prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — den totala efterfrågevolymens lillväxl 19701971 väntasuppgå tiU 1,9 o/o mot 5,8 o/o 19691970. Denna lägre lillväxl förklaras iförsta hand av de kraftigt minskade lagerinvesteringama och av en lägretillväxt för den privata konsumtionseflerfrågan. Medledning av den förväntade efterfrågans tillväxt kan importvolymen beräknasstiga med 1,5 o/q 19701971.Delta innebär en väsentligt lägre uppgång än 19691970, då ökningen var 9,50/0. Prognosen ligger lägre även i förhållande lill bedömningen i denpreliminära nationalbudgeten, där en ökning med 3,5 0/0 förutsågs . Enavsevärt svagare imporlutveckling väntas för de flesta varugrupper med undanlagför investeringsvaror. För konsumtionsvaror räknas med en imporlökning om 3,50/0, vUkel utgör endast drygt hälften av uppgången . Det är främstpersonbiisimporten som väntas minska. För investeringsvaror väntas en ökningmed 9 0/0, vilket är en nästan lika stor ökning som . Del är härfrämst den väl hävdade mhemska in-vesleringseflerfrågan på maskinsidan, somväntas medföra ökad import. Däremot har den dämpade Inhemskaproduktionstillväxten och neddragningen av lagerinvesteringama till följd allimporten av insatsvaror slagnerar helt . Bil.1 Reviderad nationalbudget för 11 Handelsbalansenberäknas visa ell överskoll på ca 1 100 milj. kr. , vilket är enförbättring med ungefär 2 200 milj. kr. Bakom denna avsevärdaomsvängning ligger en väl hävdad exportutveckling (8 o/o ökning 1971 mol 10o/o 1970) och framför allt en uppbromsad ökning av importvolymen (1,5 o/oökning 1971 mot 9,5 o/o 1970). "Terms of trade" beräknas bli någotförsämrade: Importprisema väntas sliga i genomsnitt med ca 4 o/o, främst tillföljd av stigande priser på bränslen och verksladsprodukler. Exportprisernaförutses däremot genomsnittligt stiga i något lägre takt. Nettot av tjänsteroch transfereringar beräknas uppvisa ell underskott på drygt 1 000 milj. kr.,vilket är ca 500 milj. kr. Anledningar till denna utvecklingär främst en fortsatt ökning av det negativa lurislsaldol vari synes ingåäven en icke obetydlig del privata remlssor saml en fortsalt tillväxt avdel likaledes negativa transfereringsnettot. Bytesbalansen inklusivekorrlgerlngsposl och Iransfereringsnello kommer enligt dessa beräkningar setabell 3 i kapitel III alt förslärkas med drygt 1 700 milj. kr. 19701971,vilket innebär etl överskoll på ca 100 milj. kr. jämfört med ellunderskoll på ca 1 600 milj. kr. Denna beräkning avutrikeshandelns utveckling ger tillsammans med de angivna förändringarna iförsörjningsbalansens övriga delposter lill resultat allbruttonationalproduktens tillväxt 19701971 beräknas bli 2 o/o. Bland dekalkyler som leder fram till detla ingår revideradeprognoser för den privata konsumtionen och för det privata näringslivetsinvesteringar i byggnader, maskiner och lager. Dessa beräkningar visaronekligen på en kraftig dämpning av nationalproduktens tillväxt 19701971jämfört med närmast föregående år, då ökningen var nära 5 o/o. Bortsett frånlagerförändringar väntas emellerlid den s. k. slutliga inhemska efterfråganstillväxt tämligen oförändrat hållas vid knappt 3 o/o. Det är i stället dendramatiska omsvängningen av lagerlnvesleringarnas Inverkan som förklarar allen myckel kraftig avsaktning av den totala efterfrågans utveckling kan beräknasske. 19691970 gav nämligen lagerinvesleringarnas tillväxt ell positivt bidraglill den totala inhemska efterfrågan motsvarande drygt 2 procentenheter.19701971 beräknas lagerlnvesleringarnas nedgång medföra elt bortfallmotsvarande . Totalt beräknas härigenom den inhemskaefterfrågans eller resursförbrukningens tillväxt avta från 5,0 o/o 19691970till 0,3 o/o 19701971. TUl en del beräknas lagerinvesleringarnas inverkankomma all kompenseras genom en aktivering av utrikesbalansen, varför nedgångeni bruttonationalproduktens lillväxl skulle inskränkas till knappt 3procentenheter. Tidigarehar i den preliminära nationalbudgeten framhållits alt en tillväxt avnationalprodukten med 2 o/o förmodligen skulle vara ca 1,5 procentenhetermindre än vad som skulle vara möjligt att uppnå vid ell lika intensivtkapacitetsutnyttjande som 1970. Skäl anfördes för att i 1970 ärs priser lägelpå arbetsmarknaden som genomsnitt skuUe kunna bli tämligen likt detsom var rådande . Under loppet av 1971 skulle emellertiddetla, i synnerhet som saken nu ter sig, kunna innebär en successivförsvagrung. Med hänsyn till den förhållandevis kraftiga ökning av den totalaproduktionen som ägde mm under loppet av 1970 kan nämUgen en ökning med 2 o/o meUanåren 1970 och 1971 anses liktydigt med att den produktionsnivå som uppnåddesmot slutet av 1970 i stort sett bibehålls oförändrad under loppet av 1971.Enligl de halvårsuppdelade prognoser som sammanställts inom konjunkturinstitutetskulle en viss ökning av byggnadsverksamhet och privat konsumtion motvägas aven forlsall nedgång av lagerinvesteringarna. Elt sådant stUleslånd för dentotala produktionen under loppet av 1971 skulle kunna innebära attsysselsättnings volymen blir 2 å 3 o/o lägre än den var motslutet av 1970. Skulleen så kraftig försvagning av arbetsmarknadsläget verkligen fortskrida underloppet av 1971 finns det emellertid starka argument för att en snabb omkastninginträffar , då den beslutade arbetstidsförkortningen kan kommaalt innebära en begränsning av arbetskraftsutbudet med närmare 3procentenheter fr. o. m. , som en internationellkonjunkturuppgång förefaller sannolik. Del är rimligt alt förmoda att dessaframtidsperspektiv kommer all påverka Bil.1 Reviderad nationalbudget för 13 Milj.kr., löpande priser Övriga tiänster m. m., netto' 'Motsvaras av postema "korrigering av handelsstatistiken" och"övriga tjänster, netto" i labeU III: 3. 'Uppskattning av i statistiken icke redovisade löpande betalningar. denekonomiska utvecklingen och ge den ett någotannorlunda förlopp än vad som framgår av de anförda prognoserna. Det kansålunda förväntas all förelagens produktionsplaner successivt blir merexpansiva och all som följd därav lagerinvesteringarna inlekommer alt minska kraftigt mellan första och såsom indikeras avkonjunklurinslilulels prognos för lagerinvesteringama. En av förutsättningamaför institutets prognos har varit all förelagen mera bestämt än vid föregåendekonjunkturavmattning kommer all vara inriktade på alt undvika en kraftig ökningav sina färdigvarulager. Idet följande räknas däremot med all lagerinvesteringama i såväl råvaror somfärdigvaror inför förestående arbetstidsförkortning och en troliginternationell konjunktumppgång kommer att hållas uppe på en nivå andrahalvåret som är drygt 400 milj. kr. högre än vad institutet beräknat. Dellasynes innebära alt industrins lagerinvesteringar minskar med några hudratalmiljoner kronor mellan första och andra halvåren. Vidare räknas med en någotstarkare tillväxt av den privata konsumtionen som antas sliga med 2,5 o/o. Medledning av tidigare erfarenheter från motsvarande konjunkturlägen framstår ensådan uppgång som rimlig, även ora en fömtsättning synes vara alt sparkvotensjunker med ytterligare en halv procentenhet. Eftersom konsumtionen förefalleratt utvecklas svagt är innebörden av prognosen all elt tämligenpåfaUande omslag i konsumlionsulvecklingen skall inträffa . Vadslutligen beträffar industriinvesteringarna har det förefallit befogat atträkna med en obetydligt högre volymökning än vad institutet har fömtsatt,eller med 9 "/o i stället för 8 o/o. Del har bedömts som troligt attföretagen vid redovisningen av sina investeringsplaner en- dasti begränsad utsträckning hunnit alt påverkas av del extra invesleringsavdraget. Meddessa prognosjusteringar kan den inhemska efterfrågans volym beräknas sligatotalt sett med 1,0 o/o och borisett från lager med 3,1 o/o. Som en jämförelsekan nämnas all långtidsutredningen räknai med ell utrymme för ökning av inhemskresursförbrukning bortsett från lager motsvarande 3,4 o/o årUgen för perioden19711975. Med hänsyn tUl den något högre inhemska efterfrågan somemotses är en dragning uppåt befogad även vad gäller importprognosen. Importenberäknas sålunda sliga i volym med ytterligare en procentenhet eller medsammanlagt 2,5 o/o. Försörjningsbalansen ger därmed en ökning avbruttonationalprodukten med 2,5 o/j. Bytesbalansen kommer atl visa ettunderskott om närmare 300 milj. kr. i stället för elt mindre överskott. Med ensådan tillväxt av brultonallonalproduklen 19701971 kan den totala produktionenberäknas sliga någon procentenhet mellan första och andra halvåret 1971.Arbetsmarknadsläget bör under sådana förhållanden inte bli nämnvärt svagareunder . Enmycket betydande minskning av underskottet i bytesbalansen utgör eltpåfallande inslag i den lotalekonomiska prognosen . Det harunderstrukits alt del härvidlag råder elt klart samband med omkastningen ilagerinvesteringarnas utveckling som inte är någon återkommandeföreteelse. Det förtjänar emellertid alt framhållas all denlagerinvesteringsvolym som emotses 1971 ligger i överkant uppskattningsvismed ca en kvarts miljard kronor i förhållande lill den nivå som skullerepresentera en jämn trendmässig utveckling av dessa investeringar. bördärför inle lagerutveckUngen för framtiden i någon speciell grad utöva ellnegativt inflytande på bytesbalansens utveckling. Av andra skäl kommer däremotäven i fortsättningen att krävas en successiv aktivering av handelsbalansen, ombalans i de utrikes betalningarna skall kunna uppnås och vidmakthållas. Underskotteni tjänste- och Iransfereringsbalanserna beräknas nämligen enligtlångtidsutredningen stiga med 400 a 500 milj. kr. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 15 IL Det internationella läget 1. I uppgick produktionens tUlväxttakt 1970 lillknappt 5 o/o, dvs. drygt en procentenhet mindre än 1969 men i stort sett i nivåmed utvecklingen . Speciellt kraftig var uppbromsningenför EEC-länderna, vars totala ökningstakt föll från drygt 7 o/o 1969 till 5,5o/o 1970. En bidragande orsak var därvidlag utvecklingen i ochFrankrike. Medan den relativt markanta uppbromsningen i främsthärrörde från begränsningar i produktionskapaciteten var orsaken förFrankrikes del en betydande dämpning av den inhemska efterfrågan och då iförsta hand för den privata konsumtionen. Endast ell fåtal av Västeuropasindustriländer visade en högre tillväxt än 1969. undanlag utgjorde Italienvars utveckling dock i hög grad påverkades av en återhämtning efler deomfattande strejkerna 1969. Beroende på en fortsatt oro på arbetsmarknaden Bruttonationalproduktens utveckling I olikaländer och länderområden 19691971 Siffrorna och1970 avser utfaU, prognoser -0,4 EEC EFTA ' Totala ' avser här EEC, EFTA och . Källor: , nationell statistik och uppskattningargjorda inom sekretariatet för ekonomisk planering. motsvaradeemellerlid inle produktionens tillväxt den som annars kunde ha förväntats. Somframgår av tabell 1 hölls lillväxllaklen i de mindre industrUänderna näragenomsnittet för . Gemensamtför flertalet västeuropeiska länder var atl avmattningen främsthärrörde från begränsningar i produktionskapaciteten, speciellt vad avserförsta delen av året. Den inhemska efterfrågan låg för huvudparten av ländernapå en hög, om än under loppet av 1970 sjunkande, nivå. Den för de flestaländerna starka spänningen mellan den totala efterfrågan och utbudet inomekonomin medförde en successiv åtstramning av den ekonomiska politiken. Dennaprocess hade visserligen inletts men var då i stor utsträckningcentrerad kring kreditpoliliken. Svårigheterna all begränsa efterfråganslillväxl medförde ett ökat användande av finanspolitiska medel. stramare bedrivna ekonomiska politiken synes under de sistamånaderna av 1970 ha bidragit lill all restriktionerna på tillväxten förskötsmot efterfrågesidan. Förde större västeuropeiska industristalerna, och sannolikt även för huvudpartenav de mindre, ägde en successiv avmattning av tillväxten rum under loppet av1970. Elt påtagligt undantag från della utgjorde varsproduktionstillväxt accelererade efler en nära nogslagnation . Även i andra avseenden intog Storbritannienoch i viss mån även en särställning i den västeuropeiskakonjunklurbUden. ' Enrimlig korrigering (av bostadsposten) 1970 ger för del ett prisstegringstalpå . Anm.Prisutvecklingen har i vissa fall påverkats av förändringar I indirekt beskattningoch subventionering. Källor:OECD och nationell statistik. 1 Reviderad nationalbudget för 17 Timförtjänsten för industriarbetare 19601970 12,7 (20,0) 9,1 (3,5) 21,7 (18,0) 11,0 (12,0) 9,9. 10,7 (12,5) 7,3» 12,7 (14,0) .. (12,0) 8,1 (7,0) 12,4 (15,5) 11,6 (12,0) 6,7 (..) 10,2 (7,5) 5,4 (7,0) 8,4 (8,0) ' För förtjänstulveckllngen föreligger endast tarifflöner.= 19631965. ' Siffrorna inom parentes avser svenska arbetsgivareföreningensberäkningar över förtjänstutvecklingen inkl. indirekta lönekostnader. Källor: , och nationellstatistik. I den preliminära nationalbudgeten diskuteradesvissa orsaker lill de osedvanligt snabba pris- och kostnadsstegringarna. Utanall närmare gå in på orsakssambanden skall här endast konstateras all de nutillgängliga siffrorna för inte tyder på någon markantuppbromsning av den genomsnittliga västeuropeiska lönesleg-ringstakten. I vissaländer, däribland och men även vissa av de mindreeuropeiska staterna, synes snarare en acceleration ha skett under andrahälften av 1970. a. som en följd av del minskade kapacitetsutnyttjandet genomsnittliga prisstegringstaklen däremot maltals . Etl i stort gemensamt drag för ekonomier varunder 1970 den jämfört med ändrade inriktningen av tolalefterfråganstillväxt. Den privata konsumtionen framträdde alltmer som den mest pådrivandeefterfrågekomponenten. De privata investeringarnas tillväxt tenderade vidarealt avla under inverkan av kredilpolilikens restriktiva prägel. Skillnadema iefterfrågeutveckling mellan de två åren har i än större utsträckning avspeglatsig på lagerrörelserna. I och flera av de mindre länderna minskadelageruppbyggnaden kraftigt. Det kan nämnas atl lagerinvesleringamas nedgång1970 var i genomsnitt ungefär dubbelt så stor som minskningen av den slutligaefterfrågans tillväxt i de fyra största västeuropeiska länderna.Lagerinvesleringarnas dämpande inflytande var i första hand koncentrerat tUlandra halvåret. Utvecklingen i 1970 skilde sig markantfrån den i Västeuropa.Stagnationen blev något mera långvarig än vad som allmänt antogs för ell årsedan. Bruttonationalprodukten sjönk med 0,5 o/o. Till viss delförklaras minskningen av den om-fallande strejken vidGeneral . Trots produktionsutvecklingen och en snabbi stigandearbetslöshet var tecknen lUl en dämpning av prisstegringslakten svaga,åtminstone vad avser konsumenlledel. Uppläggningen av den ekonomiska politikenkom alltmer alt dikteras av utvecklingen på arbetsmarknaden. Arbetslösheten uppgick vidutgången av 1970 till 6,2 o/o, vilket är den högsla siffran . Enorsak härtill var den kraftiga nedskärningen av antalet sysselsatta inomförsvaret och av försvaret beroende industrigrenar. Sannolikt har även detidigare rådande förväntningarna om en mjuk och temporär nedgång medfört all denedskärningar av arbetsstyrkan som "normalt" borde ha inträtt 1969förskjutits över till 1970. Mol slutet av 1970 föreföU botten avkonjunkturnedgången vara nådd. Sålunda visade t. ex. orderingång och produkliviletslUlväxttecken till alt tillta. Även en omsvängning mot ett ökat bostadsbyggandegjorde sig alltmer gällande, främst som en följd av det ökade utbudet avfaslighelskrediter. I har ell visstomslag i konjunklurbUden skell. Visserligen steg bruttonationalprodukten 1970med 11 o/o, dvs. ungefär i nivå med den genomsnittliga öknmgstaklen under desenaste tio åren, men en klar avmattning satte in under årets andra hälft. Delsenare förklaras bl. a. av utvecklingen av de två traditionellt mest expansivaefterfrågekomponenterna, nämligen exporten och näringslivets investeringar.Därtill kom en avsevärd neddragning av lageruppbyggnadslaklen . Betydande nominella löneökningar medförde liksom i Västeuropaall den privata konsumtionen hölls väl uppe. Som en följd av den allmänt meradämpade efterfrågetillväxten lades den ekonomiska politiken om i mera expansivriktning . Produktionen iSovjetunionen steg enligt myndigheternas beräkningar något långsammare 1970 än1969, eller med drygt 6 o/o. Skillnaden var i första hand alt hänföra lill ellsämre skördeutfall än planerat. Industriproduktionens tUlväxt accelereradedäremot och då i första hand vad gäller konsumtionsvarusektorn. Ökningen avrealinkomsterna har enligt preliminära uppgifter sjunkit något . För1971 förutses ett omslag inle minst på grund av de prissänkningar ikonsumenlledel som fastställdes . Enliglden presenterade femårsplanen för 19711975 kommer kon-sumllonsvaruinduslrins tiUväxtatt prioriteras. Även inom bostadssektorn planeras kraftiga ökningar. Percapilainkomsten väntas öka med ca 50 o/o. Världshandelnfortsatte all växa snabbt , eller med ca 14 o/o i värde. Del varungefär lika myckel som 1969 och innebär att Bil.1 Reviderad nationalbudget för Bruttonationalprodukten i olika länder ochländerområden Förändring i procent från föregående år 6 4 2 - l -fl W H n 6 4 2 O -64 -65 -66 -67-68 r69 -70 Källa.OECD. 1961-62 -63-64-65 -66 -67-68 -69-70 världshandeln,uttryckt i dollar, stigit med ungefär 50 o/o.Uppgången var speciellt snabb , dåtillväxttakten uppgick till ca 18 o/o jämfört med . Enuppbromsning av världshandelstillväxlen skedde , främst somen följd av en svagare importtUlväxt i industriländerna. Studeras däremot denvolymmässiga UtveckUngen framgår att världshandelns lillväxl dämpades redanvid ingången av 1970. I volym räknai steg världshandeln med ca 7 o/o 1970 atljämföra med i genomsnitt 8 o/o under de närmast föregående åtla åren. Den högaökningstakten hölls sålunda i första hand uppe av en snabb uppgång avvärldshandelspriserna, vilka steg med inemot 6 o/o. För alt finna lika högasiffror måste man gå tillbaka till Korea-boomen i början av 50-lalet. Flerafaktorer som bidrog lill all världshandelspriserna ökade lika snabbi som dengenomsnittliga inhemska prisnivån i anfördes i den preliminäranationalbudgeten . Här skall därför endast hänvisas lUl den under årelallmänna bristen på basmetaller liksom det inflytande som den västtyskauppskrivningen av D-marken utövat. Jämfört med 1969 minskadeexportens värdemässiga tUlväxt 1970 för , saml ,liksom för vissa av de mindre europeiska staterna. Andelsvinster påexportmarknaderna gjorde framför allt och i mindre grad också ,samt . De nordamerikanska staternas andelsvinsler lordei första hand förklaras av förskjutningen i konjunklurfaserna jämfört med Västeuropa.Sannolikt har även konkurrensförmågan , mätt som arbetskostnad perproducerad enhet, utvecklats gynnsammare i och än iVästeuropa. För del har som bmkligt vid snabbt stigandevärldshandel andelsförlusterna på exportmarknaderna varit betydande. harOECD-områdets handel med länderna ulan-för visat en uppåtgående trend.Särskilt starkt har exporten från OECD-området ökat.Handelsbalansöverskoltet har därigenom ökat ytterligare 1970 och beräknas hauppgått till inemot all jämföra med ell årligt genomsnittunder 60-lalel på ca 4 miljarder doUar. En betydande del av OECD-områdets ökadehan-delsbalansöverskotl härrör från handeln med utvecklingsländerna. Förutomden avtagande volymeflerfrågan på råvaror i industriländerna försvagades ävenutvecklingsländernas bytesförhållande under loppet av 1970 till följd avvikande råvarupriser i kombination med snabbi stigande industrivampriser.Trots handelsutvecklingen ökade utvecklingsländernas valutareserver avsevärt,vilket tyder på elt relativt kraftigt kapilalinflöde från industrUändema. Dellalorde också innebära att man kan räkna med en fortsatt högimporleflerfrågan från utvecklingsländerna på varor från OECD-området. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 21 Utrikeshandelni expanderade snabbt 1970, specielll vad gäller importen. a. av en ökad handel med västvärlden. Exklusive Sovjetunionenväxte östländernas import från med 15 o/o 1970, vilket dels varmer än motsvarande export-tillväxt, dels mer än den totala ökningen av importeninom . Handelsutvecklingen1970 kom atl leda till en utjämning i de större ländernas belalningsläge.Bytesbalansen för de två länder vars parkeler ändrades 1969 utvecklades iönskad riktning en förbättring för del om ca 1,5 miljarder dollaroch en minskning av det västtyska överskotiet med . Enjämförelsevis snabb förbättring skedde också för och Kanada.Del betydande italienska överskottet reducerades kraftigt medan däremot detjapanska i stort sett bibehölls. Det höga kapacitelsulnytijandet i flera av demindre europeiska staterna och de därav föranledda imporlökningarna medfördeför åtskilliga av dessa länder en avsevärd försämring av respektivebytesbalanser. Bytesbalansunderskottet för gruppen som helhet uppgick till 1,5miljarder doUar, varav de nordiska länderna svarade för . Denekonomiska utvecklingen i de OECD-anslutna industrUänderna har under de förstamånaderna av 1971 inle skill sig nämnvärt från de bedömningar som gjordes i denpreliminära nationalbudgeten . Möjligen har uppgången i Storbritannienoch Förenta statema gått trögare än väntat somavmattningstendenserna i varit mer påtagliga än vad som förutsågs.Avgörande för bedömningen av den internationella konjunktumtvecklingen 1971 ärmot denna bakgrund, dels hur markerad expansionen i kanlänkas bli, dels vilken betydelse som skall läggas vid de nuvarande dämpningstendensernai . Denna senare frågeställning rymmer i sig två svåra awägningsproblem,nämligen hur stark uppbromsning som är all förutse saml när ell uppsving kanvara alt vänla. Till della kan läggas osäkerheten om huruvida de speciellalöne- och prisbildningsimpulser som gjort sig gällande kanväntas prägla utvecklingen även . Ihuvudsak skUjer sig inte den bedömning av den ekonomiska utvecklingen iFörenta staterna som är möjlig all göra från den som redovisadesi den preliminära nationalbudgeten. Tillgängliga konjunklurindikalorer lyder påalt elt uppsving efler stagnationen 1970 nu står för dörren. Frågan gällersnarare med vilken styrka uppgången kommer atl göra sig gällande. Här harantagits atl de expansiva kredit-och finanspolitiska ålgärder som vidtagitsknappast ger någon större effekt förrän en bil in på 1971. Speciellt denprivata konsumtionen och de privata investeringarna kan först på etl senarestadium väntas rea- geraför elt förändrat ekonomiskt klimat. Del kan t. ex. nämnas all kapacitelsulnylljandelinom industrin vid utgången av 1970 var det lägsta . Mot ovanståendebakgrund antas den totala produktionen 1971 sliga med ca 3 o/o. Med tanke påde snabba produktivitetsstegringar som hör till ell begynnande uppsvingsskedelorde arbetsmarknadssituationen endast förbättras långsamt lill enarbetslöshet om i genomsnitt 5 o/o 1971. Del kan nämnas att denna bedömning avutvecklingen i skUjer sig något från de officiella prognoserna,vilka redovisar en mera optimistisk inställning. Det senare motiveras i förstahand av en större tilltro llll en snabb effekt av insatta ekonomisk-politiskamedel. Bedömningenav konjunkturutvecklingen i ter sig mera osäker. Fleraländer synes slå inför etl konjunkturomslag. Med undanlag för Storbritannienoch möjligen även och synes efterfrågetrycket vara på vägalt lätta i . För del kan visserligen efterfråganväntas öka något men från en i förhållande lill produktionskapaciteten relativtlåg nivå. För flera länders del är del svårt all avgöra huruvidaen mera varaktig dämpning av produktionstillväxten eller enbart en tillfälligavsaktning står för dörren. Myckel lalar för all utvecklingen i Västtysklanddärvidlag blir av central betydelse. Ävenom trycket på den västtyska produktionsapparaten har börjat vika har denslutiiga efterfrågan förblivit stark. Den totala efterfrågan har docklättat avsevärt , främst genom cn påtaglig nedgång avlagerinvesteringarna och en minskad exporttiUväxt. Jämfört med lägel vidtillkomsten av den preliminära nationalbudgeten pekar de tillgängligakonjunkturindikalorerna nu mera enhetligt mot en konjunkturavmattning. a. industriproduktionen och orderingången lUlinvesteringsvamsektorn.