prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Dessa tvister avgörs i förstainstans av fastighetsdomstol och kan enligt vanliga regler fullföljas tillhovrätt och högsta domstolen. Genominrättandet av de statliga hyresnämnderna har tillskapats ett snabbt ochbilligt förfarande för handläggning av vissa vanligen mindre kompliceradehyrestvister. Enligt min mening kan detta förfarande med fördel tillämpas,förutom i de av kommittén föreslagna tvisterna om hyresviUkor, också i frågaom vissa bosladsrältstvisler. Vad jag här tänker på är sådana tvister som rörupplåtelse av bostadsrältslägenhel i andra hand och medierasantagning vidövergång av bostadsrätt. För ärenden av detta slag framstår ett mera informelltförfarande under medverkan av intresse-representanter som lämpligt. På grund avdel nu anförda föreslår jag att tvist om hyresvillkor, sublokation ochmedlemskap för förvärvare av bostadsrätt skall hänskjutas till medling avhyresnämnd. Om hyresnämnden inte kan förlika parterna och dessa inte hellerhänskjuter frågan till skiljedora, bör näranden ha alt besluta i frågan. Nämndensbeslut bör få klandras vid fastiglielsdomslol. Mål om hyresvillkor ellersublokation bör avgöras slutgiltigt av domstolen och fullföljd mot dess dom isådant mål bör alltså inte vara tillåten. Däremot anser jag att tvist som rörmedlemskap med hänsyn till frågans stora betydelse för den enskilde bör fåföras vidare lill hovrätt. Fullföljd till högsta dorastolen bör däreraot intetillåtas. Iövriga bosladsrällslvister, till vilka bl. a. hör tvister ora ersättning förbostadsrätt när denna frånträds efter uppsägning, bör hyresnämnden fungeraenbart som medlingsorgan. Medling bör inle vara obligatorisk. Dendorastolsmässiga prövningen i första instans bör också i dessa tvister äga rumi fastighetsdomstol. Målen bör kunna föras vidare till hovrätt och högstadomstolen enligt bestämraelserna i rältegångsbalken. Ihyresmål som avser besittningsskydds- eller hyressättningstvisl skall enligt 12kap. 73 § jordabalken vardera parlen svara för sin rättegångskostnad ifastighetsdomstolen. Samma regel bör gälla tvist om fastställande avhyresvillkor enligt bostadsrättslagen. Hyresnämndbestår av lagfaren ordförande och två andra ledamöter. Av dessa skall den enevara väl förtrogen med förvaltning av hyresfastighet och den andre välförtrogen med bostadshyresgästers förhållanden eller, när ärende rör annanlägenhet än bostadslägenhet, med näringsidkande hyresgästers förhållanden. handläggnig av bosladsrältstvisler bör i nu näranda ledamötersställe inträda personer som har förtrogenhet med förvaltning avbosladsrätlsfaslighet och med bosladsrätlshavares förhållanden. EnUgl3 § lagen (1969:246) om fastighetsdomstol består domstolen av fem ledamöter,varav två lagfarna domare, en ledamot med teknisk sak- Maj:ts proposition nr 1971 kunskapoch två nämndemän. I hyresmål skall dorastolen enligt 12 kap. 71 § andrastyckat jordbalkcn dock bastå av ordföranden och den andre lagfarne ledamotensamt tre nämnderaan. Sistnämnda sammansättning bör gälla också ibostadsrättsmål. 4,6Förbud mot upplåtelse av annan andelsrätt än bostadsrätt Upplåtelseav bostadslägenhet sker i regel i form av hyra eller bostadsrätt. Andra formerkan eraellartid också tänkas. Sålunda kan innehav av andelsrätl i föreningeller aktiebolag vara förenad raed rätt atl för begränsad tid nyttja lägenhet. Föratt hindra kringgående av priskontrollen på hyresmarknaden infördes ikontrollagen förbud för annan förening än bostadsrällsförening och föraktiebolag att utan tillstånd av hyresnämnd upplåta andelsrätt med vilkenföljde rält alt besitta eller hyra lägenhet. Förbudet gällde bara påhjrresreglerade orter. I samband raed bostadsrättskontrollens avskaffande togsförbudet mot andelsrättsupplåtelser in i förskottslagen. Bestämmelsen gjordestillämplig för hela landet och möjligheten till dispens slopades. Samtidigtbegränsades förbudet till atl gälla upplåtelse av bostadslägenhet. Enligtkomrailléns mening föreUgger det inget verkligt behov på bostadsmarknaden avall låta förening eller aktiebolag upplåta andel förenad med rätt tillbostadslägenhet för begränsad tid. Kommittén föreslår därför att nu gällandeförbud bibehålls. Förslaget lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Ändasedan railten av 1940-talal har statsraakterna intagit den principiellaståndpunkten atl upplåtelse av bostadslägenheter skall ske genom hyresavtalmellan fastighetsägare och hyresgäst eller i form av bostadsrätt. Härigenom haren önskvärd enhetlighet på bostadsmarknaden uppnåtts. Något verkligt behov avandra upplåtelseformar torde inte heller föreiigga. Enligt rain mening bördärför förbudet för föraning ellar aktiebolag att upplåta andelsrätt medvilken följer rätt att för begränsad tid besitta eller hyra bostadslägenhetbibehållas. Som kommittén har föreslagit bör äldre föraningar och aktiebolagdock få fortsätta sin verksamhet. Bestäinmeiserna härom bör utformas iöverensstämmelse med vad som skedde vid tiUkomsten av förskoltslagen. Koraraitténhar också övervägt frågan om behovet av särskilda regler för handelsbolags,närmast kommanditbolags, verksamhet i nu aktuella avseenden samt föröverlåtelse av ideell andel i fastighet. Förhållandena har emellertid bedömtsvara sådana alt några regler av detta slag inte behövs. Ifråga om handelsbolags verksamhet motiverar komraittén sitt ställningstagandebl. a. med att de upplåtelser som har skett i denna form såvitt käntuteslulande avsett lokaler. Av remissyttrandeframgår eraeUertid atl handelsbolagsfornien har kommit till Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 93 användningockså vid upplåtelse av bostadslägenheter. Detta synes ha skett i den formenatt nyttjanderätten kopplats till innehavet av en andel i kommanditbolag.Enligt min mening kan de skäl som jag har åberopat för ett bibehållande avden nuvarande förbudsbeslämmelsen beträffande andelsupplåtelser av föreningaroch aktiebolag i lika hög grad anföras till stöd för att ett motsvarande förbudinförs i fråga om andel i handelsbolag. Mot denna bakgrund anser jag att detnuvarande förbudet bör utvidgas lill att omfatta också sådana fall då andel ihandelsbolag är samraankopplad med rätten alt nyttja bostadslägenhet. Äldrehandelsbolag bör dock få rätt att i viss utsträckning fortsätta sin verksamhet. Vadangår överlåtelse av ideell andel i fastighet ansluter jag mig till koraraitténsbedöraning atl det f. n. inle föreUgger något behov av särskilda förbudsbestämmelser. Bosladsrältslagenär avfattad som ett komplement till den allraänna föreningslagstiflningen.EnUgt en allmän hänvisning i 2 § bostadsrättslagan är föreningslagen tillämpUgi alla avseenden där särskilda regler inte har meddelats i bostadsrällslagen. har den nuvarande utformningen av bostadsrätlslag-stiftningen medförtalt denna blivit svår all överskåda. För all undanröja denna olägenhet föreslårkoraraittén atl den nya lagan skall ultöramande reglerabosladsrättsföreningarnas förhållanden utan hänvisningar lill föreningslagen.Förslagel har i regel godtagits av remissinstanserna. I några yttrandenframförs dock kritik mot den lösning som koraraittén har valt. Jagkan ansluta mig till komniitténs uppfattning att den i gällande lag begagnadelagtekniska metoden med en allmän hänvisning lill förenings-lagstiftningen intebör bibehållas. Den av kommittén valda metoden atl utforma bostadsrättslagenhelt utan hänvisningar till föreningslagen är emellertid förenad med vissaolägenheter. Genom att ett stort antal paragrafer i föreningslagan har förtsöver till den föreslagna bostadsrättslagen har denna blivit raycket vidlyftig.Många av de sålunda överförda bestämraelserna saknar praktiskt taget heltlilläinplighet när del gäller bostadsrättsföreningar. Vidare harbestäraraelserna genomgående fåll underkastas en redaktionell och språkligomarbetning vid överföringen. Detta har lett till all många regler i förslagelframträder i en något annan form än i föreningslagen ulan att någon olikhet isak torde ha varit åsyftad. Sådana formella skiljaktighe-ter kan skapa tolkningsproblem. Enligtmin mening är det möjligt atl utforma bostadsrällslagen så att de ölägenhetersom är förenade med kommitténs förslag undviks som man tillgodoserönskemålen om bättre överskådlighel i fråga om de regler som skall gälla för bostadsrättsföreningarna.Den lösning jag för- Maj:ts proposition nr 1971 ordarinnebär all bostadsrällslagen i princip uttömmande skall reglera bostadsrättsföreningarnasförhållanden men alt lagen i de delar där reglerna skall överensstämma med vadsom gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet direkt hänvisar tillmotsvarande bestämmelser i föreningslagen. En sådan lösning framstår somsärskilt lämplig med hänsyn till alt huvudparten av reglerna enligt såvälkommitténs som min egen mening i sak bör stämraa överens. När särskildaavvikelser eller tillägg behövs kan dock hänvisningsmetoden ibland göralagtexten alltför svårtillgänglig. I så fall bör i stället en fullständigreglering ges i bostadsrätlslagen. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslagtill 1) bostadsrättslag, 2) lag om ändring irättegångsbalken, 3) lag om ändring iutsökningslagen (1877: 31 s. 1), 4) lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, 5) lag om ändring i lagen (1969:246) om fastighetsdomstol, 6) lag om ändring i lagen ( ) om arrendenämnder och hyresnämnder, 7) lagom ändring i lagen ( ) om införande av nya jordabalken. Förslagen torde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bi laga 2. Departementschefen.Som jag har påpekat i den allmänna motiveringen är den gällandebostadsrätlslagen avfattad som ett komplement lill den allmännaföreningslagstiflningen. I lagen regleras därför bara sådana frågor däravvikelser görs från vad som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet.Systematiskt är bostadsrätlslagen uppbyggd på samma sätt som föreningslagen. Kommitténsförslag lill bosladsrältslag innehåller samtUga bestämmelser som skall gällaför bostadsrättsföreningarna. Några hänvisningar till föreningslagen görsinle. Vad angår dispositionen bygger förslaget på gällande bosladsrältslag ochföreningslag. Jaghar i den allmänna motiveringen under 4.7 föreslagit att den nya bostadsrättslagenskall innehålla en uttömmande reglering av bostadsrättsföreningarnasförhållanden, men att lagen i de fall reglerna för bostadsrätts- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 95 föreningaroch ekonomiska föreningar i allmänhet stämmer överens i princip skall hänvisalill motsvarande bestämmelser i föreningslagen. Deparlementsförslaget harbyggts upp efter dessa riktlinjer. För alt göra lagtexten mera överskådlig ochför att uppnå en bättre samordning mellan bostadsrätlslagen och föreningslagenhar jag valt att disponera lagen på ett sätt som avviker från nu gällandebostadsrättslag och kommiltéförslaget. Systematiken innebär att de meraspeciellt bostadsrättsUga bestämmelserna har tagits upp i ell sammanhang förede föreningsrättsUga reglerna. De förstnämnda bestämmelserna har delats upp påfyra avsnitt, betecknade Inledande bestämmelser (1 och 2 §§), Upplåtelse avbostadsrätt m.m. (39 §§), övergång av bostadsrätt (1017 §§) samtBostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter (1839 §§). Dessa avsnitt harutformats helt utan hänvisningar till föreningslagen. Den föreningsrätlsligadelen (4074 §§) har disponerats på i huvudsak samma sätt som föreningslagen.Flertalet bestämmelser i denna del har getts formen av direkta hänvisningartill motsvarande regler i föreningslagen. Vidare innehållerdeparlementsförslaget avslutningsvis dels ett avsnitt om förfarandet ibosladsrältstvisler m. m. (75 77 §§) och dels vissa bestämmelser om förbud motupplåtelse av andelsrätt (78§). 1§ Idenna paragraf, som närmast motsvarar 1 § första stycket bostadsrättslagen ochkommitténs förslag, anges lagens tillämpningsområde. Departementschefen.I paragrafen föreskrivs alt lagen gäller för upplåtelse av hus eller del av hustill nyttjande mot vederlag . Denna bestämning av lagenstillämpningsområde stämmer överens med gällande rätt och kommitténs förslag.Ifrågavarande typ av nyttjanderätt regleras uttömmande i lagen. Bestämmelsernai jordabalken om nyttjanderätt är således inte tillämpliga (jfr 7 kap. 4 §jordabalken). 2§I denna paragraf anges vem som får upplåta nyttjanderätt för obegränsad lid ochlill vem sådan upplåtelse får ske. Vidare definieras termerna bostadsrätt ochbostadslägenhet. Paragrafen ersätter delvis 1 § och 17 § första stycketbostadsrätlslagen samt 1 § första och andra styckena, 2 § första stycket och25 § första stycket i kommitténs förslag. Departementschefen.I paragrafens första stycke föreskrivs i överensstämmelse med gällande rättoch kommitténs förslag att sådan nyttjanderätt som avses i lagen får upplåtasbara av bostadsrättsförening och att upplå- Maj:ts proposition nr 1971 telseinte får ske till annan än medlem i föreningen. Vidare definieras termenbostadsrätt som dan rätt i föreningen som tillkommer medlem på grund avupplåtelse. Del har under remissbehandlingen ifrågasatts om uttrycketbostadsrätt är lämpligt med hänsyn till att lägenhet kan upplåtas för annatändamål än bostad. Som beteckning har i stället föreslagits lägenhetsrätt. Jagkan inte biträda detta förslag. Termen bostadsrätt, som infördes genom 1930års bostadsrättslagstiflning, har vunnit sådan allmän förankring att en ändiingskulle leda till besvärliga komplikationer. Den nuvarande terminologin har f.ö. såvitt känt inte medfört några ölägenheter av betydelse. Lagen bygger på attbostadsrätt upplåts till en medlem men hindrar i och för sig inte upplåtelselill flera medlemmar gemensamt. Upplåtelse lill flera medför dock inte någonuppdelning av bostadsrätten i andelar gentemot föreningen utan bostadsrättenutövas av samägarna tillsammans. Dessa svarar också solidariskt mot föreningenför de förpliktelser som åligger innehavare av bostadsrätten. Särskilda reglerför del fall bostadsrätt innehas av flera meddelas i 11 § sista stycket och 59§. Lagförslagetgör i flera hänseenden skillnad raellan lägenhet sora är avsedd att helt ellertill icke oväsentUg del användas sora bostad och annan lägenhet. För attförenkla lagtexten har i överensstämmelse med vad som gäller förhyresförhållanden (12 kap. 1 § tredje stycket jordabalken) i andra stycketinförts beteckningen bostadslägenhet för del förra slaget av lägenheter.Gränsdragningen mellan bostadslägenhet och annan lägenhet bör ske enligt sammaprinciper sora gäller för hyresförhållanden (jfr prop. 1968: 91 Bihang As.124). Kommitténsförslag innehåUer i 1 § andra stycket en definition av termenbostadsrättshavare. Jag har inta ansett det nödvändigt atl ta raed någon sådanbestämning i lagen. Upplåtelseav bostadsrätt m. m. Departementschefen.Under denna rubrik har sammanförts de bestämmelser som behandlar upplåtelse avbostadsrätt och ingående av förhandsavtal. I bostadsrällslagen är dessa regleruppdelade på två avsnitt, av vilka det ena behandlar den ekonomiska planen(1116 §§) och det andra upplåtelse av bostadsrätt (1722 §§). Motsvarandegäller kommitténs förslag (1821 §§ resp. 2432 §§). Beträffande huvudgrundernaför de föreslagna bestämmelserna får jag hänvisa till vad jag har anfört i denaUmänna motiveringen under 4.2. Dennaparagraf motsvarar 1113 §§ bostadsrätlslagen samt 18 och 24 §§ i kommitténsförslag. Den innehåller de grundläggande bestämmelserna om ekonomisk plan. Kungl.Maj.ts proposition nr 1971 97 Departementschefen.I enlighet med vad jag har anfört i den allmänna motiveringen föreskrivs iförsta stycket att bostadsrätt inte tår upplåtas förrän ekonomisk plan förföreningens verksamhet har upprättats av styrelsen och godkänts avlänsstyrelsen. Med upplåtelse av bostadsrätt avses det avdal varigenom rältenuppkommer. Planen skall ges in till i det län där föreningensstyrelse har sill säte (jfr 42 och 67 §§). Andrastycket behandlar innehållet i den ekonomiska planen. Som jag har utvecklat iden allmänna motiveringen kan den ekonomiska planen enligt mitt förslag gesett mera översiktligt innehåll än enligt bostadsrätlslagen och koraraitténsförslag. Planen skall innehålla de upplysningar sora är av betydelse förbedömandet av föreningens verksamhet. Alt i lagtexten uttryckligen ange attplanen skall avse föreningens samtUga hus finner jag inte påkallat. Paragrafeninnehåller inte något krav på alt de olika lägenheternas utrustning skallspecificeras i planen. Inte heller behöver det för varje lägenhet anges vilkaekonomiska skyldigheter som kan komma att åvila bostadsrättshavaren. Däremotmåste det anses vara av betydelse för bedömandet av föreningens verksamhet attfå vissa allmänna upplysningar om bostadsrättshavarnas förpliktelser. Uppgiftbör därför lämnas om sammanlagda beloppet av de avgifter som skall tas ut avbostadsrättshavarna och om fördelningen av avgifterna på de olikabostadsrätterna, t. ex. genom angivande av avgift per m lägenhelsyta.Uppgifterna i planen kan grundas på beräkningar. Del ligger emeUertid i sakensnatur all planen inle kan upprättas förrän föreningens verksamhet harfortskridit så långt att det finns möjlighet alt i planen lämna uppgifter somär tillräckligt väl underbyggda för alt kunna ligga lill grund för en bedömningav föreningens ekonomiska stabilitet. Närmare föreskrifter om vilkaminimiupp-gifter planen skall uppta får meddelas i administrativ ordning. Deltakan ske med stöd av 74 §. Enligt12 § andra stycket i gällande bostadsrättslag skall i den ekonoraiska plananför varje lägenhet anges det belopp, till vilket lägenhetens värde uppskattas iförhållande till värdet på alla lägenheterna, lägenhetens andelsvärde. Lageninnehåller inle några närmare bestämmelser om hur detta värde skallfastställas. Andelsvärdet är inte något uttryck för det ekonomiska värdet påbostadsrätten utan tjänar bara som elt relationstal, vilket enligt lagentilläggs betydelse i vissa avseenden. Grundavgift och särskilt tillskott skallsålunda alltid beräknas efter andelsvärdet (5 § andra stycket). Frågan omteckning av bostadsrätt är bindande beror av andelsvärdena på de tecknade ochutbjudna lägenheterna (21 §). Vidare skall vinst fördelas mellanbostadsrättshavarna efter andelsvärden (57 § bostadsrättslagen; jfr 6 § 10föreningslagen). Också skifte av behållna tillgångar vid likvidation torde iregel ske efter andelsvärden [62 § bostadsrättslagen, jfr 6 § 10 föreningslagenoch 5 § 4 mom. lagen (1951:309) angående införande av nya lagen om ekonomiskaföreningar]. Beslut på föreningsstäm-4 1971.1 saml. 98 KungL Maj:ts proposition nr 1971 masom medför ändring i lägenhets andelsvärde och rubbning av det på detta värdegrundade inbördes förhållandet mellan bostadsrättshavarna är giltigt bara omsamtliga bostadsrältshavare vilkas rätt beror av ändringen har förenat sig omheslutet (60 § 2 bostadsrättslagen). Kommittén anför alt det ioch för sig inte synes föreligga något hinder mot att slopa andelsvärdena.Eftersom dessa relationstal har medverkat till att skapa fasthet åtbostadsrältsinstitutet anser kommittén dock att de bör bibehållas och fylla ihuvudsak samma funktion som enligt bostadsrällslagen. Den nuvarande ordningenmed andelsvärden angivna till visst belopp har emellertid medfört att dessaofta kommit alt uppfattas som ullryck för bostadsrätternas verkliga värde. Föratt undvika sådana missförstånd föreslår kommittén att beteckningen andelsvärdebyts ut mot jämförelsetal. Kommiltéförslaget innehåller därför i 18 § tredjestycket en föreskrift alt det i den ekonomiska planen för varje bostadsrättskall anges ett jämförelsetal, som utvisar bostadsrättshavarens delaktighet iföreningens tillgångar i förhållande till var och en av de övrigabostadsrätlshavarna. För egen del finner jagdet inte sakligt motiverat att föreskriva skyldighet för bostadsrättsföreningatt ange särskilda andelsvärden eller jämförelsetal för de olikabostadsrätterna. Som relationstal för att bestämma det inbördes förhållandetmellan bostadsrätlshavarna kan i stället de fastställda grundavgifternaanvändas. En sådan ordning ter sig naturlig med hänsyn till det samband somenligt gällande rätt råder mellan andelsvärde och grundavgift. Eftersomgrundavgiften skall beräknas efter andelsvärdet medför nämligen en ändring avdelta också justering av grundavgiften. Jag återkommer lill frågan omandelsvärde i samband med alt jag i det följande behandlar bestämmelserna omföreningsstämmobeslut (60 §). I paragrafens tredjestycke föreskrivs i överensstämmelse med vad jag har föreslagit i den allmännamotiveringen att ny plan skall upprättas och godkännas innan ytterUgarebostadsrällsupplåtelse får ske, om det sedan den ekonomiska planen upprättadeshar inträffat förhållande som är av väsentlig betydelse för bedömandet avföreningens verksamhet. Skyldighet att upprätta ny plan föreUgger bara omföreningen skall upplåta bostadsrätt. Om någon upplåtelse inte är aktuell,medför således den omständigheten att ändrade förhållanden inträtt inte att nyplan behöver upprättas. Beträffande innehållet i ny ekonomisk plan gäller sammaregler som för den ursprungliga planen. Ny plan skall alltså avse föreningenshela verksamhet och uppta också sådana uppgifter av betydelse som inte harändrats. 4§Denna paragraf innehåller regler om upprättande och ingivande till länsstyrelsenav ekonomisk plan, om tillförlillighetsintyg av särskilda intygsgivare samt omskyldighet att hålla godkänd plan tillgänglig för den som vill ta del av den.Paragrafen motsvarar 14 §, 16 § första stycket och delvis Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 99 17§ sista stycket och 18 § bostadsrättslagen samt 19 § och 21 § första ochtredje styckena i kommitténs förslag. Departementschefen.I första stycket föreskrivs i överensstämmelse med gällande rält att denekonomiska planen skall upprättas i två exemplar och vara försedd medstyrelsens namnunderskrifter. I enlighet med kommitténs förslag har det nugällande kravet alt underskrifterna skall vara bevittnade slopats. Andra stycket innehållerde i den allmänna motiveringen behandlade reglema om tillförlillighetsintyg.Koinmittén föreslår att den som utfärdar sådant intyg skall kallasgranskningsman. Ledamöterna samt några remissinstanseravstyrker emellertid alt denna beteckning införs och påpekar att den används iannat närliggande sammanhang [jfr 105 § sista stycket lagen (1944:705) omaktiebolag]. För att någon risk för förväxling inte skall behöva uppstå har dennuvarande benämningen inlygsgivare bibehållits i deparlementsförslaget. Mot intygsgivare skallenligt förslagel gälla samma jäv som mot domare (4 kap. 13 § ).Innebörden härav är bl.a. att den som är ledamot av bostadsrättsföreningensstyrelse inte kan utfärda tillförlillighetsintyg beträffande föreningensekonomiska plan. Däremot är avsikten inte att jävsregeln i och för sig skallutesluta att den som är anställd hos den organisation eller det byggnadsförelagsom har bildat föreningen utfärdar sådant intyg. I tredje stycketföreskrivs alt ansökan om godkännande av ekonomisk plan skall göras avstyrelsen och alt båda exemplaren av planen skall bifogasansökningshandlingen. Bostadsrättslagen innehåller i 16 § andra och tredjestyckena närmare bestämmelser om handläggning av ärenden ommottagande av ekonomisk plan. Motsvarighet till vissa av dessa regler finns i67 § deparlementsförslaget. Sista stycket innehåller iöverensstämmelse med kommitténs förslag en bestämmelse om att föreningensstyrelse är skyldig att hålla godkänd ekonomisk plan tillgänglig för den somvill ta del av den. 5§ Denna paragraf innehåller regler om skyldighet för bostadsrättsförening attsöka tillstånd till upplåtelse av bostadsrätt och ställa säkerhet för skyldighetatt utge ersättning för bostadsrätten. Bestämmelserna motsvarar närmast 1 och 2§§ förskottslagen samt 29 § kommittéförslaget. Departementschefen.Beträffande motiven till bestämmelserna i denna paragraf får jag hänvisa tillvad jag har anfört i den allmänna motiveringen under 4.2. Härutöver vill jagendast framhålla följande. Detankommer på den som upplåter bostadsrätt att se till att behövligt Maj:ts proposition nr 1971 Upplåtelse i strid med bestämmelserna i denna paragraf kan medförastraffansvar enligt 70 § 1.