prop · FU034 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Majrts proposition till med förslag till lag om ändring i förordningen(1960:77) angående byggnadsforskningsavgift, m.m.; given den 4januari 1971. Kungl.Maj:t vill liärmcd, under åberopande av bilagda utdrag av stals-rådsprotokolletöver inrikesärenden , föreslå att delsantaga liärvid fogade förslag till lag om ändring i förordningen (1960: 77)angående byggnadsforskningsavgift, delsbifalla de förslag i övrigt om vilkas avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att förordningen om byggnadsforskningsavgift ändras såatt sliyldigheten att betala byggnadsforskningsavgift skall föreligga i frågaom inte bara som f. n. husbyggnadsverksamhet utan också an-läggiiingsverksamhet.Ansvarsområdet för statens råd för byggnadsforskning skall vidgas i motsvarandeomfattning och antalet ledamöter i rådet ökas. Avgiften skall inom det vidgadetillämpningsområdet utgå av avgiftsunderlaget. Statens bidrag tillbyggnadsforskningen skall beräknas på grundval av statens husbyggnads- ochanläggningsverksamhet i egen regi. Ändringarnai förordningen föreslås träda i kraft . 1 Bihang till protokoU 1971. Kungl.May.ts proposition nr 1971 omändring i förordningen (1960:77) angående byggnadsforskningsavgift Härigenom förordnas, att 1och 2 §§ förordningen (1960:77) angående byggnadsforskningsavgifU slcall hanedan angivna lydelse. Den som yrkesmässigtbedriver byggnadsverksamhet under sådana förliållanden, alt han är att anse såsomarbetsgivare enligt lagen om yrkesskadeförsäkring, så ock kommun, vilken såsomarbetsgivare i nämnda lags mening bedriver byggnadsverksamhet, är skyldig att,i enlighet med vad nedan sägs, till främjande av forsknings- och rationaliseringsverksamhetinom byggnadsfacket erlägga en särskild avgift (byggnadsforskningsavgift). Densom yrkesmässigt bedriver busbyggnads- eller anläggningsverk samhet under sådana förhållanden, att lian är att anse såsom arbets givare enligt lagen om yrkessliade- försältring, så ock liommun, vilken såsom arbetsgivare i nämnda lags mening bedriver husbyggnads- eller anläggningsverksamhet, är skyldig alt, i enlighet med vad nedan sägs, till främjande av forsknings- och ra tionaliseringsverksamhet inom bygg nadsfacket erlägga en särskild av gift (byggnadsforsknings- avgift). -- staten befriad. Byggnadsforskningsavgiftutgår för kalenderår med sextio hundradels procent av den lön i penningareller naturaförmåner i form av kost eller bostad, som arbetsgivare under åretutgivit till arbetstagare, för vilken arbetsgivaren skall påföras av- Byggnadsforsliningsavgiftutgår för kalenderår med fem tiondels procent av den lön i penningar eller naturaförmåneri form av kost eller bostad, som arbetsgivare utgivit tillarbetstagare, för vilken arbetsgivaren skall påföras avgift en- Förordningen omtryckt 1962:134, 2 Senaste lydelse1968:173. KungLMaJ:ts proposition nr i97i ligt lagen om yrkesskadeförsäkring och vUken är att hänföra till näringsgrenen byggnadsindustri i näringsgrensindelningen för yrkesskadeförsäkringsstatistik. giftenligt lagen om yrkesskadeförsäkring och vilken vid debitering iriksförsäkringsverket av dylik avgift är att hänföra till någon av de i verketspremietariff under näringsgrenen byggnadsindustri upptagna undergruppernahusbyggnad (kodnummer 401) och byggnadshantverk m. m. (kodnummer 403). ----- särskilt stadgat. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om byggnadsforskningsavgift för eller . Utdragav protokoUet över inrikesärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . StatsministernPalme, ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, . , , , , , , ,, , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om vidgat underlag förbyggnadsforskningsavgiften m. m. och anför. Enligtförordningen (1960: 77) angående byggnadsforskningsavgift skall vissaarbetsgivare inom husbyggnadsfacket betala avgift lill främjande av forsknings-och rationaliseringsverksamhet inom husbyggnadsområdet. Staten är befriad frånavgift men lämnar bidrag till verksamheten genom anslag över budgeten. Byggnadsforskningsavgiftcnutgår i princip på den lönesumma som arbetsgivaren betalar ut(avgiftsunderlag). Underlaget bestäms med ledning av den arbelsgivaruppgift somarbetsgivare lämnar för beräkning av avgift till yrkesskadeförsäkringen m. m.och är detsamma som underlaget för denna avgift. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade dåvarande chefen förinrikesdepartementet två sakkunniga' för att utreda frågor om underlaget fördebitering av byggnadsforskningsavgift. Utredningen har den 22 december 1969lämnat betänkandet Vidgat underlag för byggnadsforskningsavgiften m.m. (StencilIn 1969:6). I betänkandet behandlas huvudsakligen systemet för debitering ochuppbörd av byggnadsforskningsavgiften samt frågan om avgiftsdebiteringen börutsträckas alt gälla också anläggningsverksamhet och lillverlining av monteringsfärdigbyggnad eiler del av byggnad. Remissyttranden överbetänkandet har avgetts av , , statensjärnvägar, statens vägverk, statens planverk, ,, riksskattenämnden, centrala folkbokförings- 1 överdirektören , ordförande, och tekniskedirektören . Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 5 ochuppbördsnämnden (CFU), , bostadsst5n'elsen, statens rådför byggnadsforskning, , styrelsen förteknisk utveckling (STU), byggindustrialiseringsulredningen, Tekniska högskolani (KTH), Tekniska högskolan i (LTH),, . ,i (LO), (),. Elektriska inslallatörsorganisalionen(EIO), Näringslivets byggnadsdelegation (NBD), (), ,. (), , Hyresgästernas sparkasse-och byggnadsföreningars riksförbund u.p.a. (HSB), Svenska ochSveriges allmännyttiga bostadsförelag (). KTH och LTH har bifogatyttranden från sektionerna för väg- och vattenbyggnad samt för arkitektur.Sveriges industriförbund har hänvisat till de synpunkter som har framförts av och har avgett gemensamt yttrande.Svenska kraftverksföreningen har åberopat en inom föreningens stiftelse förtekniskt utvecklingsarbete (VÄST) utarbetad promemoria. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Forskningpå byggnadsområdet bedrevs fram i tämligen splittrade former.Byggnadsbranschen omfattade ett mycket stort antal mindre företag som inteensamma kunde göra någon insats för forskning eller tekniskt utvecklingsarbete.Nämnda år tog statsmakterna initiativ till en samordning och systematisering avbyggnadsforskningen. för byggnadsforskning inrättades ochfick lill uppgift all bl. a. fördela de medel som anvisades över statsbudgeten lillforskningsverksamhet på byggnadsområdet. Till sill förfogande hade kommittén eltanslag till driften av koinmittén med sekretariat och ell anslag lillbyggnadsforskning från vilket kommittén delade ul bidrag.Forskningsverksamheten skulle i första hand avse byggnadsteknik, byggnadsslalistiksaml hus- och brobyggnad. Kommitténs verksamhet hade ganska liten omfattning.För / 53 uppgick de bagge anslagen lill sammanlagt . Förall möjliggöra en större insats beslöt statsmakterna atl en särskildavgift skulle las ul av arbetsgivare inom byggnadsbranschen (prop. 1953: 163, S3LU13, rskr 306). Avgiften beräknades tillföra byggnadsforskningen 2,5milj. Medlen skulle föras samman lill en fond för byggnadsforskning.Statens kommitté för byggnadsforskning ombildades lill statens nämnd förbyggnadsforskning. Enligt sin instruktion skulle nämnden främja forskning ochrationalisering inom byggnadsområdel med huvudvikten på husbyggnadsfackel.Nämnden utförde forsknings- eller utredningsarbete i egen regi, lämnadeforskningsuppdrag lill vetenskapliga institutioner och delade ul bidrag lillenskilda forskare. Staten var befriad från byggnadsforskningsavgifl. verksamhet anvisades i stället statsanslag dels lill nämndensavlöningar och omkostnader och dels lill byggnadsforskning. Ändringarna innebar i huvudsak atl nämndendelades i statens råd för byggnadsforskning med uppgift att fördela tillgängligaforskningsmedel och med uppgift atlbedriva egen forskning. Statens bidrag lill byggnadsforskningen skulle /61 tillskjutas i form av ett enda anslag som direkt skulleföras till fonden för byggnadsforskning. Kostnaderna för rådets ochinstitutets administration skulle betalas av medel från fonden enligt årligautgiftsstater som Kungl. Maj :l fastställde. I övrigl skulle rådet besluta omfondmedlens användning för byggnadsforskning och publikationsverksamhetavseende sådan forskning. KungLMay.ts proposition nr 1971 7 lekenav statens tillskoti lill fonden beräknades med utgångspunkt i de anslag somhade lagils upp lill byggnadsforskning och lill nämndens administrationskostnaderför /60. Tillskottet bestämdes till . ändrades ävenbestämmelserna för uttagande av byggnadsforskningsavgiften. Avgiften skulleutgöra av lönesumman inom byggnadsindustrin (avgiftsunderlaget).Avgiftsberäkningen var föranledd av del nya syslem för uppbörd avarbetsgivaravgifter som infördes i anslutning till tilläggspensioneringen.Avsikten var inte att öka byggnadsforskningens resurser. Resurserna haremellertid därefter förstärkts kraftigt genom att uttagsprocenlen har höjtsflera gånger, , då avgiften bestämdes till avavgiftsunderlaget. Är ökades inkomsterna av avgiften dessutom genom attden övre gränsen för avgifts-pliktig lön höjdes i anslutning till motsvarandehöjning i fråga om arbetsgivaravgifterna till sjuk- ochyrkesskadeförsäkringarna. Statsanslaget har höjts i samma proportion somavgiften. Byggnadsforskningsfondensinkomster genom avgifter och statsanslaget har ökat från ca 4milj. /61 till ca 35 milj. kr. Statensråd för byggnadsforskning beslår av ordförande och åtla andra ledamöter.Ledamöterna utses av Kungl. Rådet har en föreståndare som förordnas av Kungl.Maj :t. Föreståndaren är chef för rådels kansli som beslår av ca 20 personer. Enligt instruktionen(1965: 672) för rådet åligger del rådet atl bl. a. sörja för atl resultaten avden verksamhet som bedrivs med stöd av bidrag från rådet publiceras på lämpligtsätt. Är 1965 uppdrog rådet ål institutet alt sköta denna uppgift.Publiceringen sker i huvudsak genom forskningsrapporter och sammanfattningarav dessa i form av informationsblad. Ett 50-tal rapporter och lika mångainformationsblad ges ut . förbyggnadsforskning, som leds av en styrelse bestående av ordförande och femandra ledamöter, skall enligt sin instruktion (1965: 673) ägna sig i förstahand åt sådan forskning som inte bedrivs på annat håll. Institutet har därförkoncentrerat sig på tidigare underutvecklade forskningsområden, bl. Institutei har även uppdragsverksamhet, bl. a. ål olikaoffentliga utredningar. Forsknings- och utredningsarbetet bedrivs inom ettantal forskningsgrupper som svarar mot de viktigaste intresseområdena. F. n.finns fasta forskningsgrupper för samhällsplanering, byggnadsprojektering,installationer, produktionsteknik, ekonomisk analys och byggnadsklimatologi.Dessutom finns en s. k. metod-grupp som biträder forskningsgrupperna i frågorom urval, slalislikbearbet- Maj:ts proposition nr 1971 ning,mätteknik m. m. Slutligen finns en förhållande'is stor informationsavdelning(28 personer) som svarar för bl. a. den nämnda publika-tionsverksamheten.Antalet anställda vid institutet är ca 160, varav ca 100 forskare,utredningsmän och assistenter. För finansiering av verksamheten får institutetkonkurrera med andra forskningsinstitutioner och enskilda forskare om anslagfrån rådet. Rådels anslag till institutet /70 var 9,2 milj. kr.för forskning och 3,0 milj. kr. 2.3Byggnadsforskning och annat utvecklingsarbete på byggnadsområdet Enbetydande del av den byggnadstekniska forsknings- och utvecklingsverksamhetensker vid de tekniska högskolorna. De har den dubbla uppgiften alt vara centraför forskning och läroanstalter för högre utbildning. Mer än hälften avprofessorerna vid sektionerna för väg- och vattenbyggnad, arkitektur ochlantmäteri vid de tekniska högskolorna får anslag från byggnadsforskningsrådeteller är på annat sätt engagerade i rådets verksamhet. Frågan om den framlida byggnadsulbildningenoch byggnadsforskningen vid de tekniska högskolorna har utretts av universitetskanslersämbetet.Sammanfattningsvis innebär utredningens förslag ökad samverkan mellan sektionerför all tillgodose samhällsbyggandets forsknings- och utbildningsbehov utannågon skarp gränsdragning mellan byggnads- och anläggnings-verksamhet. Kollektivforskning har i regel organiserats i s. k. branschforsknings-institut. Sedanmånga år ges bidrag av statsmedel lill verksamheten vid ett antal sådanainstitut. Styrelsen för teknisk utveckling har till uppgift att svara förstatens deltagande i branschforskning. För /71 disponerarstyrelsen elt anslag på 19 milj. kr. för stöd lill kollekliv forskning. Av deltrettiotal institut med inriktning på tillverkningsindustrin som finns f. n.får åtta statligt stöd, bl. , Inslilulel förmelallforskning. Svenska silikalforskningsinstitulel och Korro-sionsinstitulet. Vissabranschforskningsinslitut kan i större eller mindre grad hänföras lillbyggnadssektorn. De kan för visst projekt få anslag från statens råd förbyggnadsforskning. Som exempel på branschforskningsinslitut som arbetar medstöd från rådet kan nämnas och betong, Träforskningsinslilutel,Stålforskningsinslitutet och stålens geotekniska institut. Statenbedriver utvecklingsarbete inom byggnadsområdel också i andra former. verksamhet i fråga om såväl samhällsplanering som byggande syftar lillrådgivning saml anvisningar och föreskrifter för allt byggande i landet. Ivissa fall finansieras utredningar och forskning som behövs som grund förplanverkets normer av byggnadsforskningsrådel. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 9 Iandra fall sker finansieringen inom ramen för planverkels budget. Utvecklingsarbetebedrivs även inom statens tekniska verk. Det är inriktat på speciella mål menhar i vissa fall mera vidsträckt användbarhet. Inom husbyggnadsområdet gällerdetta främst utvecklingsarbete. Byggnadsstyrelsenhar lill uppgift alt bl. a. projektera och utföra byggnadsföretag för statensräkning och att genom utvecklings- och normeringsarbete verka förrationalisering i fråga om detta byggande. Till grund för styrelsens byggandeoch fastighetsförvaltning för statens räkning bedrivs utvecklingsarbete inomstyrelsens utvecklingsbyrå. Styrelsens insatser för utvecklingsverksamheten ochinformation om detta kan uppskattas lill 3,03,5 milj. kr. /70.Resultaten av verksamheten redovisas i form av rapporter och anvisningar. Blandandra statliga organ i vars uppgifter ingår visst utvecklingsarbete påbyggnadsområdet kan nämnas saml sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinslitul (SPRI), inom vilket staten samarbetarmed kommunerna. Utom vid universitet ochhögskolor bedrivs basteknologiskt utvecklingsarbete vid en rad statliga ellerstatligt finansierade institut och laboratorier. Försvarels forskningsanstalt(FOA), AB Atomenergis forskningsstation i Studsvik och statens provningsanstallhar de största resurserna på det tekniska forskningsområdet. FOA:s verksamhetär den mest mångsidiga. Den 1 juli 1968genomfördes en organisatorisk reform av det statliga slödel till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete genom inrättandet av STU. Dénstatliga verksamheten på området kompletterades vidare genom tillkomsten av ettorgan för exploatering, produktutveckling och marknadsföring av nya produkter,nämligen Svenska utvecklingsaktiebolaget (prop. Avsikten medinrättandet av STU var atl bl.a. uppnå bättre planerad och samordnadfinansiering av den tekniska forsknings- och utvecklingsverksamhet som stödsav olika statliga forskningsråd och fonder. STU övertog denfinansieringsverksamhet som dittills hade bedrivits av . Stiftelsen för teknisk forskning och utveckling av forskningsresultat (INFOR) samt den rådgivandeoch förmedlande verksamheten som hade bedrivits av forskningsresultat (EFOR) och Svenska uppfinnarkontoret. Däremot berördereformen inte de existerande formerna för finansiellt slöd ålbyggnadsforskningen. Byggnadsforskningenspänner över många ämnesområden och pågår som har nämnts inom ett storlantal olika forskningsinstitutioner. Belysande för byggnadsforskningens storabredd är atl byggnadsforskningsrådel Maj:ts proposition nr 1971 beviljaranslag till forskning inom vetenskaper som inte är företrädda vid de tekniskahögskolorna, 1. ex. meteorologi, geografi, geologi, psykologi, socialekologi,hygien, ekonomi och trädgårdskonst. a. behandlingen av ansökningar omforskningsanslag har rådel delat upp sin verksamhet i områdena Allmäntinformation,samhällsplanering, byggnadsplanering, material och konstruktioner,installationer samt produktion och förvaltning. Allmäntinformation harsärskilt tagit en nästan andel avforskningsmedlen. Rådel gör översikter av forskningsbehov inom olikadelområden som har akuta problem eller där utvecklingen mera allmänt behöverstimuleras. Dessa översikter publiceras vanligen som programskrifter. Inom sladsplaneområdetgörs insatser för atl klarlägga forskningsbehoven. Utöver programarbete ochstartande av sådana branschorgan som transportforskningsnämnden, institutetför byggdokumentation o. 1. stöder rådet ett stort antal andra organ som harsamordnande uppgifter inom branschen, anordnar konferenser kring olika delfrågoretc. Sådana insatser ingår i rådets allmänna uppgifter och ger också detnödvändiga underlaget för fördelning av fondmedlen. Också bidragen tillsamhälls- och byggnadsplanering har varit konstanta . Eninbördes förskjutning har dock skett. Samhällsplanering har fått kraftigtökade resurser, medan byggnadsplaneringsresur-serna har minskat. Denövervägande delen av samhälls- och byggnadspla-neringsforskningen bedrivs inomstatens . Forskningens inriktning kommer attförskjutas från planeringens process till dess produkt, bebyggelsen. Vidforskningsinstitutioner utanför institutet gäller de största insatsernatrafikplanering och bebyggelsemiljö. Ett område där forskningen har nått framtill praktisk tillämpning utgör koordinat-metodens användning isamhällsplaneringen. Forskningen härom ligger lill grund för det nyafastighetsregister med lägesangivna data som håller på atl införas i landet. Materialoch konstruktioner utgör traditionellt det största delområdet inombyggnadsforskningen. Vid bedrivsrelativt omfattande klimatforskning. Arbetet med egenskapsredovisning avbyggnadsmaterial har gett upphov till många forskningsuppgifter, bl. a.utredningar om provningsmeloder för alt mäta egenskaper hos material ochkonstruktioner. Många anslag har delats ul inom området geoteknik ochgrundläggning. Forskningen om betongmaterials-och betongkonstruktioners bärförmåga m. m. intar en dominerandeställning inom konstruktionstekniken. Ett växande område är stålforskningen.Ett slålforskningsinslitut har som förut sagts inrättats och en kommitté hartillsatts för utredning av forskningsbehovet inom stålområdet. Installationsområdetanses allmänt vara ett eftersatt forskningsområde. Anledningen härtill tordevara att tillräckligt många kvalificerade forskare saknas för att snabbare ökainsatsen i absoluta tal. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 11 Inomdelområdet produktion och förvaltning kan nämnas att har arbetat med bidrag från rådet med system-och begreppsfrågorav grundläggande betydelse för samordnad kommunikation och användande av datamaskineri byggprocessen. Vidare har fåttbidrag för att utreda arbetsmedicinska och arbetspsykologiska faktorer,inlärningsförloppet vid olika slags arbeten, den äldre arbetskraftens problemsamt arbetsmätning. Forsknings-och utvecklingsarbete inom anläggningsområdet bedrivs, utom vid de tekniskahögskolorna, av vissa forskningsinstitut, inom och vissabranschorganisationer och sannolikt också inom större anläggningsföretag. ärcentralt organ för den vägforskning som bedrivs med stöd av statsmedel.Institutet utför vetenskapliga undersökningar och praktiska försök i egen regi.Verksamheten delas in i allmän verksamhet (grundforskning) ochuppdragsverksamhet (målforskning), varav den senare finansieras genom avgifterfrån uppdragsgivarna. Bland dessa dominerar statens vägverk. Verksamheten ärorganiserad på fem forskningsavdelningar, nämligen beläggning, bärighet,geologi, maskinteknik och trafikteknik. handlägger geotekniska ärenden i den mån handläggningen inte ankommerpå annan myndighet. Institutet bedriver forskning i egen regi samt utföruppdrag åt statliga och kommunala myndigheter och enskilda mot ersättning.Verksamheten har koncentrerats på geotekniska frågor som har sambandmed byggande av vägar och flygfält. Större delen av institutets inkomsterkommer från statens vägverk. Institutet har också anslag frånbyggnadsforskningsrådet för forskningsprojekt. Av betydelse i dettasammanhang är även , som bedrivertrafiksäkerhetsforskning i egen regi och ger bidrag till annan forskning iämnet. Förslag har lagts fram av transportforskningsutredning (SOU1968:34) att tillsammans med bl.a. statenstrafiksäkerhetsråd skall ombildas till ett nytt transportforskningsinstitut. Även de statligaaffärsverken bedriver i större eller mindre omfattning utvecklingsarbete på anläggningsområdet.Detta tar självfallet sikte på den typ av anläggningsverksamhet som varje verkhar men även frågor av mera allmän räckvidd förekommer. Här kan nämnas statensjärnvägar (t. ex. spår- och linjebyggnad samt elektriska anläggningar), (t. ex. kablar och andra fjärrförbindelseanläggningar), statensvattenfallsverk (kraft- Maj:ts proposition nr 1971 stationeroch kraftledningar) samt statens vägverk. Ofta sker utvecklingsarbetet isamband med projekteringen av särskilda objekt. Avanläggningsverksamheten utgör vatten- och avloppsanläggningar (va-anläggningar)en betydande del. De omfattar vatten- och avloppsledningar, reningsverk ochkonstarbeten som vattentorn m. m. Av de sammanlagda investeringarna påanläggningssidan torde en tredjedel belöpa på va-anläggningar.Naturvårdsverket skall enligt sin instruktion bl. a. samordna åtgärder förvattenförsörjning och avlopp samt utarbeta råd och anvisningar i fråga om driftav vattenverk och avloppsreningsverk. En annan viktig del avanläggningsområdet är kraftverken. Behovet av elektrisk energi kan täckas genomantingen vattenkraft eller värmekraft. och de enskildaoch kommunala kraftföretagen svarar för ungefär hälften var avkraftproduktionen. Bägge sektorerna investerar ungefär lika mycket, kanske mednågon övervikt för den statliga genom att de större kraftledningarna (stamlinjenätet)byggs och ägs av vattenfallsverket. För utvecklingsarbete inom avdelningenByggnadsteknik anslog vattenfallsverket drygt 1 milj. kr. under budgetåret1969/70. Härutöver förekommer fortlöpande visst utvecklings- ochrationaliseringsarbete i direkt samband med konstruktionen och byggandet av destörre kraftanläggningarna. Kräftförelagen inom denenskilda och kommunala sektorn har växlande storlek. De större företagenbildade ett branschforskningsorgan, VÄST. Stiftelsens verksamhetfinansieras genom bidrag från företagen. Bidragens storlek beräknas i princip eftervarje företags omsättning. uppgick de sammanlagda bidragen till . Dessutom finns ett utskott för rationaliseringsfrågor, vilketsamarbetar med vattenfallsverket. Det tekniska utvecklingsarbetet bedrivs ikommittéer bestående av ledamöter från medlemsföretagen. VÄST lämnar ävenforskningsbidrag till utomstående. Kungl.l\Iaj:ts proposition nr 1971 13 3.Nuvarande bestänunelser om byggnadsforskningsavgiften Bestämmelserom byggnadsforskningsavgift finns i förordningen (1960: 77) angåendebyggnadsforskningsavgift (Af, ändrad : 173) och förordningen(1959:552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m. (Uf, ändrad : 744). IAf föreskrivs att den som yrkesmässigt bedriver byggnadsverksamhet under sådanaförhållanden att han är att anse som arbetsgivare enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring är skyldig att betala byggnadsforskningsavgift tillfrämjande av forsknings- och rationaliseringsverksamhet inom byggnadsfacket.Avgiftsskyldig är också kommun vilken som arbetsgivare iyrkesskadeförsäkringslagens mening bedriver byggnadsverksamhet. Staten ärbefriad från avgiftsskyldighel.