prop · FU0351 · 1971-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till att besvär i de ärendensom enligt lagförslaget prövas av lantbruksnämnd kommer att avse frågor avpraktisk natur med starka inslag av ekonomiska och andra ändamålsenlighetssynpunkterbör enligt min mening besvär i dessa ärenden prövas av Kungl. Maj :l istatsrådet. 99 § andra stycket har utformats med hänsyn härtill. I 100 § första stycket gesbestämmelser om besvär över beslut. Enligt de sakkunnigasuppfattning bör talan mol beslut enligt den nu föreslagnalagstiftningen föras genom besvär hos Kvingl. Maj :t. De sakkunniga anförvidare att det bör vara regeringsrätten som i sista instans avgör dessaärenden. Jag delar de sakkunnigas uppfattning att dessa besvärsärenden börprövas av förvaltningsdomstol. Maj :l har den 20mars 1970 till lagrådet remitterat etl förslag om förvaltningsrältsskipningensorganisation. Detta förslag innebär bl. a. att mål, som i sista instans skallavgöras av regeringsrätten, i elt storl antal fall först skall prövas avkammarrätten. Enligt förslaget skall vidare i regel av varje författning framgåhuruvida lalan skall fullföljas hos Kungl. Maj:t i statsrådet eller hosförvaltningsdomstol. De nya bestämmelserna om förvalt-ningsrältsskipningföreslås träda i kraft . Avsiktenär atl nu föreslagen lagstiftning skall träda i kraft den 1 juli 1971.Lagförslaget har emellertid anpassats till förslagel omförvaltnings-rättsskipningens organisation. Sålunda har i 100 § tagits in enbestämmelse om att sådan talan som här avses skall fullföljas hos kammarrätt.Samtidigt har i övergångsbestämmelserna (punkt 4) förts in en föreskrift omatt lalan mot beslut enligt den nya lagen av länsstyrelse som meddelats föreden skall föras hos Konungen. Eftersom sameby torde vara atthänföra till menighet följer av regeringsrällslagen 2 § 2:6) att Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 213 målom beslut av sameby prövas av regeringsrätten. Enligt regeringsrätts-lagen 2§ 14: 6) prövas också mål om renmärken av regeringsrätten. Prövningen avbesvär över beslut som i övrigt kan komma atl fallas av länsstyrelse underandra får ske hos Kungl. Maj :t i statsrådet. 100§ andra styckel ersätter 15 § första styckel renmärkeslagen vari föreskrivsalt talan mol beslut varigenora registrering beviljats inte får föras. I101 § har på förslag av de sakkunniga och med förebild i 31 § lagen omfiskevårdsområden tagits in bestämmelser om en förenklad melod för delgivningav beslut med samebys medlemmar. I102 § klargörs atl beslut som avses i 98100 §§ kan verkställas omedelbartutan all besvärstidens utgång eller eventuell besvärsprövning behöver avvaktas.Självfallet måste det dock finnas möjlighet för klaganden all hosbesvärsmyndigheten utverka inhibition av verkställigheten. Dennya lagen föreslås träda i kraft . Detfinns anledning anta att det blir svårt atl övergå till dennya organisationsformen i alla lappbyar. Funktionärer behöver utbildas församebyarna och den renskötande befolkningen behöver även i övrigt få tillfälleatt göra sig förtrogen med de nya organisations- och drift-formerna. Med hänsynhärtill föreslås i punkt 7 atl Kungl. Maj :t ges möjlighet alt för vissalappbyar senarelägga övergången lill den nya organisationsformen. Ipunkterna 2 och 3 föreslås övergångsbestämmelser för de nya reglerna omrenmärken. Enligt punkt 2 skall äldre renmärken, som enligt övergångsbestämmelsernalill lagen (1960: 144) om renmärken får behållas till , kunnaanvändas intill faslslälll datum oberoende av nya lagens ikraftträdande. Tillpunkt 3 har från övergångsbestämmelserna lill lagen (1960: 144) om renmärkenförts över vissa föreskrifter rörande avlyst märke och avbrotlsmärke somanbragls enligt lagen (1928: 310) om renmärken. 12.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen Iavsnitt 11.4 har nämnts atl jag i samråd med chefen för finansdeparlementetförordar alt avgångsvederlag som i form av engångsbelopp utgår tillrenskötselutövare som lämnar renskötseln inte skall räknas som skattepliktiginläkt. En bestämmelse härom har tagils in i punkt 1 av anvisningarna till 28 §kommunalskallelagen. Maj:ts proposition nr 1971 Jaghemställer, att lagrådets yttrande över förslaget till rennäringslag inhämtasgenom utdrag av protokollet. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj :l Konungen. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 215 Om rätt att idka rennäring Rälttill renskötsel enligt denna lag medför befogenhet för rättighetshavaren altpå sätt nedan anges nyttja land och vatten inom renskötselområdet tillunderhåll för sig och renarna. Renskötselberättigad,som ej tillhör renby, äger endast i den omfattning som framgår av 3 kap. 1 §tredje stycket eller efter upplåtelse enligt 12 § samma kap. utöva rätt, vilkenär grundad på bestämmelse i denna lag. Särskildabestämmelser gäller i fråga om den omfattning i vilken befogenhet enligt dennalag får utövas inom nationalpark. Rätttill renskötsel enligt denna lag tillkommer person av samisk härkomst, om hansfader eller moder eller någon av deras föräldrar såsom stadigvarande yrke idkatrenskötsel inom riket eller bilrätt därvid. Adoptivbarns och dess avkomlingarsrätt i detta avseende bedömes efter adoptantens härkomst samt adoptantens ochdennes föräldrars befattning med renskötsel. Rätttill renskötsel tillkommer vidare den som är gift med eller efterlevande maketill renskötselberättigad som avses i första stycket. Närsärskilda skäl föreligger, kan tillerkänna annan person än somavses i första och andra styckena rätt till renskötsel, om han är av samiskhärkomst eller är adoptivbarn till person av samisk härkomst eller avkomlingtill sådant adoptivbarn eller har varit gift med renskötselberättigad enligtförsta stycket. Underhela året får renskötsel idkas dels i Norrbollens och länslappmarker ovan odlingsgränsen, dels på kronomark och renbetesland inom detrakter i lappmarkerna nedom odlingsgränsen, där skogsrenskötsel av ålderförekommit , sommaren eller hösten, dels ock på ren- Maj:ts proposition nr 1971 betesfjälleni samt inom de delar av och somsärskilt upplåtits till renbete. Underliden den 1 oktoberden eller den längre lid som kan vara avtalad fårrenskötsel också idkas inom övriga delar av lappmarkerna nedom odlingsgränsensamt inom sådana trakter utom lappmarkerna och renbetesfjällen som efter gammalsedvana använts för renskötsel vissa tider av årel. Skulle otjänliga väderleks-eller betesförhållanden medföra alt höstflyttning måste förelagas före den 1oktober eller vårflyttning efler , omfattar rätten lill renskötselinom nämnda områden den ytterligare lid som med hänsyn till omständigheternaoundgängligen erfordras. Omrenskötsel efter särskilt tillstånd (koncessionsrenskötsel) ges bestämmelser i7 kap. Omexpropriation för renskötselns behov stadgas i expropriationslagen. Omdet finnes erforderligt för renbetets bevarande eller eljest för renskötselnsfrämjande, kan lantbruksnämnden inom viss del av det i 3 § angivnarenskötselområdel begränsa rätlen att hålla renar på bete eller förbjudabetning under viss lid eller tills vidare. Ärvisst område, där renskötsel jämlikt 3 § är tillåten, oundgängligenerforderligt för ändamål av väsentlig betydelse för det allmänna, äger Konungenförordna att området skall undantagas från renskötsel och i samband därmedmeddela de bestämmelser angående åtgärder lill förebyggande av olägenhet förrennäringen i orten som påkallas av undantagandel. Förskada och intrång, som genom undantagandet orsakas rennäringen och ortensrenskötselberättigade, skall ersättning lämnas av den för vars räkning områdetundantages. Ersättningen skall, enligt bestämmelser som meddelas av Konungen,fördelas mellan statens rennäringsfond och den eller de renbyar vilkasmedlemmar beröres av undantagandet. I övrigt äger bestämmelserna iexpropriationslagen om expropriationsersältning och dess fastställandemotsvarande tillämpning; och skall vad där är föreskrivet om den exproprierandegälla den för vars räkning området undantages. Innanförordnande enligt 5 § första stycket meddelats, får ägare eller brukare avmark, där renskötsel idkas och där den enligt 3 § första stycket är tillåtenunder hela årel, ej vidtaga sådan väsentlig ändring i markens nyttjande attavsevärd skada därigenom kan uppkomma för rennäringen i orten. Förstastycket gäller ej bebyggelse inom område, som ingår i fastställd generalplan,stadsplan eller byggnadsplan, och ej heller företag, vars tillåtlighet skallprövas enligt vallenlagen. 1 §.De trakter, där renskötsel enligt 1 kap. 3 § första styckel får idkas underhela året, skall vara indelade i renbyområden. För varje byområde skall fin- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 217 Indelningen göres av lantbruksnämnden med beaktande avbeleslillgången, förekommande hinder för renarnas slrövning, renägarnasboplatser och övriga driftsekonomiska omständigheter. Närså anses lämpligl, äger lantbruksnämnden utvidga byområde lill alt även omfattatrakt, där renskötsel får äga rum endasl under del av årel. Omsärskilda skäl föreligger, kan två eller flera renbyar tilldelas viss beteslraklsom gemensamt byområde. Förvarje renby skall lantbruksnämnden fastställa det högsta antal renar somsammanlagt får hållas. Bestämmelsernaovan äger motsvarande tillämpning vid ändring av gällande indelning ellerfastställt renantal. Renbynskall tillvarataga medlemmarnas ekonomiska intressen genoin att i enlighet meddenna lag handha renskölseln inom byns betesområde, anskaffa och underhålladärför erforderliga driftsanläggningar samt reglera av renarna orsakade skador.Renbyn bör även främja medlemmarnas övriga gemensamma intressen, men detlaskall ske på annat sätt än genom ekonomisk verksamhet. Med renbys betesområdeavses i denna lag del enligt 1 § indelade byområdet jämte övriga av bynutnyttjade betesmarker. Renbyfår endast efter särskilt uppdrag ombesörja slakt av medlems renar ochförsäljning av därvid utvunna produkter. Renby kan besluta atlmärkningen av medlemmarnas renar icke skall utgöra etl för byn gemensamtarbete utan skall ankomma på de enskilda medlemmarna. Även om renmärkningeningår bland de gemensamma arbetena är medlem oförhindrad att själv märka egnarenar. Renbynsmedlemmar äger gemensamt nyttja byns betesområde för renbete. Beslut angåendenyttjandet fattas av byns stämma, styrelse och renförman, om annat ejföranledes av 15 § tredje stycket eller 4 kap. 7 §. Bystämmakan, för all hindra atl del för byn enligt 1 § fastställda renantaletöverskrides eller för alt eljest främja medlemmarnas renskötsel, begränsaantalet renskötande medlemmar i byn eller fastställa visst antal renar, sommedlem högst får äga, eller föreskriva annan begränsning av medlemmarnasreninnehav. Den fortsatta driften av renskötselföretag inom byn får dock ejhärigenom omöjliggöras eller väsentligt försvåras. Renby äger avgöra, omrenar som tillhör annan än renskötande medlem skall få hållas på bynsbetesområde. Lämnas lillslånd, skall sådana renar (skötesrenar) vårdas avstyrelsen eller den styrelsen utsett. Som skötesrenar anses dock icke renarsom tillhör renskötande medlems husfolk, utan sådana renar skall vidtillämpningen av denna lag räknas till den renskötande medlemmens egna renar. Om rätt för renby altförfoga över renar med okänd ägare finns bestämmelser i 5 kap. 13 §. Renbyregistreras hos i del län där byns styrelse enligt stadgarna harsitt säte. By, vars styrelse har sitt säte i , skall dockregistreras hos i . Maj:ts proposition nr 1971 Hoslänsstyrelserna i , och skall förasregister för inskrivning av de uppgifter vilka enligt denna lag skall anmälasför registrering. Närrenby registrerats, kan byn förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Medlem i renby är a) renskötselberättigad, somdeltar i den inom byns betesområde bedrivna renskötseln; b) renskötselberättigad, som inombyns betesområde idkat eller såsom stadigvarande yrke biträtt i rennäring ochsom ej övergått lill annat huvudsakligt förvärvsarbete; c) den som enligt 6 § beviljatsmedlemskap i byn; samt d) renskötselberättigad,vilken är make eller hemmavarande barn till medlem, som under a)c) sägs, eller är efterlevande make eller omyndigt barn till avliden sådan medlem. Medlem,som med egna renar själv eller genom sitt husfolk idkar rennäring inom bynsbetesområde, benämnes renskötande medlem. Renskötandemedlems dödsbo får från dödsfallet fortsätta den av medlemmenbedrivna renskötseln. Är dödsbodelägare, som enligt 1 kap. 2 § äger rätt tillrenskötsel, under , räknas tiden från del han eller, om flera sådanadödsbodelägare finnes, den yngste av dem fyllt . Densom enligt första stycket är medlem i renby anses ha utträtt ur annan renby,som han förut tillhört. Medlemskapi renby kan på bystämma beviljas utomstående renskötselberättigad, som avseratt med egna renar idka rennäring inom byns betesområde. Vägrassökanden inträde, kan bevilja honom medlemskap i byn, om den avhonom planerade renskötseln bedömes vara till väsentlig nytta för rennäringen ibyn samt ej medföra olägenhet av betydelse för byns medlemmar. För renby skall finnas stadgar, som anger: 1. renbyns benämning; 2. den ort inom betesområdet, därbyns styrelse har sitt säte; 3. antalet styrelseledamöter ochrevisorer, tiden för deras uppdrag saml, om suppleanter finnes, motsvarandeuppgifter beträffande dem; 4. renbyns räkenskapsår; 5. antalet årliga ordinariebystämmor samt tiderna för dessa; 6. hur kallelse till bystämmaskall ske och andra meddelanden översändas till medlemmarna för kännedom samtnär föreskrivna kallelseåtgärder senast skall vidtagas; 7. tid för betalning av förlag,som infordrats enligt 9 eller 10 §; 8. den tid efter första ordinariebystämman, då fordringar och skulder Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 219 somuppkommit på grund av slutlig utgiflsfördelning enligt 11 § förfaller tillbetalning; 9. vilka fonder bynskall ha, deras ändamål samt hur avsättning till dem skall ske; och 10. denärmare föreskrifter om renskötseln som anses erforderliga. Stadgarna skall för registrering inges till , som prövar att stadgarna tillkommit iföreskriven ordning och alt de icke innehåller något som strider mot lag ellerförfattning. Innan registrering skett, äger sladgarna ej giltighet. Fråga om ändring avstadgarna skall behandlas på bystämma enligt vad i 2126 §§ sägs. Beslut omändring är ej giltigt, med mindre det på stämman biträdes av minst tvåtredjedelar av det på stämman företrädda röstetalet samt av flertalet av bynsmyndiga medlemmar. Bestämmelserna ovan om registrering gäller även beslut omändring av sladgarna. Renbysutgifter skall, om annat ej följer av andra styckel, betalas av byns samtligarenskötande medlemmar och fördelas mellan dem i förhållande till derasreninnehav. Bystämman kan besluta attutgifter för renskölseln, som icke avser medlemmarnas samtliga renar, skallfördelas mellan ägarna till de renar, för vilka utgifterna göres, i förhållandetill innehavet av dessa renar. Sådani beslut kan omfatta visst räkenskapsåreller gälla tills vidare men får ej avse utgift som uppkommit före beslutet. Medlemmarnas reninnehavberäknas enligt gällande renlängd, om icke längden vid renräkning enligt 4 kap.2 § befunnits vara felaktig eller renanlalet på annat sätt visas ha väsentligtförändrats, sedan längden upprättades. Vid tillämpning av beslut, som fattatsenligt andra stycket, skall dock renantalet för medlem, vilken visar att del avhans reninnehav ej föranlett utgift som avses med beslutet, i motsvarande månnedsättas. Renskötande medlem, somutträtt ur renbyn eller upphört raed renskötsel, är i förhållande till bynansvarig för de utgifter som belöper på hans reninnehav och avser tid, då hanvar renskötande medlem. Bestämmelsen äger motsvarande tillämpning på nyrenskötande medlem. Tillbetalning av renbyns utgifter är renskötande medlem skyldig att lämna nödigtförlag. Förlaget uttaxeras genom att styrelsen upprättar en debiteringslängd,upptagande det belopp som skall fördelas, vad därav belöper på varje medlem ochtiden för inbetalningen. Förlaget skall för envarrenskötande medlem bestämmas till belopp, som är skäligt med hänsyn till hansreninnehav samt omfattningen av det arbete han och hans husfolk beräknas kommaatt ulföra för byn under räkenskapsåret. Förslår ej tillgängliga medel till betalning av klar och förfallen skuld,för vilken renbyn svarar, åligger del styrelsen all ofördröjligen infordraförlag enligt 9 §. Maj:ts proposition nr 1971 Försummarstyrelsens ledamöter vad som åligger dem enligt första stycket, är desolidariskt ansvariga för skulden. Är försummelsen uppenbar, skalllänsstyrelsen på borgenärens yrkande förordna syssloman alt debitera och uttagaerforderligt belopp. Syssloman äger av renbyn uppbära arvode, som bestäraraesav . Slutlig fördelning avrenbyns utgifter för varje räkenskapsår verkstäUes enligt de i 8 § angivnagrunderna i den förvaltningsberättelse som styrelsen är skyldig alt framläggavid första ordinarie bystämma under närmast följande räkenskapsår. Vidfördelningen goltskrives renskötande medlem tillskjutet förlag samt värdet avarbete som han och hans husfolk utfört för byn. Vad raedlera enligtförvaltningsberättelsen med däri av bystämman beslutade ändringar och tillägghar alt fordra av byn eller är skyldig att utge lill denna, förfaller tillbetalning å tid efter stäraraan sora anges i sladgarna. Värdet för dag eller timmeav arbete, som renskötande medlera och hans husfolk kan korama atl utföra förbyn, skall i förväg fastställas av bystämman all gälla till dess nytt sådantvärde bestämmes. Underlåterrenskötande medlera alt inom föreskriven tid erlägga infordrat förlag enligt 9§ eller 10 § eller betala sådan skuld till renbyn sora uppkorarait på grund avslutlig utgiflsfördelning enligt 11 §, äger styrelsen eller sysslomannen tillsäkerhet för byns fordran innehålla och efter tillsägelse till medleinnien låtapå offentlig auktion försälja så många av hans renar atl fordringen jämteuppkomna kostnader täckes. Kan bidrag, som påförtsrenskötande medlem enligt bestämmelserna i 911 §§, ej uttagas hos honom,fördelas bristen mellan övriga renskötande raedleraraar i förhållande lillderas inbördes bidragsskyldighel. Bristen uttaxeras genom debiteringslängdenligt 9 §. Inbetalas bidraget senare helt eller delvis av den somursprungligen påförts detsamma eller av någon som övertagit hans renhjord,skall det influtna beloppet tillgodoräknas de medlemmar, av vilka brislenläckts, i förhållande till vad som utgått från envar av dem. Om ej ellerKonungen i samband raed besvärstalan förordnar annat, får lill betalningförfallet bidrag utlagas enligt utsökningslagens bestämmelser om fordran förvilken betalningsskyldighet ålagts genom dom sora äger laga kraft. Lånfår av renby upptagas endasl under förutsättning atl lånet enligt en i förväguppgjord amorleringsplan skall återbetalas genora årliga uttaxeringar på bynssamtliga renskötande medlemmar. Lånetiden skall uppgå lill högst ellerden för vilken statlig kreditgaranti för lånet beviljats.Uttaxeringarna skall vara så avvägda att lånebeloppet jämte ränta på oguldetkapital kan antagas bli till fullo betalt . Beslut om upptagande avlån är ej giltigt, med mindre del på bjslänima biträdes av minst tvåtredjedelar av del på stämman företrädda röstetalet samt av flertalet av bynsrenskötande raedleraraar. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 221 Denna§ äger ej tillämpning på tillfälliga lån, avsedda alt återbetalas senast undernästkommande räkenskapsår. Avrenby uppburna intrångsersättningar och avgifter för nyttjanderättsupplålelserskall avräknas från byns utgifter eller tillföras någon av bynsfonder. Om sådan ersättning eller avgift till betydande del utgör vederlag förannat än renbetesmark eller hinder i renskötsel, skall dock by-släraraanverkställa sådan fördelning av beloppet all raedleraraar, sora tillskyndatssärskild olägenhet genom intrånget eller upplåtelsen, erhåller skäliggottgörelse härför. Förrenby skall finnas en på bystäraraa vald styrelse, beslående av en eller fleraledamöter. Styrelseledamot skall vara raedlera av byn och får ej vara orayndig.Har styrelsen flera ledaraöler, skall en av dera vara ordförande. Styrelseledamotkan genom beslut på bystäraraa skiljas från uppdraget före utgången av den tidför vilken han blivit utsedd. Saknarrenby beslutför styrelse, äger , på yrkande av någon vilkens rättär beroende av alt behörig styrelse finnes, förordna syssloman att antingenensam eller jämte de styrelseledamöter sora kan finnas handha byns angelägenheteroch företräda byn såsom styrelse. Syssloman äger av byn uppbära arvode sombestämmes av . Valav styrelseledamot, skiljande från styrelseuppdrag och annan ändring iförhållande som tidigare anmälts skall anmälas till förregistrering. Delåligger styrelsen att i överensstämmelse med medlemmarnas på bystämma fattadebeslut, i den mån dessa icke strider mot lag eller mot renbyns stadgar, ledarenskötseln inom byns betesområde, ombesörja arbete sora fordras för byn,tillse alt medlemmarnas geraensarama intressen tillvaratages utan alt någonmedlem missgynnas, utlaga de renskötande medlemmarnas bidrag till bynsutgifter och i övrigt handha byns angelägenheter. Somstyrelsens beslut gäller den mening om vilken de flesta röstande förenar sammanträde. Vid lika röstetal avgöres val genom lottning och gäller iandra frågor den mening sora biträdes av ordföranden vid sammanträdet. Styrelseledamotfår ej taga befattning med angelägenhet, vari han äger ett väsentligt intressesom strider mot renbyns. Styrelsenföreträder renbyn gentemot tredje man samt för byns talan inför domstolar ochandra myndigheter. Styrelsenkan uppdraga åt särskild renförman att under styrelsens överinseende ledarenskötseln inom byns betesområde och anställa härför erforderlig arbetskraft. Omej annat beslutats på bystämma, äger styrelsen utse särskild firraa- Maj:ts proposition nr 1971 tecknare.Bemyndigande att teckna firraa kan av styrelsen återkallas när sora helst.Styrelsen skall lill anraäla särskilt utsedd firmalecknare ochåterkallelse av bemyndigande att teckna firraa. Detåligger styrelsen att över sin förvaltning och renbyns verksamhet föraordentliga räkenskaper, som avslutas för varje räkenskapsår. Byns utgifterskall i räkenskaperna fördelas mellan de renskötande raedleraraarna enligt idenna lag angivna grunder. Minsten raånad före den första ordinarie bystäraraan under räkenskapsåret skallstyrelsen till revisorerna avlärana en av styrelsens ledamöter underskrivenförvaltningsberättelse, i vilken redogöres för verksamheten under föregåenderäkenskapsår och för byns ekonoraiska ställning. Avberättelsen skall särskilt fraragå ägarnatill de renar som hållits på byns betesområde och antalet renar förvarje ägare; åretsutgifter för arbetskraft i renskötseln och för vård av renar hos annan renby; vadunder året utbetalats i anledning av skador genom renar och vad i dettahänseende återstod att utkräva av renägare inom byn eller avannan renby; underåret gjorda investeringar och sättet för deras finansiering; renbynsövriga kostnader under årel; vilkabelopp som influtit lill och utbetalats från envar av bj'ns fonder; underåret inträffade ändringar i byns upplåning; storlekenav de enligt 9 eller 10 § infordrade förlagen; renbynsövriga inkorasler under årel; vilketbelopp envar renskötande medlem påförts i bidrag till byns utgifter under åretoch vad han på grund av slutlig utgiflsfördelning enligt 11 § har alt fordra avbyn eller är skyldig alt utge till denna; saml bynstillgångar och skulder vid årets början och slut. och renbyns räkenskaper skall granskas av en eller flera revisorer.Revisor utses på bystämma. Omrevisor entledigas, avgår eller avlider och suppleant ej finnes, åligger delstyrelsen att ofördröjligen föranstalta om val av ny revisor. Styrelsenskall ge revisor tillgång till renbyns räkenskaper och andra handlingar saml iövrigt del biträde sora denne begär för uppdraget. Styrelsen får ej vägrarevisor begärd upplysning angående förvaltningen. Medlera,som hos styrelsen påkallar granskning av renbyns böcker, räkenskaper ellerandra handlingar, äger få del av dessa på läraphgt sätt.