnasvarigenom möjlighet till viss branschinriklning ges. Undervisningenföreslås bli lärarintegrerad och i viss mån även elevintegrerad. Härmed förslåsatl särskilda kursavsnitt behandlas vid samlad undervisning under samtidigmedverkan av experter som företräder olika ämnesområden, resp. att olikaelevkategorier förs samman till gemensam undervisning. FörslagliU kursplan läggs fram för utbildning av skyddsingenjör, företagsläkare och företagssköterska. Institutetföreslår att för tUlträde tiU utbUdningen till skyddsingenjör skall i principerfordras dels gymnasieingenjörskompetens, dels minst Dispens från förstnämnda krav skall dock kunna lämnas avinstitutet. Härvid kan bl. a. långvarig anställning inom industri mederfarenhet av skyddsarbete vara meriterande. På bör enligtinstitutets uppfattning emeUertid krävas civilingenjörsutbildning eller annan lämpUgakademisk examen. Sådan sökande föreslås kunna beviljas inträde tUlutbildningen efter institutets bedömande, även om den sökande har kortare industrieUpraktik än ovan sagls. För den som sålunda antas tUl utbildningen skaU arbetsmedicinskainstitutet söka atl, i den mån så finns behövligt, ordna allmän industripraktik.Likaså föreslås alt institutet skall söka ordna tjänstgöring inom förelagshälsovård,dock i regel inte omfattande än . Specialutbildningenför skyddsingenjör föreslås omfatta normall ell läsår, bestående av tvåmånaders teoretisk kurs vid arbetsmedicinska institutet, uppdelad på åtta olUcaperioder och totalt omfattande , litteraturstudier och praktisktjänstgöring vid företag under i regel . Teorikursen föreslåsomfatta föreläsningar, labora-tioner, seminarier och arbetsplatsundersökningar. Institutetsförslag avseende företagsläkarutbildningen utgår från att kursdeltagama iframtiden kommer att ha fullgjort vidareutbildning i form av särskUd utbildningför aUmänprakliker. Institutet förutsätter atl häri ingående tjänstgöring iöppen vård skall kunna fuUgöras inom företagshälsovården. Institutetföreslår att utbildningen tUl en början skall omfatta , varav tvåmånaders teoretisk kurs vid institutet med undervisning i arbetsmedicin ochsocialmedicin, saml minst sex månaders praktisk tjänstgöring. Det förutsättsatt utbildningen successivt kommer att byggas ut tUl . Teorikursenföreslås omfatta dels arbetsmedicin fördelade på 2-3 perioder undervarje lästermin, dels socialmedicin. Undervisningen föreslås ske iform av föreläsningar, seminarier, laborationer och arbetsplatsundersökningar. Iundervisningen i arbetsmedicin skall främst sådana kunskapsområden behandlassom saknas eller endast i ringa grad ingår i den grandläggandeläkarutbildningen. I samband med kursen bör behandlas särskildaövningsuppgifter som genomförts under liden för den praktiska tjänstgöringen. Förgenomförandet av den praktiska läkaratbildningen förutsätter institutet atl 25utbildningstjänster i enlighet med förslag ställs tillförfogande inom företagshälsovårdsenheter ute på fältet. UtbildningentUl förelagssköterska föreslås omfatta två terminer, vardera om 20 veckor.Första terminen skall enligt förslaget utgöras av andra terminen ()av vidareutbildningen tUl sjuksköterska/skötare inom öppen hälso- och sjukvård,föregången av en särskUd inlroduk- tionskurs() i socialmedicin och hälsoundervisning för de elever som integenomgått den första terminen av vidareutbildningen inom öppen hälso- ochsjukvård. Denna del av utbildningen föreslås förlagd lill sjuksköterskor/skötare inom öppen hälso- och sjukvård. För utbildningen bör gäUaav utfärdade läroplaner. Andra terminen skall enligtförslaget innefatta särskild utbildning i företagshälsovård, förlagd till arbetsmedicinskainstitutet. Utbildningen föreslås omfatta 8 veckors undervisning i teoretiskaämnen och studiebesök samt 12 veckors praktik inom olika slag av företagshälsovård,fördelade på två perioder. De teoretiska kunskaperna inhämtas vid arbetsmedicinska institutet och för den praktiskatjänstgöringen. har vidare framlagt förslag lill kursplan m. m. för utbildning iergonomi för tekniska planerare. Utbildningens mål anges vara att mol biologiskbakgmnd ge gmndläggande kunskaper om de faktorer som påverkar människansarbetsmöjligheter jämte en orientering rörande vissa arbetshygieniskaförhållanden. I enlighet härmed avser undervisningen all meddela huvuddragenav människokroppens byggnad och funktioner, ge kunskap om de faktorer sompåverkar människans arbetsmöjligheter via yrkesrådgivning, utbildning och träning,rekrytering och arbetsplacering, uppföljning av arbetsanpassning ochrehabilitering, att ge rUctiinjer för tekniskt och organisatoriskt tillrättaläggandeav arbetet och arbetsmiljön, samt atl ge kunskap om kemiska, fysikaliska ochpsykologiska miljöfaktorers verkan på den arbetande människan. Kursenföreslås i första hand bli avsedd för personer sysselsatta med kvalificeradteknisk planering produktionstekniker, konstruktörer, arkitekter m. fl. ochforskningspersonal från arbetsvelenskapliga institutioner samt för akademiskastuderande. Kursen ingår redan nu som en delkurs i doklorandutbildningen skogshögskolan. UtbUdningenföreslås omfatta två terminer och bestå av en teorikurs vid arbetsmedicinskainstitutet, fullgörande av praktiska uppgifter saml litteraturstudier. Kursenföreslås fördelad på två skilda veckoperioder under vardera terminen. Förföreläsningar, symposier, demonstrationer och övningar beräknas samtför schemabundna gmpparbeten ungefär samma timantal, exkl. tid för skrivningaroch tentamina. Huvuddelen av grapparbelena avses utförda under tjänstgöring vidföretag. Litteraturstu-diema föreslås bedrivna väsentligen under tiden mellankursperioderna. Förslaghar vidare lagts fram om utbildning i arbetshygien för personal vidyrkesinspektionen. Särskild vikt läggs vid de arbetsuppgifter som blivitaktuella efter tillkomsten av SAF-LO-riktlinjema för företagshälsovård ochframläggandet av företagshälsovårdsutredningens betänkande. FörtiUträde tiU utbildningen föreslås krav på lägst gymnasieingenjörskompetens.Utbildningen föreslås omfatta , beslående av en teorikurs på ca fyraveckor uppdelad på fyra eller fem perioder saml praktiskt arbete ochlitteraturstudier. Kursen föreslås omfatta föreläsningar, seminarier, laborationer,övningar och fältmätningar. Under liden för praktiskt arbete föreslås atl ellexamensarbete skall ulföras. Därutöverföratsatts alt särskilda ettämneskurser skall anordnas inle endast som delar avskyddsingenjörsutbUdningen utan också med annan uppläggning. Särskildaelevavgifter bör enligt institutet inte tas ul för den här berörda utbUdningen,dels med hänsyn till förhållandena i övrigt inom det allmännaundervisningsväsendet, dels av rekryleringsskäl. Beträffandestudieförmånerna anför institutet atl de blivandeskyddsingenjörerna kommer alt fördela sig på två kategorier. Den ena kategorinomfattar elever som vid intagningen till utbildning har anställning vidförelag och förutsätts fullgöra den praktiska tjänstgöringen underspecialutbildningen vid samma förelag. Dessa förutsätts uppbära lön därifrånunder hela utbildningstiden. Den andra kategorin omfattar nyutbildade eleversom i stort sett saknar industripraktik.