prop · FU0393 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till ändring i tulltaxeringsförordningen (1960:391), m. m.; given . Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå all bifalla de förslag om vars avlålandetill föredragande departementschefen hemställt. Minallernådigsle Konungs och frånvaro, enliglDess nådiga beslut: Ipropositionen föreslås att tullpreferenser i form av tullfrihet skall införasför import av halvfabrikat och färdigvaror från utvecklingsländerna. Vidareföreslås alt en rekommendation av rådel för samarbete påtullområdet rörande ändring av nomenklaturen för klassificering av varor itulltarifferna godtas för sven"k del. 1 1971.1 saml. Förordning om ändring i tulltaxeringsförordningen (1960:391) Härigenom förordnas att 8 § tuUtaxeringsförordningen(1960: 391)i skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Tullfrihet åtnjutes för: 1. varor, som inkomma förmedlems av del kungliga huset räkning; 2.2 varor, som införas av främmande stats beskickning,av person som tUlhör sådan beskickning eller av någon av hans familjemedlemmar, i enlighet med lagen (nr 664) med vissa bestämmel ser om immunitet och privilegier, saml, i den mån Konungen därom för ordnar, för varor, som införas av främmande stals konsulat, av person som tillhör sådant konsulat eller av någon av hans famUjemedlemmar; i förekommande fall må hänsyn lagas till huruvida den främmande staten medgiver motsvarande förmån; 3.3 varor, som införas för sådana internationellaorganisationers eller tUl dylika organisationer knutna personers räkning vUka enligt lag eller annan författning äro berättigade till tullfrihet i enlighet med stadga eller avlal som gäller i förhållande till ; 5. mindre maskiner och apparater saml instrument, redskap,verktyg och föremål av annat slag, som inresande yrkesutövare inför i och försin yrkesutövning under tillfälligt uppehåll i riket, därest de äro avsedda allanvändas av honom eller under hans personliga överinseende samt tull-anstaltenicke med hänsyn lill varornas mängd eller beskaffenhet finner tullfrihet böramedgivas allenast på sätt i 10 § punklen 3 sägs; 6. förnödenhetermedförda på och avsedda för transportmedel, som inkommer i trafik, för så viltförnödenheterna med avseende å beskaffenhet och mängd skäligen kunna ansesmotsvara behovet; 7. proviantmedförd på transportmedel, som inkommer i trafik, och avsedd för besättningeller passagerare, i den mån Konungen därom förordnar; 8. livsförnödenheteravsedda för och införda med från ullandel inkommande djur, i den månförnödenheterna prövas icke översliga behovet under djurens transport tUlbestämmelseorten; 9. ventUationslrummorav trä för lastrum samt bastmattor och annan s. k. garneringsmaleriel,uppenbarligen avsedd endast att skydda gods under transport, därest föremålenicke införas i handelssyfle; 10. inventarier och annan lUl last ej hänförUgmateriel, tillhörande förolyckat fartyg eller luftfartyg; ävensom sjöfynd, som enligl vad sär- ' Senaste lydelse av rubriken 1968: 26. ' Senaste lydelse 1968: 741. » Senaste lydelse 1967: 243, ' Upphävd 1966: 395. » Senaste lydelse 1963:190. 1971: 93 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skilt är stadgat av tullanslalt utiämnas liU bärgaren utanall bärgningen kungöres; 11. likkistor med lik; urnor med aska av lik; ävensom kransaroch blommor avsedda lUl minnesgärd åt avliden person; 12.6 varor, som annorledes än i handelssyfle införas avpersoner vilka inflytta från utlandet eller efter längre tids utlandsvistelseåtervända därifrån, i den mån Konungen därom förordnar; 13. varor, som införas i anledning avarv, testamente eller gåva (härunder inbegripet ulmärkelselecken), ävensomvaror, som inköpts för från ullandel skänkta medel, allt i den mån Konungendärom förordnar; 14. varuprov, mönster och modeller, somvid införseln eller efter nedskärning, makulering eller annan dylik åtgärd isamband med luUlaxeringen hava intet eller allenast obetydligt handelsvärdeeller som med hänsyn lill material eller utförande tydligen äro avsedda endastatt utvisa varors beskafferfhel eller användning, ävensom, i den mån Konungendärom förordnar, kinematografisk fUm samt kalaloger, prislistor och annatmerkantilt tryck rörande varor och tjänster, som erbjudas från utlandet; 15. typisk markutrustning och speciellundervisningsmateriel, som användes vid eller i samband med civil luftfart,nar införseln förelages av luftfartsmyndigheten eller lufllrafikförelag, sålänge varorna användas för ifrågavarande ändamål; 16. varor, som införas för tiUfäUiganvändning vid aktuellt räddnings-eller bärgningsföretag eller därmed jämförlighumanitär hjälpaktion; 17. materiel för undervisnings-,vetenskapliga eller kulturella ändamål, i den mån Konungen därom förordnar; 18. materiel för lurislpropaganda, iden mån Konungen därom förordnar; 19. blanketter lill passersedlar, godslisloroch dylika handlingar, som äro avsedda att begagnas vid in- och utförsel avvaror eller vid inlernalionell samfärdsel; blanketter, register och andra handlingar avsedda atlanvändas vid eller i samband med konferenser, kongresser eller liknande arrangemangav inlernalionell karaktär; varor, som äro avsedda all utdelas eller förbrukasvid utställningar och mässor, i den mån Konungen därom förordnar; 22.8 välfärdsmateriel för sjöfolk, i den mån Konungendärom förord nar; 23.9 handgjorda textilvaror, i 23. varor från utvecklingslän- den mån Konungen därom för- derna, i den mån Konungen där- ordnar; om förordnar; 24.10 varor, som inkomma till humanitärhjälporganisation, i den mån Konungen därom förordnar. Denna förordning träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Senaste lydelse 1964: 254. ' Senaste lydelse 1963: 190. » Senaste lydelse 1965: 613. Senaste lydelse 1968: 359. " Senaste lydelse 1969: 288. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Majtt Konungen istatsrådet på . Närvarande:slalsminislern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om tullpreferenser förutvecklingsländerna, m. m. och anför. AlltsedanFörenta Nationernas första världshandelskonferens i haröverläggningar ägt rum inom ramen för (onTrade and Development) om införande av särskUda tullförmåner vid import avvaror från utvecklingsländerna i form av tullfrihet eller nedsatt tull, s. k. lullpreferenser. Vidförberedandet av svenska ställningstaganden och erbjudanden i samband medöverläggningarna har yttranden inhämtats från general-tullstyrelsen,kommerskollegium och statens jordbruksnämnd. Kollegiet har överlämnatyttranden av , allmänna exportförening,, , , Sverigeskemiska induslrikonlor, Textilrådel, , . och Svenska garveriidkareföreningen.Svenska cellulosa- och pappersbruksföreningen, handelskammare.Landsorganisationen i saml . Kollegietsprincipiella ställningstaganden har undersläUts del handelspolitiska rådel. Överläggningarnahar nu fortskridit så långt all riktlinjer för en generell preferensbehandlingi industriländerna vid import av u-lands-varor har utarbetats inom ochbefunnits ömsesidigt godtagbara för både i-länder (givarländer) och (mottagarländer). Givarländerna har vid överläggningar i en inom UNCTADtillsatt pre-ferenskommillé utfäst sig all så snart som möjligtvidta nödvändiga åtgärder för alt preferensbehandlingen skall kunna genomförasså tidigt som möjligt . Kommilléns rapport har överlämnats till FN:sgeneralförsamling och inrättandet av lullprefe- 1971: 93 5 renser har genom FN-beslul inlagilssom ett moment i strategin för FN:s andra ulvecklingsårlionde. Jag vill nu lägga fram förslag om slutligt stäUningstagandeför del i frågan om lullpreferenser för . Jag avseri della sammanhang också all anmäla fråga om godkännande av vissa ändringar i Brysselnomenklalurenför klassificering av varor i tulltarifferna som rekommenderats av rådet församarbete på tullområdet. I anledning av de rekommenderade ändringarna har gene-raltidlstyrdseni skrivelse lagt fram förslag om vissa ändringar i tulltaxan(1968: 25) över vilka yttranden avgivits av kontrollslyrelsen, lantbruksslyrelsen,, statens jordbruksnämnd, kommerskollegium. , allmänna exportförening, . , , , kemiska induslrikonloroch . En allmän avveckling av tullar och andra handelshinder förråvaror hos i-länder betraktades länge som den viktigaste handelspolitiskaål-gärden för en ökning av export. Under förberedelsearbetet för den första UNCTAD-konfcrensenvåren 1964 framgick del emellertid klart all en avveckling av handelshinderäven för halvfabrikat och färdigvaror från tillmättes stor vikt avdessa länder. Konferensens generalsekreterare föreslog också i en rapport atttullpreferenser borde lämnas av alla i-länder lill alla gemensamt inomramen för elt enhetligt preferenssystem som i princip omfattade all import avhalvfabrikat och färdigvaror från . Undantag härifrån skulle dockkunna göras för u-landsvaror som redan uppnått en skälig marknadshandel hosi-länderna. Likaså skulle varor kunna undantas eller preferensmarginalenminskas under systemets tillämpning om importen från ledde till marknadsstörninghos i-länderna. Från belgisk och fransk sida redovisades inför konferenseni den s. k. Brasseurplanen tankegångar som på vissa punkter helt avvek från vadgeneralsekreteraren föreslagit. Preferenser borde beviljas selektivt ochsålunda ges endasl till sådana industrier i som verkligen behövdedem. Preferenserna borde vidare ges i form av tullkonlingen-ter, som skulleutformas efler förhandlingar mellan berörda parter och underkastas någon formav internationell kontroll. Under världshandelskonferensen enades 77 , den s.k. 77-gruppen, omell gemensamt förslag i preferensfrågan. 1971: 93 6 menderadesi-länderna atl införa generella icke-diskriminerande preferenser. I-ländernaborde, menade man, reducera sina tullar på industriella produktermed 50 "/o och avskaffa den återstående delen av tullen successivt . Myckel låga tullar ansågs kunna avskaffas . Preferensernaskulle beviljas under en lid av . Existerande preferensarrangemangskulle gradvis uppgå i det nya preferenssystemel och de som härigenomförlorade tidigare preferensbehandling skulle på lämpligt sätt kompenseras. Något beslut om lullpreferenserkunde dock inle uppnås vid konferens, främst beroende på atl vissaländer, särskilt , inle ansåg sig böra uppge den för del allmänna tull- ochhandelsavtalet () grundläggande principen om mest-gynnad-nationsbehandling,som man ansåg i hög grad ha bidragit till världshandelns utveckling ochsärskilt ha varit till fördel för de mindre och svagare länderna. Vissai-länder såsom , samt länderna inom den Europeiskagemensamma marknaden (EEC) intog en positiv hållning till principen atl någonform av preferenser borde inrättas. I konferensens tidigareskede uttryckte man från svensk sida vissa tvivel huruvida tullpreferenserskulle medföra några väsenlliga fördelar för . Andra åtgärder borde iförsta hand övervägas som medel tUl slöd för exporlanslrängningar.Införandel av preferenser kunde dessutom möjligen negativt påverkamöjligheterna atl uppnå långtgående allmänna tullsänkningar i Kennedyronden. Vivar emeUertid helt beredda all della i fortsalla undersökningar om införandeav preferenser. Den svenska synen på utformningen av ett preferens-syslem var istora drag följande. Elt generellt system som innebar minsta möjliga avstegfrån principen om mesl-gynnad-nalionsbehaiidling var avgjort att föredraframför selektiva system baserade på bilaterala förhandlingar. Elt preferenssystemborde därför ha en multilateral utformning och binda i-ländernas handlandetill vissa bestämda regler. I princip borde preferenserna avse alla varor från u-ländernaulan diskriminering dem emellan. Vidare borde systemet omfatta alla de vikligai-länderna och preferensbehandlingen om möjligt ges i form av full tullfrihet. Enighet nåddes vidkonferensen om att en kommitté skulle sättas till inom med uppgift allstudera preferensproblemet dels för alt nå fram tUl bästa melod för beviljandeav preferenser, dels för all diskutera den principiella inställningen lillpreferenser. Vid elt minister-möte inom organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () beslöts på förslag av bl. a. ochSverige, all en arbetsgrupp skulle tillsättas också inom denna organisation föratt behandla frågan om preferenser för u-landsvaror. Från svensk sida framhöllsalt arbetet i gruppen borde syfta till konstruktiva samordnade förslag somkunde läggas fram i . Prop.1971: 93 7 beslåav företrädare för , , och . Sedan i aprU 1967 isamband med president möte med de latinamerikanska statscheferna i Punladel Esle i övergivit sill tidigare principieUa motstånd molpreferenser lade arbetsgruppen inom fram en slutrapport medförslag till vissa grundläggande principer för generella lullpreferenser lillförmån för . De principer som förordades i rapporten var följande. Tidsbegränsade förmåner i formav generella tullpreferenser borde inrättas för atl stödja u-ländernasansträngningar atl öka exportintäkterna och på så sätt befordra derasekonomiska tillväxt. Största möjliga anslutningkrävdes från i-ländernas sida för all därmed göra de potentiella fördelarna föru-länderna så stora som möjligt. Preferenserna borde medge i storl sett likvärdigamöjligheter i i-länderna för u-ländema. I-länderna emellan borde en jämn fördelningeftersträvas av de ökade tUllrädesmöjlighelerna till deras marknader. Stöd från sida ochhänsyn lill deras synpunkter borde inhämtas när preferensarrangemangelutformades. De tidsbegränsade preferensernatill skulle inte innebära etl bindande åtagande och skulle inle pånågot sätt hindra en successiv sänkning av tullarna på mesl-gynnad-nalionsbasisvare sig unilateralt eller som följd av en internationell lullförhandling. Gruppenredovisade också vissa närmare synpunkter i fråga om de olika elementen i etl preferenssystem. Mottagarländer.Preferenserna skall kunna ges lill de länder som betraktar sig själva som u-länder.De enskilda givarländerna skall dock ha rätt atl utesluta ell land från preferenssystemel. Omfattning.Preferenserna skall i princip omfatta samtliga färdigvaror och halvfabrikat.Andra produkter kan eventuellt inkluderas på vara-för-vara-basis. Undantag.Del är sannolikt all givarländerna kommer all finna del nödvändigt all undantavissa s. k. känsliga varor från preferenssystemet i sådana fall då u-ländernaredan är fullt konkurrenskraftiga. Ursprungsregler.Införandel av preferenser medför krav på ursprungsregler. Varaktighet.Preferenserna bör vara tidsbegränsade. Preferensmarginalen skall inlegaranteras. Systemet bör inrättas för av med bestämmelser omöversyn i syfte att fastställa om preferenserna därefter skallbeslå, modifieras eller avskaffas. Preferenserna kan ges formen antingen av tullfrihet eller av kraftigasänkningar i förhållande tUl gällande tullar. Marknadsstörningsskydd.Någon form av marknadsstörningsskydd måste ingå som en integrerande del av etlpreferenssystem. Två möjligheter föreligger, marknadsslörningsklausul eller tullkonlingenler.Det ankommer på givarländerna alt svara för all marknadsslörningsskyddettillämpas på elt sätt som står i överensstämmelse med principen om en jämnfördelning av bislåndsbördan. Prop.1971: 93 8 Många länder ser i elt generelltpreferenssystem ell huvudsyfte all eliminera nu existerande preferenser. De u-ländersom nu åtnjuter preferenser hos i-länderna lorde förvänta atl de nyaarrangemangen skall leda lill ökade exportmöjligheler som kompensation förbortfallet av deras tidigare förmåner. Åtgärder från statshandelsländernas sida. av ländernamed marknadsekonomi tillskapat preferenssystem bör kompletteras medbistånds-åtgärder från statshandelsländernas sida för atl maximera förmånernaför och åstadkomma en jämn fördelning av biståndsbördan i-ländernaemellan. Åtgärder från sida. Motprestationer från u-ländernassida bör inte krävas. Regionall samarbete bör dock främjas och utländska investeringarsom etl led i industrialiseringsanslrängningarna uppmuntras. I ell särskilt yttrande anförde den amerikanske medlemmenav gruppen alt del enligl hans mening var en förutsättning för varjepreferens-arrangemang att de preferenser som vissa tidigare medgavvissa i-länder eliminerades . Vid konstaterades atl denav arbetsgruppen framlagda rapporten kunde tas lill utgångspunkt för fortsattadiskussioner med . Vissa frågor var ännu ej lösta, men dessa avsågsbli föremål för fortsatt studium i sedan man fått del av u-ländernassynpunkter. Vid den andra världshandelskonferensen i våren1968 nåddes enighet om principen atl etl generellt icke-diskriminerande preferenssystemborde genomföras . Olika uppfattningar rådde dock på flerapunkter om utformningen av preferenserna. Konferensen beslöt därför atl enspeciell preferenskommitté skulle till-sällas direkt under handels-och ulvecklingsstyrelse med uppgift atl utarbela ett sådant preferenssystem. Mol bakgrunden av principbeslutet i fortsatteförberedelsearbetet inom . I-länderna kunde lägga framsina preliminära nationella erbjudanden inför preferenskommiltén i . Deolika ländernas erbjudanden uppvisade fortfarande vissa olikheter sinsemellan,varav de mest betydande gällde utformningen av skyddsåtgärder vidmarknadsstörning. har alltsedan konferensen i uppträttgemensamt med de övriga nordiska länderna vid diskussionerna avpreferensfrågan. I det nordiska erbjudande som lades fram föreslogs all lullpreferenserpå industrivaruområdet, kap. 2599 i Brysselnomenklaturen, borde ges generelltav alla i-länder i form av tullfrihet. Givarländerna skulle dock ha rätt altingripa med skyddsåtgärder i händelse av marknads-störning eller hot härom. Omnågra givarländer från början log undan viktigare varuområden från preferensbehandlingenförbehöll sig de nordiska länderna också rätten all göra detla. EEC-länderna förordade i princip tullfrihet för de preferensbehand- 1971: 93 6 Den tullfria importen av vissa känsligare varor borde emellertid redanfrån början begränsas till i förväg fastställda kontingenter. För andra varorskulle också fastställas kontingenter, men dessa skulle i praktiken tillämpasendast vid marknadsslörning. kontingentsystem föreslogs även av . USAoch däremot förordade i likhet med de nordiska länderna etlsyslem som byggde på en skyddsklausul vid marknadsstörningar men ville dessutomredan i inledningsskedet undanta vissa varuområden, bl. a. textilvaror. Samtiigai-länder lämnade även erbjudanden inom jordbruksvaruområdel, kap. 124 i Brysselnomenklaluren,för ell mer eller mindre begränsat anlal varor. Erbjudandena diskuteradesvid etl möte med . Man kom därvid överensom att givarländerna så myckel som möjligt skulle försöka harmonisera sina olikauppfattningar hur ett preferenssystem borde utformas. Tidtabellen för arbetetborde vara att ett beslut om införande av preferenser skulle kunna föreliggahösten 1970 för atl kunna ingå som elt moment i strategin för FN:s ulvecklingsårlionde. Viddel fortsatta OECD-arbetel, som bl. a. ägde rum på ministernivå, blev delklart alt någon fullständig harmonisering givarländerna emeUan inle kundeåstadkommas inom den utsatta tiden. I stället beslöt man atl de olika ländernaskulle ge preferenser i enlighet med sina erbjudanden. Vid konsultationermellan givarländer och mottagarländer skulle man sedan bedöma behovet avytterligare harmonisering. Mot bakgrunden av denna överenskommelse kunde OECD-ländernai lägga fram reviderade preferenserbjudanden i . Deändringar som företagits i erbjudandena rörde i de flesta fall omfattningen avundantagen från preferensbehandlingen. De nordiska länderna kompletterade sinursprungliga nolifikation med en gemensam nordisk lista över varor som i etteller flera av de nordiska länderna bedömts som särskilt känsliga förmarknadsstörning. Dereviderade erbjudandena diskuterades vid :s preferens-kommittés möte iseptember och . Kommillén antog en slutrapport som överlämnadestill handels- och utvecklings-styrelse, TDB, som isin tur avgav rapport til! I denna rapport föreslogs atlföljande text skulle införas i förslagel lill den internationellautvecklingsstrategin för FN:s andra ulvecklingsårlionde. "Arrangemangför införandel av generell, icke-diskriminerande och icke-reciprokpreferensbehandling av utvecklingsländernas export lill industrUändernasmarknader har utarbetats inom för handel ochutveckling och befunnUs vara ömsesidigt godtagbara för industrUänder ochutvecklingsländer. Preferensgivande länder har för avsikt all möjligtgenomföra nödvändig lagstiftning Prop.1971: 93 10 ellerinhämta annat bemyndigande i syfte all låtapreferensarrangemangen träda i kraft. Ansträngningar atl förbättra preferensarrangemangenytterligare skall göras på ell dynamiskt sätt i ljuset av beslut 21 (II) från den andra sessionen med Förenta för handel och utveckling." Den24 antog förslagel om den inlernalionellastrategin för det andra ulvecklingsårtiondel, i vilket den text som :sstyrelse föreslagit angående preferenserna logs in som ell moment. IUNCTAD-kommilléns slutrapport konstateras att erbjudandena om tullpreferenseransetts vara ömsesidigt godtagbara för givar- och mottagarländer och utgörresultatet av detaljerade intensiva konsultationer inom . Vidareunderstryks givarländernas avsikt att begära nödvändigaparlamentariska bemyndiganden för atl kunna sälla preferenserna i krafl såtidigt som möjligt . Vissa frågor behandlas särskUl i rapporten.Sålunda framhålls atl preferenserna enligt New Delhi-resolutionen avses skolaträda i kraft för alla mottagarländer. Konsultationer omavvecklingen av de preferenser som vissa nu beviljar vissa i-länderskall genomföras innan del nya preferenssystemel träder i kraft. Irapporten redovisas vidare alt givarländerna förbehållit sig rätten atltillgripa olika former av skyddsåtgärder mot marknadsslörning. Det framhållsalt åtgärderna bara skall komma i fråga i exceptionella fall och försin del förbehåller sig rätt lill konsultationer om verkningarna av åtgärderna. Ifråga om mottagarländerna underströk i kommittén att preferenserna iprincip borde medges alla inom 77-gruppen. Önskemål ompreferensbehandling framfördes även av vissa länder som inle tillhör dennagrupp men likväl räknar sig tUl , såsom , och samts. k. dependent territories, inklusive , de minst utvecklade länderna iEuropa såsom Turkiel, , och saml vissa östländer. Idenna fråga pågår fortfarande överläggningar. EtlsärskUt avsnitt i rapporten behandlar frågan hur de minst utvecklade u-ländernaskall kunna dra fördel av preferenserna. Givarländerna bör, menar man, blandsina preferensvaror särskilt ta med sådana produkter som framför allt är avintresse för dessa länder och endasl i yttersta nödfall tillgripaskyddsåtgärder på ell sådant sätt alt dessa länder berörs. Vidare rekommenderarpreferenskommiltén alt övriga UNCTAD-organ skall vidta åtgärder som hjälperdessa länder alt dra fördel av preferenserna exempelvis genom all göramarknadsundersökningar för varor av särskilt intresse för dem, bistå dem medtrade promotion, samt ge finansiellt och tekniskt bistånd i sådant syfte. 1971: 93 H Preferensernaavses få gälla . Inom kommer man en gång omåret alt göra en översyn av hur systemet fungerar. skall manockså bedöma vilka fördelar systemet medfört för och möjligheternaav eventuella förbättringar. Före utgången av den tioårsperiod för vilkenpreferenserna skaU gälla skall man i ljuset av erfarenheterna bedöma omsystemet skaU bibehållas efler utgången av . Vilket UNCTAD-organ somskall följa upp tUlämpningen av tullpreferenssystemet avgörs av vid dess möte . I UNCTAD-rapporlenkonstateras slutligen all preferenserna inle skall utgöra bindande åtagandenfrån givarländernas sida ulan utgöra unilaterala medgivanden som när som helstlas tillbaka och inle heller får förhindra eventuella kommande tullsänkningarpå grundval av principen om mesl-gynnad-nalionsbehandling. Förinrättandet av preferenserna krävs även ell beslut av som medger undanlagfrån GATT-regeln om mesl-gynnad-nalionsbehandling av alla länder.