prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Kommunstyrelsen iStockholm påpekar all enligt Stiftelsen för Ungdom inventarier avtiUfredsstäUande standard inte kan anskaffas liU bostäder ochgemensamhetslokaler för det av utredningen föreslagna beloppet, . Remissinstanserna ärstarkt delade beträffande en del av de utredningsförslag som gäller bosladsförmedlingsprinciper. a. insläUningen till utredningens åsikt att förmedling av såvälservicebostäder som inneboendemm bör ske via de kommunala organen,bostadsförmedlingarna. TUl de remissinstansersom tillstyrker utredningens rekommendationer eller lämnar dessa utan erinranhör , länsstyrelserna i och , kommunstyrelsen iStockholm, , sammanläggningsdelegerade iNorrköping, drätselkammaren i , i , LO, TCO,. Svenska , , studentkår. StiftelsenGöteborgs studenthem och studentbostadsnämnden i . 1 denna frågaframhåller Svenska all bostadsförmedlingarna behöver reformeras ochgöras till fungerande serviceorgan med uppgift att förmedla aUa förekommandebostadstyper. understryks behovet av att statsmakterna utformar direktivför förmedlingsverksamhe- Prop.1971:1 Bilaga 13 179 Denna bör för övrigt samordnas medarbetsmarknadsverkets strävanden att underlätta nödvändig flyttning avarbetskraft, en synpunkt som delas med LO. Vidare ansluter sig såväl Svenskariksbyggen som lill förslaget att inte någon övre åldersgränssätts för boende i servicebostäder. i efterlyser enenhetligt utformad förmedlingsverksarahel för koraraunerna, där förmedlings-organetsvarar för att ingen grupps intresse i fråga om boendet blir eftersatt. Positiva lill en förmedling avinneboenderum och tillskottsrum är i ,länsbostadsnämnden i , servicekommittén, stadskollegiet iHälsingborg, och studentkår. säger beträffande inneboenderummen att i första hand de mindrekommunerna rekommenderats att ge sådan service genom sina bostadsförmedlingar.Förbundet finner det även lämpligt att andra korarauner ger en viss service pådetta område, exempelvis genom en annonstavla i bostadsförmedlingens lokaler.Stor-Stockholms planeringsnämnd anser att förmedling av inneboenderum börkunna handhas även av annan förvaltning än bostadsförmedUng och enUgtsammanläggningsdelegerade i bör seriösa, privatalägenhetsinnehavare kunna hyra ul under samhäUelig kontroll.Sammanläggningsdelegerade i konstaterar emeUertid för sin del attförmedling av inneboenderum bör ske först . Stadskollegiet i Hälsingborgmeddelar atl det redan beslutats att en utvidgning skall ske avbostadsförmedlingens service lill atl omfatta även förinedling av inneboenderumoch möblerade lägenheter. är avden meningen atl del med hänsyn till st)'-relsens uppfattning atlspeciella bostäder inte löser ungdomens bostadsproblem ulan att del i förstahand är en fråga ora tillräckligt utbud av permanenta bostäder på marknaden inte torde finnas några möjligheter att införa vUlkor om förmedlingav servicebostäder. Dock föratsätter styrelsen det som självklart att kommuneller allraännyttigt företag för anvisning av hyresgäster till dessa bosläderanlitar bostadsförmedlingen. Enligtsammanläggningsdelegerade i torde en förraedlings-verksamhet knappastgå atl realisera betriiffande vanliga inneboenderum men däremot i fråga omservicebostäder. Hur förmedlingsverksamheten slutligt skaU ordnas bör utredaspå det lokala planet. i är i och för sigpositiv lUl en förmedling av inneboenderain men understryker alt kontroll avinneboendemmmen bör ske av annan komraunal nämnd. Stadskollegiet i förklarar sig villigtatt svara för förmedlingen av servicebostäder och tillskottsrum men anser allen förmedling av inneboenderum inte medför sådana fördelar att kommunen bör engagerasig i verksamheten. Vidare påpekas att den bristande balansen 1971:1 Bilaga 13 180 på bostadsmarknaden kan föranleda att del tillsvidare blir nödvändigt att tillämpa särskilda regler vid förmedling av bostädertill studerande. Även kommunstyrelsen i anser att någon form avkvotsystem kan bli nödvändig, åtminstone under en övergångstid, för atttiUgodose vissa gruppers bostadsbehov. I avstyrkande yttrandenfrån förenade studentkårer och Stiftelsen studenthem hävdasatt förmedlingen av studentbostäder bör kvarstå under nuvarande huvudmän. SACOsäger på denna punkt atl endast under förutsättning all bostadsförmedlingarnaerhåller resursförstärkningar det kan vara ändamålsenUgt alt överföraformed-Ungen av studentbostäder till de kommunala bostadsförraedlingarna.Stiftelsen studenthem har i princip inget emot atl de kommunalaorganen övertar förmedlingen, men under en längre övergängs-tid bör en ändringinte ske av det vidareutvecklade och alltmer förfinade systemetför egen förmedling. De administrativa formerna för förmedling avservicebostäder bör enligt sammanläggningsdelegerade i bestämmasförst efter ingående överläggningar mellan bostadsförmedlingen ochstudentkåren. Stiftelsen uttalar farhågor för att ell bifall lill utredningensförmedlingskonstruklion kommer atl medföra små möjligheter för studerande frånlandsorten all inora rimlig tid få en servicebostad. Detta skulle medföra endiskriminering av en viss grapp som strider raot gmndläggande värderingar iutbUdningspolitiken. Liknande synpunkter anlägger förenade studentkårer,studentkårers centralorganisation och universitets studentersom samtliga menar alt någon särbehandling inle får ske av bostadssökandeberoende på dessas mantalsskrivningsort. SFS förordar attbostadsförmedlingsprinciperna utformas så atl de ger möjlighet till en medvetenpolitisk styrning och kontroll av sludentbo-sladssituationen. Beträffandetilldelningsförfarandet förordas ett system gmndal på sociala kriterier ilikhet med del system som tUlämpas i . Detta system bÖr enligt SFSpå försök tUlämpas under vid fördelning av eventuellaservicebostäder. Vidare rekommenderas atl ett förslag lill kösystem utarbetasoch sänds på remiss i vilket också frågor rörande besittningsskydd ochkvarboendekontroll bör ingå. Även studentkårers centralorganisationoch studentbostadsnämnden i fäster uppmärksamheten på behovet av ensocial tilldelning. Utredningsförslaget attensamstående i förmedlingshänseende bör jämställas med gifta ulan barn tillstyrksav länsstyrelserna i och län, kommunstyrelsen i ,stadskollegiet i samt Ensamståendes intresseorganisation, medandäremot SAF, Näringslivets byggnadsdelegation. 1971:1 Bilaga 13 181 sig tveksamma till förslaget. i län, HSB och Uppsalauniversitets studenter uttalar sig positivt om förslaget att manlalsskrivningslvångetför anmälan tiU bostadsförmedUng slopas på orter där del ännu tillämpas. Beträffande förslaget alt den nedreåldersgränsen för anmälan lUl bostadsförmedling skall sättas vid 16 är istället för den nu vanligtvis tiUämpade gränsen är meningarna delade.Tillstyrker förslaget gör , länsstyrelserna i ochÖrebro län, länsbostadsnämnden i , StadskoUegiet i ,sammanläggningsdelegerade i , drätselkammaren i , HSB, och studentkår. SÖ däremot förordar ett bibehållande avnuvarande åldersgräns eftersom flertalet ungdomar även efter är ibehov av såväl personligt som ekonomiskt stöd från familjen och därför oraraöjligl även boenderaässigt bör vara inleraraade i denna eller i annanvuxengemenskap. erinrar om alt för de ensarastående ungdomarnautan barn i åldern tiden i bostadskön är en övergångslid, eftersom deflesta på grund av familjebildning kan räkna med alt komma i enbättre situation för tilldelning av bostad. Alt sänka anmälningstiden tUl 16 årkommer all förlänga väntetiden för äldre ensamstående, vilkas förhållandeninle har utsikt att förändras genom giftermål o. d. Avstyrkande yttranden harlämnats även av drätselkammaren i , stadskollegiet i samlEnsamståendes intresseorganisation. Förstnämnda remissinstans anser all16-årsgränsen bör tillämpas endast i undantagsfall. Tveksamma till förslagetställer sig kommunstyrelsen i och drätselkammaren i i förordar all 18-årsgränsen även ifortsättningen skall gäUa vid ansökan om permanent bostad raen kan däremotlänka sig en gräns vid när det gäller ansökan om möblerade rum på denaUmänna marknaden. De flesta av remissinstanserna som uttalar sigom de utbildnings-politiska aspekterna på utredningens förslag pekar på att tillkomsten avstudentbostäder har varit studiesocialt betingad och att en fortsall expansionoch demokratisering av den högre utbildningen föratsätter att ett tiUräckligtutbud av studentbostäder även kommer att finnas så alt inle eneventuell bostadsspärr kommer att medföra en inskränkning i allas rätt tillhögre studier. Risk föreligger enligt drätselkammaren i Örebroför en katastrofal försämring av de studerandes bostadssituation orautredningens förslag omsätts i praktiken. Detta är särskilt allvarligt eftersomdet erfarenhetsmässigt alltid är de ekonomiskt svagare studenterna som harsvårast att få en bostad av någorlunda godtagbar standard. Den utbildningspolitiskamålsättningen är i dagens samhälle klart inriktad på att häva denhittillsvarande snedrekryteringen till akademiska och liknande yrken.Utredningens förslag anses verka i rakt motsatt riktning. 1971:1 Bilaga 13 182 ren hyser vidare den åsikten att korarauner medhögskole- och universitetsutbildning har en självklar skyldighet att effektivtverka för att studentbosladsbehovet tillgodoses. Förtur vid bostadsförmedlingenär därför nödvändig om den högre utbildningen skaU kunna bedrivas iöverensstämmelse med statsmakternas målsättning och direktiv. Även , , Umeåstudentkår och universitets studenter framhåller atl det i första handblir de ekonomiskt svagare grupperna som drabbas vid en försämradbostadssituation. När det gäller den ulbildningspolitiska målsättningen anserSFS och i att den måste väga tungt vid utformningenoch fördelningen av del bostadsbestånd som bl. a. skall läcka de studerandesbostadsbehov. I fråga om ansvaret föratl studenternas bostadsbehov skall tillgodoses delar Svenska kommunförbundetinte drätselkammarens i åsikt att detta i första hand skall åvilakommunen. Förbundet finner det visserligen naturligt attstudentbostadsbyggandet betraktas som en integrerad del av universitetsorternasbostadsförsörjning och i planeringshänseende tUlfredsstäUande saraordnas raedbostadsbyggandet i övrigt, men detta får självfallet inte innebära att statenundandrar sig ansvaret för studenlbostadsproduklionen, då byggandet av bostäderför studerande bör ses som en studiesocial åtgärd. Vidare säger förbundet på kort sikt skulle medföra svåra problem på de storabristorterna liksom för kommuner med eftergymnasial utbildning. En utbyggnad avuniversitet och högskolor förutsätter givetvis atl bosläder på studieortentillhandahålls de studerande. Tanken på atlstudentbostadsbyggandet är en rent studiesocial åtgärd eller elt led iutbildningspolitiken förs fram även i yttranden från länsstyrelserna i Uppsalaoch , , socialförvaltningen iLinköping, SFS, i , förenade studentkåreroch studentkår. SFS framhåller sålunda att studentbostadsbyggandet är ettexempel på en studiesocial insats som skall motverka social och geografisksnedrekrytering lUl högre studier. i Uppsalalän betonar att studenlbostadsföretagens om-bildning lill eller uppgång iallmärmyttiga bostadsföretag bör genomföras med stor försiktighet. Det ärvidare enligt mening väsentiigt att statsmakterna även iframtiden har ansvaret för uppfyllandet av de utbildningspolitiska målen omallraän tUlgång på lika villkor tUl rikligt anpassad utbUdning. Inriktning ochdimensionering av landets eftergymnasiala utbUdningsväsen är avhängiga avtillgången på bostäder för de studerande. På något behöver dockdetta enUgt inle utgöra hinder för en integration av de nuvarandestudentbostadsförelagen med företag för servicebostäder. Ombildningen avstudentbostadsförelagen berörs även av studentkår som befarar attdet vid ett öppnande av studentbostäderna även 1971:1 Bilaga 13 183 för andra gmpper kan uppstå konflikt mellan detutbUdningspolitiska målet och kravet på lika behandling av olika gmpperbosladssökande. Man bör därför överväga om inte de nuvarande studentbostädernasuccessivt bör upplåtas lUl andra grapper i den takt som byggandet av nyaservicebostäder sker. Risk finns vidare för atl kommunen inle känner ansvar förde icke mantalsskrivna studenterna. SFS konstaterar att utredningen inle gerunderlag för ell ställningslagande då förekomsten av studentbostäder inte sättsi relation lill den utbildningspolitik som förs. Enligt iÖstergötlands län bör systemet med särskilda bostäder för studerandebibehållas lill dess balans skapats på bostadsmarknaden. I annat fall riskerashela målsättningen i utbildningspolitiken. förenade studentkårersäger sig inte kunna acceptera att antalet för studenter tUlgängliga bostäderi relation till del totala antalet utbildningsplatser vid något tUlfälle blirlägre än . En sådan utveckling skulle innebära elt avsevärt steg tillbakai det ulbildningspolitiska reformarbetet. Liknande tankegångar återfinns ocksåhos SAF, Näringslivets byggnadsdelegation. studentkårerscentralorganisation understryker i sitt yttrande all bostadsbehoven i flerafall är en ren konsekvens av den av statsmakterna valda lokaliseringen avutbildningsinstitutionerna. Vidare konstateras att, om kommunerna producerarett tiUräckligt antal smä-bostäder så all de studerandes rätt tillstudieläraplig bostad tryggas, del inte längre finns anledning alt upprätthållaen fortsatt produktion av studentbostäder. Kravet på en snabbtillgång till studentbostad kommer enligt SFS atl öka genom bl. a. den ökadevuxenutbildningen, de mildrade inträdeskraven för högre studier, det ökadeantalet decentraliserade kurser och den för allt fler återkommandeutbildningen. Liknande synpunkter anför även i . Samtiiga remissinstanserutom en ställer sig negativa till förslaget att det nuvarande farailjebostadsbyggandet för studenter bör begränsas till ett minimum.AMS påpekar att behovet av genomgångsbostäder i hög grad gäUer även gifta ochsammanboende. Liknande synpunkter framkommer i yttranden från iUppsala län, sammanläggningsdelegerade i , SAF, , . , , i , förenade studentkårer, studentbostadsnämnden iUppsala och universitets studenter. Sålunda säger all samma skälsom motiverar alt man bygger särskilda bosläder för ensamslående också gällerför familjer. Det är för SFS ett helt oeftergivligt krav att utredningensförslag inte genomförs. SFS kan vidare inte acceptera att antaletfamiljebostäder 1971:1 Bilaga 13 184 i relation till del totala antalet studerandeens under en övergångstid blir mindre än . Även studentkår finnerutredningens förslag helt oacceptabelt. i län betonar att påexpansiva orter med stora utbildningsanstalter även särskild hänsynbör tas till de studerande familjernas behov. Annars uppstår, enligtlänsstyrelsen, en allvarlig fara för att de utbUdningspolitiska målenriskeras. i erinrar om altbostadssituationen i är sådan att del för familjer kansägas råda en bostadsspärr för högre studier. Dessutom konstaterar föreningenatl studerandefamiljer oftast av ekonomiska skäl inte kan acceptera ennyproducerad bostad på den allmänna bostadsmarknaden. Enligt drätselkammaren i är behovet av engenomgängsbostad för en familj större vid hastigt uppkommande flyltningsorsakän för den ensamslående eftersom ett inackorderingsrum är en möjlig lösning fördenne. Positiva till utredningens förslag ärsammanläggningsdelegerade i som menar all det frånintegralionssynpunkt är önskvärt atl man försöker fåutrymme för sluderandefamiljema i den normala bostadsproduktionen i stället föri speciella studentbostadshus. De remissinstanser som yttrar sig i fråga omanordnande av s. k. lil 1-skottsrumär övervägande positiva lUl den föreslagna bostadstypen. Bland dessaremissinstanser återfinns , , ,länsstyrelserna i och , länsbostadsnämnderna iStockholms, , och , sammanläggningsdelegeradei , samt . Ifråga om standardkraven säger emellertid att dessa tordekunna sättas något lägre än för övriga smålägenheter. Anledningen härtill ärenligt styrelsen att dessa rum endast är avsedda attutnyttjas för en person i avvaktan på en permanent anslutning tillmoderlägenhel. Alltför hög ulmstningsstandard i vissa avseenden bör därför avbl. a. ekonomiska skäl inte krävas. SÖ förordar enprioritering av anordnande av tiUskottsrum vilka kommer antingen en ensambostadssökande eller en familj under tillväxt lill nytta. En prioritering avdetta slag skulle nämligen motverka en ny kategoribildning. För att underlättaför ungdomar alt bo kvar i hemmet anser styrelsen vidare att förlängtbostadsbidrag lill familjer med ungdomar i åldern bör övervägas.TiUskottsrum bör enligt i lan byggas i så storutsträckning som möjligt medan däremot kommunstyrelsen i anser attdessa rum boenderaässigt, administrativt och ekonomiskt är mindervärdigaboendealternativ, varför komraunslyrelsen avstyrker förslaget ora produktionav tiUskottsrum. i län finner inte tillräck- Prop.1971:1 Bilaga 13 185 ligt starka motiv för ett byggande avtillskottsrum i nyproduktionen, eftersom rumstypen mycket väl torde kunnaersättas med en insprängd servicelägenhet. Liknande synpunkter anlägger ävenHyresgästernas riksförbund, medan däremot stadskollegiet i vill attsåväl de insprängda lägenheterna sora tillskoltsruraraen skall få del störstautrymmet i del nytillskott av servicebostäder som är atl vänta. Kollegietbetonar vidare alt tillskoltsrummen bör förvallas så atl konflikter inleuppstår mellan moderlägenhetens och tUlskottsrummets hyresgäster. Drätselkammaren i Lundavstyrker förslaget atl tillskottsrumraen skall administreras och hyras ul avbostadsföretag med motiveringen alt detta förfarande skulle eliminera idéernaom atl den växande familjen skall få större utrymme genom dessa mm. Ävensammanläggningsdelegerade i avstyrker förslaget eftersom inte några störreolägenheter kan påvisas vid uthyrning av tillskottsrum från moderlägenhet. I fråga om inneboendesystemel berör någraremissinstanser utredningens rekommendation alt s.k. normalkontrakl för möblerademm bör införas för alt skapa klarhet mellan hyresgäst och uthyrare omavtalsviUkoren för hyresförhållandet. Rekommendationen tillstyrks av ,länsstyrelserna i och , bostadsförmedlingsnämnden iUppsala, Svenska samt SSU. ifrågasätter emellertid med hänsyn till den heterogena kategori av hyresgäster del här är fråga om om del finns fömtsättningar för atl normalkontrakt kommer atl tUlämpas i någonstörre orafallning. Vidare anser hyresrådet, i likhet med utredningen, atl delär olämpligt att införa en möjlighet att genom besittningsskydd tvångsvisförlänga hyresförhållandet rörande inneboenderummen. En sanering avinneboendemarknaden förordas i stäUel ske genora konkurrens från andraboendeformer. Frågan om besittningsskydd berörs även av somanser atl rekommendationerna om rumsförmedling saml användningen avnormalkontrakt inte är tillräckliga åtgärder för atl missförhållandena påinneboendemarknaden skall kunna undanröjas. Frågan om ett rättsligt skydd förinneboende bör därför utredas på nytt. Även i betonarbetydelsen av ett förbättrat rättsligt skydd för den inneboende. ifrågasätter starkt innehållet i utredningens förslag tillnormalkontrakl och pekar på att en auktorisalion av förnedrandekontraktsbestämmelser knappast innebär en tillfredsställande lösning. Man böri stället pröva normalkontrakl som bättre svarar mot rimliga anspråk från denboendes sida. Med anlednmg av vadutredningen anfört om att hyresavtalen beträffande servicebostäder generelltinte bör förses med överenskommelse om avstående från besittningsskydd framhåller SFS följande. Om tillgången påvanliga bostäder är dålig koraraer besittningsskyddet för servicebostäder altmedföra att omsättningen bland hyresgästerna SFS anser altbesittningsskyddet i princip bör vai.T ett krav men att detta bör införas förstefter det atl erfarenheter av servicebostäder hunnit utvecklas. SAF, Näringslivetsbyggnadsdelegation. , och poängterar alt boende iservicebostäder i princip bor få sarama besittningsskydd som övrigahyresgäster. Sammanläggningsdelegeradei och instämmer i vad utredningen anfört i fråga ombesittningsskydd. betonar att det för att karaktären avgenomgångsbostad skaU kunna behåUas inte bör ifrågakomma att hyresgästen harrätt till byte, upplåtelse i andra hand e. d. Några remissinstanserdelar utredningens åsikt atl del är angelägel alt kommuner, som förmedlarstatliga lån till bostadsrättsföreningar, på vissa villkor ger borgen för lån till förvärv av bostadsrätt i fastigheter med statlig belåning.Dessa remissinstanser är , , , länsstyrelseni län, länsbostadsnämnden i , HSB, SSU samt . Bostadsstyrelsenkonstaterar atl utredningens rekommendation inte tar sikte på särskilda typerav småhushåll och den har, om borgenstecknandet sätts i system, samraa effektsom en höjning av den övre lånegränsen. Styrelsen anser för sin del att enkommun som har eller inför regler om borgen i begränsad utsträckning intebör prioritera ungdomar utan att borgen bör kunna lämnas till alla hushållsgrupperefter behovsprövning. I flera remissyttranden,framför allt från studenthåll, berörs frågan om hyresgästinflytande. De remissinstanser som yttrar sig i dennadel frarahåller att det är angelägel alt det inflytande som de studerande nuhar får fortsätta. Sålunda anför atldel åtminstone under en övergångstid är motiverat att tillförsäkrastudentorganisationerna visst fortsalt inflytande. SFS framhåller altutredningen över huvud taget inle berört frågan om hyresgästinflytande. SFSkräver alt det inflytande som existerar fortsätter och stärks. Delta gällerinflytandet på både förvaltnings- och styrelsenivå. Motsvarande synpunkteråterfinns i yttranden från . Akademiska föreningeni , förenade studentkårer. studenthem, studentkårers centralorganisation,radikala demokrater samt universitets studenter. Ett antal remissinstanserhar funnit utredningens benämning »servicebostäder» på de föreslagnagenomgångsbosläderna mindre lyckad. Bland de kritiska remissinstanserna märksbostad.istyrelsen, , i ,länsbostadsnämn- 1971:1 Bilaga 13 187 den i , servicekommittén,sammanläggningsdelegerade i , drätselkammaren i , ungdomsstyrelseni , TCO, . , Stockholmsstudentkårers centralorganisation, förenade studentkårer samt Umeåstudentkår. Bostadsstyrelsenframhåller att benämningen »servicebostäder» leder lill en viss överbetoning avservicefrågorna. Behovet av service i olika former med anknytning till bostadenär inte specifikt för ungdomar och de andra grupper av småhushåll, somutredningen har haft i åtanke vid utformandet av sina förslag. Samma behov harandra hushållsgmpper. Styrelsen anser atl det inte behövs någon särskild benämningpå de bostäder det här är fråga om. iVästmanlands län betonar att begreppsbestämningar är nödvändiga och önskvärda isamband med utvecklings- och utredningsarbete som det är angelägetalt begrepp inle tillkomraer utan erforderlig samordning mellan olikamyndigheter och med expertis på nomenklaturfrågor, exempelvis Tekniskanomenklaturcentralen. SSU finner benämningen»servicebostäder» vara en välraoliverad gemensam benämning såväl för nuvarandestudentbostäder och inneboenderum som för nyproducerade genomgångsbostäder förolika grupper av ensamslående. Förbundet betonar dock i sammanhanget atl kravetpå servicekomplement till den enskUda bostaden måste lösas även för andragrupper av boende. Positiv till benämningen är även centrala byggnadskommitténi . Statens ungdomsrådföreslår att benäraningen »bostäder för enpersonshushåll» antas i stället,medan drätselkammaren i förordar benämningen »bostäder för ungdom m. fl.»och föredrar uttrycket »specialbostäder.»Sammanläggningsdelegerade i föreslår antingen benämningen »bostäder förungdom m. fl.» eller »specialbostäder». i föreslår försin del benämningen »bostäder för ensamstående ra. I det föregående har jaglämnat en redogörelse för bostadsslyrelsens anslagsframställning samlungdomsbostadsutredningens belänkande och remissyttrandena däröver. Jag tar nuförst upp de frågor som har samband med styrelsensanslagsframställning. Bostadsbyggandet harunder legat på en hög nivå. blev 109 000 nyalägenheter färdiga för inflyttning och beräknas 107 000lägenheter ha blivit färdigställda. Av det mUjonprogram förbostadsbyggandet 1974, som statsmaktema ullalat sig för,har genomförts