prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Även behovet avföreningarnas rådgivning ökar myckethastigt, emedan den tilltagande stmkturomvandlingen ställer företageninför växande problem. Enligt kollegiet kommer föreningamas arbete enbart på dessa verksamhetsområden att ökaän mer . Dessutom kommerdet förstärkta lokaliseringsstödet samt andra regional- Prop.1971:1 Bilaga 13 115 politiska åtgärder sannolikt att medföra ettökat ianspråktagande av föreningamas tjänster. Kollegiet finner, att ett belopp om 9,6 milj.kr. i statligt administrationsbidrag till föreningarna är väl motiverat ochatt detta ger täckning för de automatiska kostnadsstegringar föreningama fårvidkännas. I be-lopiJet ingår även anslagsmedel till , hantverks- och industriorganisation. Svensk industriföreningsamt med av dessa organisationer begärdabelopp på 40 000, 60 000, 15 000 resp. eUer totalt . Med hänsyn till att underanslaget beräknas kvarstå en reservation på ca 0,3 milj. kr. hemställerkollegiet att för /72 anvisas 9,3 milj. kr., varav 9,2 milj.kr. till täckande av administrationskostnader och . tUl som stöd åt företagsamheten i . anför, att den nuvarande storleken av administrationsbidragen inte gördet möjligt för föreningama att fullgöra de arbetsuppgifter som statsmaktemahar ålagt dem. Förbundet betonar särskilt vikten av en resursförstärkning medhänsyn till behovet av uppföljning och bevakning i statens och föreningarnaslåneverksamhet till förekommande av förluster. Förbundet anser att anslagetför /72 bör tas upp med 16 milj. kr. Genom beslut av ändrades riktiinjerna för företagareföreningarnas verksamhet. a. att föreningarnas tidigare ränteintäkter från utlåningen avmedel ur statens hantverks-och industrilånefond föll bort och ersattes medhöjda administrationsbidrag. För /69 höjdes förevarande anslagsålunda till 5 milj.kr. från 1,6 mUj.kr. under närmast föregående budgetår. Samtidigtlades ökade arbetsuppgifter på föreningama, bl. a. viss medverkan vidutredningar i samband med statligt lokaliseringsstöd och bevakning avmeddelade lokaliseringslån. De ytterligare ökningarav anslaget som därefter har skett för budgetåren 1969/70 och 1970/71 harväsentligen betingats dels av föreningarnas växande behov av resurser förnyssnämnda nya arbetsuppgifter, dels av allmänna kostnadsökningar förföreningarnas administration. Med sin kännedom omföretagsamheten ute i länen och sina erfarenheter av de skiftande problem sommöter i första hand de mindre och medelstora företagen fyller föreningarnaviktiga uppgifter inom den Prop.1971:1 Bilaga 13 116 Detta gäller inte minst , när den snabbastmkturomvandlingen inom näringslivet ställer åtskilliga mindre och medelstora företag inför betydandeanpassningsproblem. Anspråken på företagareföreningarnastjänster framtvingar prioriteringar mellan olika arbetsuppgifter. Dettaföranleder att ökad uppmärksamhet börägnas frågan hur statens bidrag till föreningarnas administrationskostnaderskall disponeras för att föreningarna på bästa sätt skall lösa sina uppgifterinom den statiiga kreditstödverksamheten. De uppgifter jag åsyftar avser såväl den lokaliseringspolitiska stödverksamhetensom den kreditgivning, vilken sker med medel ur statens hantverks-ochindustrilånefond och i form av statliga lånegarantier. I uppgifterna ingår bådeden utredande verksamhet som föreningama bedriver som ett led i handläggningenav nya låne- och stödärenden och den uppföljande och kontrollerande verksamhetsom erfordras för bevakning av uppkomna fordringar i statens och föreningarnasegen lånerörelse. revisorerhar i skrivelse fäst uppmärksamheten på de förluster som har uppstått på vissastatliga lånegarantier och som har tagit sig uttryck i betydande raemtgifterpå de för ändamålet anvisaderiksstatsanslagen. Enligt vad revisorerna betonar kräver fortsatta ochökade insatser från statens sida i fråga om såväl garantigivning somlokaliseringsstöd att stor uppmärksamhet ägnas ät frågan om kreditbedömning ochkontroll. Revisorerna uttalar att de finner en effektivisering befogad av denverksamhet sora syftar till att begränsaförlustema på gmnd av statlig garantigivning och statligt lokaliseringsstöd. I anslutning till revisorernas skrivelsehar företagareföreningarna i de sjuskogslänen i gemensam skrivelse framhållit att väsentligt ökade resursermåste sättas in för uppföljningsverksamheten hos företag som har erhållitstatiigt stöd. Med hänsyn till de mycket stora belopp som satsas inom ramen förlokaliseringsstödet anser föreningama det rimligt att de tillförs ökade resurser. Resultatet av den statiigastödverksamheten skulle härigenom i hög grad kimna förbättras. Jag viU för min del betona att den ökningav administrationsbidragen tiU företagareföreningarna som har skett de senasteåren främst har syftat till att förstärka föreningamas resurser för uppföljningoch bevakning av stödföretagen. Det har emellertid visat sig att de höjda bidrageninte i avsedd omfattning har kommit uppföljningsverksamheten till godo utan istor utsträckning har tagits i anspråk för den allmänna expansionen avföreningarnas arbetsuppgifter. 1 likhet med revisorer vill jagbestämt stryka under vikten av att effektiva åtgärder vidtas i syfte attförebygga risken för förluster i den statliga låne- och garantigivningen. En ytterligare förstärkning av föreningarnasresurser för uppföljnings- ochbevakningsuppgifter bör därför enligt min mening komma till stånd. Jagförordar för nästa budgetår en uppräk- Prop.1971:1 Bilaga 13 117 ningav förevarande anslag med 1 milj. kr. Det höjda bidraget bör av Kungl. Maj:tförenas med sådana villkor att garantier skapas för att en intensifieradbevakning kommer till stånd av utvecklingen i företag som har fått statligtstöd, framför allt inom det allmänna stödområdetdit huvudparten av lokaliseringsstödet har lämnats. Inom övervägs f. n.hur den av riksdagsrevisorerna åsyftade uppföljnings- ochbevakningsverksamheten skall ordnas . Jag vill erinra om atthithörande frågor prövas även av lokaliseringsutredning, som räknarmed att lägga fram förslag härom underinnevarande år. Riksdagsrevisorernas nyssnämnda skrivelse har överlämnats tillutredningen för beaktande. Mittförslag rörande administrationsbidraget innebär att förevarande anslag förnästa budgetår tas upp med 8,5 mUj. Av anslaget bör liksom tidigare . beräknas för bidrag tillNorrbottens företagareförening somstöd åt företagsamheten i och lika mycket beräknas för stödtiU vissa organisationer. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag tillföretagareföreningar m. : Administrationskostnader för /72anvisa ett reservationsanslag av8 . Täckande av förluster i anledning av statligt stödtill hantverks- ochindustriföretag m. fl. 1969/70Utgift 3 141 623 1970/71Anslag 9 000 000 1971/72 Förslag 9000000 Statens förbindelser till följd avutfärdade garantier för lån till hant verks- och industriföretag och för låntill turisthotellnäringen infrias frånförevarande anslag, då behov därav uppkoraraer. Förluster i företagareföreningarnaslångivning från statens hantverks- och industrilånefond skallföreningama fr. o. m. /69 i första hand täcka med medel ur egna förlusttäckningsfonder. Kungl.Maj:t kan emeUertid efter särskild prövning medge förening bidrag fråndetta anslag för att täcka förluster. Från garantigivningens tillkomst den 1juli 1954 t.o.m. har bemyndiganden meddelatsföretagareföreningama att teckna garanti för lån på tillhopa 545 milj. kr. samtriksbankens avdelningskontor att teckna garanti för lån till turisthotell påtillhopa ca 17,9 milj. kr. Summan av statens slutgiltiga förluster ochutestående fordringar på gmnd av infriade garantiåtaganden uppgick den 30 juni1970 Prop.1971:1 Bilaga 13 118 tillca 42,3 milj. kr. Under budgetåren 1966/671969/70 infriades garantier med ca9,4, 10,5, 12,2 resp. 2,9 milj. kr. Från förevarande anslag har dessutom utbetalats . tUl täckandeav förluster i företagareföreningamas låneverksamhet. KoUegiet erinrar om att jämlikt 19 §kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk ochsmåindustri (omtryckt 1968: 354, ändrad 1970: 181) långivare skall tiUstatsverket inbetala '/a % årlig ränta på industrigarantilåns uteståendekapitalbelopp till täckning av förluster i anledning av infriade garantier.Denna ränteinkomst för statsverket uppgick /70 till ca 950 000kr. Med hänsyn till deinfriade garantibeloppens storlek hemställer kollegiet attanslaget för /72 tas upp raed oförändrat 9 milj. kr. Under föregåendepunkt har jag redovisat en skrivelse från revisorer, vari uppmärksamheten riktas påde förluster som har uppstått på destatiiga garantilånen. I anslutning därtUl har jag förordat vissa åtgärder som syftar till att effektiviserauppföljningen och bevakningen av utvecklingen i de företag som har fåttstatligt stöd. Utlåningen genom företagareföreningama av medel frånstatens hantverks- ochindustrilånefond har ökat i volym. Däremot har en minskningskett när det gäller omfattningen av den statiiga garantigivningen. Jag kommer i det följande vid min behandling av anslagettUl statens hantverks- och industrilånefond att föreslå, att vissa förTEKO-industrin avsedda lånegarantier ryms in i ramen för statsgaranti tillhantverks- och industriföretag. Förslaget torde inte påverka medelsbehovetunder förevarande anslagför nästa budgetår. Mot bakgrund av det anförda biträder jagkommerskollegiets förslag att anslaget förnästa budgetår förs upp med oförändrat belopp, 9 mUj. Jag hemställer, att Kungl. att till Täckande avförluster i anledning av statligt stöd till hantverks- och industriföretag m.fl. för /72anvisa ett förslagsanslag av . D BOSTADSBYGGANDE M. 11 692 000 11637 000 1969/70Utgift 10 546 275 1970/71Anslag 1971/72 Förslag är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att främjabostadsförsörjningen. Den är också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. I styrelsensuppgifter ingår främst att handha den statliga låne- och bidragsverksamhetenför att främja bostadsförsörjningen. Bostadsstyrelsenleds av en styrelse. Chef för är en generaldirektör. Inom verket finns fembyråer. Dessa är kanslibyrån, låne- och bidragsbyrån, planeringsbyrån, tekniskabyrån och värderingsbyrån. Beräknad ändring 1971/72 (10 000) (2 000) m. m. 1971:1 Bilaga 13 120 Löne-och prisomräkning m. m. ochlänsbostadsnämnderna skall fr. o. m. anslutas tiU det s.k.S-systemet, ett ADB-redovisningssys-tem. Hos styrelsen bör i samband härmedinrättas en redovisningscentral för styrelsen och länsbostadsnämnderna. Förredovisningscentralen föreslås en ny tjänst som kamrerare i stäUet för entjänst som bokhållare (+4 000 kr.). Vidare bör i anslutning tillredovisningscentralen finnas ett revisionskontor för den interna revisionen.För detta kontor bör inrättas en tjänst sombyrådirektör, varvid en annan byrådi-rektörstjänst kan dras in (+7 000kr.). Omorganisationen beräknas i övrigtmedföra indragning av två kontorsbiträdestjänster (. Omläggningen avlånebokföringen till databehandling är i huvudsak avslutad. Två kansliskrivare och fem kontorsbiträden kan därigenom drasin (. FörsärskUda utgifter i samband med personalindragning bör medel anvisas med . Kanslibyrånspersonalsektion behöver förstärkas med en förste byråsekreterare (+56 000 kr.) samt ett kontorsbiträde (+27000 kr. Planeringsbyrånsplaneringssektion behöver förstärkas med en kvalificerad handläggare för centrala informations- ochkontaktåtgiir-der för att främja byggherresamverkan (+73 000 kr.) samt med ettkvalificerat biträde (+32 000 kr. Värderingsbyrånbehöver förstärkas med hänsyn till styrelsens medverkan i arbetet medkommunalekonomisk planering m. m. (+73 000 kr.). Ytterligare lönemedel böranvisas för extra personal till byråns tomtsektion(+25 000 kr.). kan anslaget minskas med belopp motsvarande löntill en tjänsteman, vars förordnande utgår under / 71 (92 000kr. Styrelsensarkitektpersonal behöver förstärkas. Styrelsen föreslår därför att bl. a. medelavsedda för avlöning till två ingenjörer disponeras för ändamålet. Medlen tiU ersättningför konsultuppdrag kan minskas till följd av att omläggningen avlånebokföringen till databehandling nu i huvudsak är genomförd (. ).Samtidigt bör vissa medel (. )föras över till delposten Avlöningsförmåner m. m. Av ökningen hänför sig . till prishöjningar och . till upprustning av styrelsensexpeditionsvaktslokaler. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till 11 637 000 kr.Jag har därvid beräknat medel bl. a. för en kamrerare och enbyrådirektör (2) på kanslibyrån samt för en byrådirektör och en kon- torsskrivarepå planeringsbyrån (6). Under anslagsposten Expenser har jag räknat med bl. a.75 000 kr. för utgifter av engångskaraktär. Jag hemställer, att Kungl. att tiU för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 19 808 568 1970/71 Anslag 21 751 000 1971/ 72 Förslag 22 106 000 I varje län finns en länsbostadsnämnd.Nämnden är länsmyndighet för den statliga verksamheten för att främjabostadsförsörjningen. Den fattar beslut omlån och bidrag m. m. samt förvaltar utestående lån. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal övrig personal + 30 000 + 101000 + 80 000 + 218 000 1000 + 20 000 + 81000 + 60 000 + 232 000 Löne- och prisomräkning m. m. På gmnd avlångivningens ökade omfattning behövs förstärkning av länsbostadsnämndernas personal med tre kanslister och två biträden (+173000 kr.) För anstäUning avpersonal för informations- och kontaktåtgärder i samband med främjande av byggherresamverkan erfordras särskilda lönemedel(+370 000 kr. Med hänvisning till sammanstäUningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat ett belopp av150 . personalförstärkningför främjande av bygghertesamverkan (3). Vidare har jag räknat raed en minskningav anslaget med ett belopp av . Minskningen hänför sig tiUlänsbostadsnämnden i och sammanhänger med de förslag rörandelänsstyrelsemas organisation som chefen för anmäler senaredenna dag. Dessa förslag innebär bl. a. att länsförvaltningen på får enspecieU organisation. Enligt förslaget skaUvissa länsnämnder, däribland länsbostadsnämnden, upphöra och derasuppgifter övertas av . Huvuddelen av det belopp varmed anslagetminskas torde få tillföras länsstyrelsemas myndighetsanslag. JaghemstäUer, att Kungl Maj:t föreslår att till Länsbostadsnämnderna /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag är central myndighet förhandläggning av mål och ärenden på hyresregleringens område. Fr. o. /69 har hyresrådet härjämte ålagts vissa centrala administrativauppgifter för den nya statliga hyresnämndsorganisationen. Hos rådet finns ett fast kansli ocharvodesavlönade extra föredragande. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal + 300 + 1000 + 25 500 + 13 000 + 300 + 1000 + 25 500 + 25 000 Summa (avrundat) Löne-och prisomräkning m. m. Antalet till hyresrådet inkomna besvärsmål har under en lång 1971:1 Bilaga 13 123 följdav budgetår minskat för att under det senaste budgetåret undergå en meramarkant minskning. Även arbetsbalansen har nedgått kraftigt under det senastebudgetåret. Mål angående höjning av bashyra på grund av ombyggnad m. m. kanemellertid komma att öka. En bedömning av utvecklingen på äravhängig av de beslut som kan komma att fattas om en eventuell avveckling aveller fortsatt giltighet avhyresregleringslagen efter utgången av nu löpande giltighetsperiod . Sannolikt beståendeminskning av antalet besvärsmål medför att tre byråsekreterartjänsterkan dras in (). Någon ytterligare ändring av antalet tjänster ansersig hyresrådet f. n. inte böra föreslå. Hyresrådetsbefattning med ADB-statistik för den statliga hyresnämndsorganisationen medför ett ökatbehov att anlita sakkunnig expertis för systemuppläggning m. m. (+18 000 kr. AnslagspostenExpenser behöver ökas för bestridande av kostnader för publikationstryck isamband med avveckling av eller ändringar i hyresregleringslagstiftningen (+12000 kr. har till Kungl. Maj:tinkommit med förslag i fråga om avvecklingav hyresregleringen. I avvaktan på prövning av detta förslag bör rådetsanslagsberäkning godtas. Med hänvisning till sammanstäUningenhemställer jag, att Kungl. att tUl för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 136 740 1970/71 Anslag 189 000 1971/72Förslag 193 000 handlägger frågor om statslån föi anordnande av allmänna samlingslokaleroch av studentkårlokaler samt om rekonstruktionsbidrag enligt kungörelsen(1957: 367) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m.m. (ändrad1960: 315), brev omrekonstruktionsbidrag till allmännasamlingslokaler samt kungörelsen(1964: 398) om lån för anskaffning av studentkårlokaler. finns ensekreterare och ett fast kansli jämte arvodes-avlönade föredragande. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Avlöningar Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader + 500 +2 200 Uppbördsmedel Försäljning av publikation Bidrag tid vissa riksorganisationer för samlingslokaler Löne- och prisomräkning . Med hänvisning tiU sammanställningen hemställer jag, att Kungl. Maj;t föreslår att tUl för samlingslokalerför /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 15 249 189 1970/71Anslag 2 000 000 1971/72Förslag I 000 000 Från anslaget bestrids utgifter förräntebidrag enligt bestämmelserna iräntebidragskungörelsen (1962: 541, upphävd 1967: 553). Dessa bestämmelser innebär att räntebidrag utgår för atttäcka den del av räntekostnaderna för primär- och .sekundärlån somhänför sig till ränta över en bestämd räntesats (basränta). Räntebidrag utgårdock endast för täckande av räntekostnader för tid t. o. m. utgången av år1967. 1971: 1 Bilaga 13 125 Med hänsyn till eventuellt försenadeutbetalningar av räntebidrag har /71 anvisats ett anslag på 2 mUj. Anslaget bör av sammaskäl stå kvar även under /72 och därvid föras upp med ett beloppav 1 milj. kr. Jag biträder förslag.Jag hemställer, att Kungl. att till Räntebidrag för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av I . Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1969/70Utgift 104 917 477 1970/71 Anslag 105 000 000 1971/72 Förslag 130 000 000 Från anslaget, somnu har mbriken Bidrag tUl viss bostadsförbättrings-verksamhet, bestrids utgifter förförbättringslån i den mån de är ränte- ochamorteringsfria, invalidbostadsbidrag samt förvaltningsbidrag till förmedlare av bostadsegnahem. Anslaget, somär ett förslagsanslag, anvisas med det belopp som erfordras förutbetalning av lån och bidrag. Bestämmelserna om förbättringslån finns ikungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (ändrad : 110). Lån, somutgår för förbättring och i vissa fall uppförande av bostad för åldringar,handikappade, samer eller zigenare, är helt eller delvis räntefritt ochstående. Beloppet av sådan subvention fåri aUmänhet uppgå tiU högst . Invalidbostadsbidragutgår enligt bestämmelser i räntelånekungörelsen (1967: 553, ändradsenast 1969: 131). Bidraget utgår för sådan inredning av bostadslägenhet och ivissa fall sådant extra lägenhetsutrymme somrörelsehindrad invalid eller person med starkt nedsatt synförmåga behöver, docki regel med högst . för varje lägenhet. För beslut ora räntefria förbättringslånfastställer en medelsram för det löpande kalenderåret och enpreliminär ram för det närmast följande.Riksdagen har medgivit att sådana lån får beviljas med högst 100 railj. kr.under vart och ett av (prop. 1970: 1 bil. 13, SU 50,rskr 152). föreslår viss ändring avvillkoren för förbättringslån. Dessutom föreslår styrelsen att utgifterna förvinterbidrag, som f. n. belastar det på kapitalbudgeten uppförda anslagetRäntefria lån till bostadsbyggande, fr. o. ra. /72 bestrids frånanslaget Prop.1971:1 Bilaga 13 126 Bidrag till viss bostadsförbättringsverksamhetoch att anslagsrubriken därför kompletteras med »ra. ra.» Styrelsen föreslårvidare, att den för är 1971 preliminärt fastställda ramen för beslut om räntefriaförbättringslån fastställs slutligt, att ramen för bestäms preliminärttill 110 milj. kr. samt att anslaget för /72 ökas med 27 milj.kr. tiU 132 milj. kr. Lån- ochbidragsgivningens omfattning belyses av följande uppgifter. Under budgetåret1969/70 inkom 11 992 ansökningar ora förbättringslån mot 11 773 /69, en ökning . Under /70 meddelades 11206 beslut om lån avseende 12 547 lägenheter, jämfört med 11 546 resp. 13 388under närmast föregående budgetår. Under /70beviljades förbättringslån med 142,9 milj. kr. varav 92,6 milj. kr. utgjorderäntefria lån eller delar av sådana lån. Motsvarande belopp /69var 153,9 milj. kr. resp. 96,5 milj. kr. Förbättringslångivningenhar således varit av något mindre omfattning under /70 jämförtmed /69. I skrivelse tiU länsbostadsnämndema harstyrelsen påtalat betydelsen av att nämnderna i den fortsatta verksamhetenägnar särskild uppmärksamhet åt kommuner, där uppmstningen av bostäder åt åldringaroch handikappade inte fått önskvärd omfattning. Det genomsnittiigalånebeloppet per lägenhet uppgick tUl . under /70jämfört med . under närmast föregående budgetår, vilket innebär enminskning . Det räntefria beloppet per lägenhet uppgick till 7 381 kr.jämfört med . /69, dvs. Under /70beviljades invalidbostadsbidrag tiU 1 757 lägenheter med ett belopp av 16,6milj. Detta innebär en fortsatt ökning. Närmast föregående budgetårbeviljades bidrag till 1 368 lägenheter med ett belopp av 12,2 milj. kr. Styrelsen föreslår vissändring i förutsättningarna för förbättringslån för upprustning avflerfamiljshus i. syfte att öka lånets betydelse som effektivt medel förförbättring av framför allt åldringarnas bostadsförhållanden. Enligt gällandebestämmelser kan förbättringslån utgå såväl tUl enskild person som till kommun.Allmännyttigt företag eUer annan associationsform kan inte erhållaförbättringslån. När kommun är låntagarekan lånet beviljas för förbättring eller nybyggnad av såväl en- ochtvåfamiljshus som hus med fler än två lägenheter. Det fömtsatts emellertid attlägenheterna inte är avsedda att tillgodose ett varaktigt behov av bostädersamt att kostnaderna för åtgärdema bedöms som skäliga med hänsyn till husetsberäknade användningstid och övriga omständigheter. 1971:1 Bilaga 13 127 I fråga om förbättringen av äldre husbrukar kommunerna ge sina allmärmyttigaföretag i uppdrag att utföra denna. Det kan gälla hus som antingen företaget äger eller kommunen äger ochavser att överlåta på företaget. Med nu gäUande bestämmelser i fråga omförbättringslån tvingas kommunen att behålla huset i sm ägo eller, om företagetäger ett hus där alla lägenheter skaUförbättras, skaffa sig ny ttj anderätten till dem. I realiteten är det ibåda fallen det allmännyttiga företaget som stårför byggandet och förvaltningen. Genom kommunsammanslagningarna räknarbostadsstyrelsen med att det kommer att bli allt vanligare att kommunens allmännyttiga bostadsföretag fårhand om denna förbättringsverksamhet. Styrelsen föreslår därför attkungörelsen om förbättringslån ändras så att möjlighet ges att beviljalån även till allmännyttigt bostadsföretag.Styrelsen avser att vid bifall till sin framställning föreskriva att säkerheten skall utgöras avkommunal borgen. Utgifterna för vinterbidrag belastar f.n. det på kapitalbudgeten uppförda anslaget Räntefria lån tillbostadsbyggande. Från detta anslag beviljasäven medel till räntefria lån till studentbostäder. Denna långivning harupphört i och med utgången av och återstående bevUjade men ej utbetaldalån antas bli utbetalade under /71. Därefter skulle endastutgifter för vinterbidraget belasta anslaget. Eftersom bidraget utgör en ren subvention för kostnader som uppstår för byggnadsföretagsom bedrivs , anser styrelsen att bidraget fr. o. m. budgetåret1971/72 bör föras över tUl driftbudgeten under anslaget Bidrag tUl viss bostadsförbättringsverksarahet. I fråga omlåneramarna anför styrelsen att en samraanställning av länsbostadsnärandemas uppgifter om detberäknade behovet av medel för beslut om räntefria förbättringslån visar på ettbelopp av 105 milj. kr. för och 108 milj. kr. Dettainnebär en mindre höjning i förhållande tiU nämndemas motsvarande beräkningarförra året, som angav ett belopp av 100 milj. kr. 1969 som år1970. Höjningen antas bero på att maximibeloppet för räntefritt lån den 1 juli1970 höjdes till . fömtsätter att Kungl.