prop · FU03150 · 1971-12-31 00:00:00 — 03.2 Fisk, saltad, torkad eUer rökt(även varmrökt) 03.3 Kräftdjur och blötdjur, medeUer utan skal, färska (levande eller döda), kylda, frysta, saltade ellertorkade; kräftdjur med skal, enbart kokta i vatten ur 05.15 Fisk (inbegripet lever, rom ochmjölke därav), kräftdjur och blötdjur, döda, otjänliga tUl människoföda 16.4 Fisk, beredd eller konserverad,inbegripet kaviar och ka-viarersäUning 16.5 Kräftdjur och blötdjur, bereddaeller konserverade Dennaförordning träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1967: 340) med vissabestämmelser om prisreglering på jordbrukets område Härigenom förordnas, att bilagantill förordningen (1967: 340) med vissa bestämmelser om prisreglering påjordbrakets område skall ha nedan angivna lydelse. över varor som avses i 2 § förordningen ur 01.01 Levande hästar ur 01.02 Levande nötkreatur ur 01.03 Levande tamsvin ur 01.04 Levande får 01.05 Levande fjäderfä, dvs. höns, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns ur 02.01 Kött och andra ätbaradelar av häst, nötkreatur, tamsvin och får, färska, kylda eller frysta: , andra slag 02.02 Slaktat fjäderfä (dvs. höns, ankor,gäss, kalkoner och pärlhöns) och ätbara delar därav (med undantag av lever),färska, kylda eller frysta ur 02.03 Fjäderfälever (medundantag av gåslever), färsk, kyld, fryst eller saltad 02.05 Svinfett, ejinnehållande kött, och fjiiderfäfett (ej utsmälta, utpressade eller extraherademed lösningsmedel), färska, kylda, frysta, saltade, torkade eller rökta: ur 02.06 Kött och andra ätbaradelar av häst, nötkreatur, tamsvin, får och fjäderfä (med undantag avfjäderfälever), saltade, torkade eller rökta: kött av häst, nötkreatur, tamsvin och får.......... K 04.1 Mjölk och grädde, ej konserverade, koncentrerade eller sötade .... K 04.2 Mjölk och grädde, konserverade, koncentrerade eller sötade . 04.3 Smör........................ ;....................................... K 04.04 Ost och ostmassa............................................. K ur 04.05 Fjäderfäägg med skal, fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade eller på annat sätt konserverade, även sötade * Senaste lydelse 1969: 373. ur 07.01 Potatis (med undantag av nyskördad potatisunder tiden 6 juni5 juli), färsk eller kyld 07.05 Torkade spritadebaljväxtfrön av sådana slag som användes till människo- eller djurföda, ävenskalade eller kluvna ur 07.06 Maniok- och arrowrot, färska eller torkade,hela eller i bitar 10.1 Vete samtblandsäd av vete och råg ur 10.07 Hirs och sorghum ur 11.01 Finmalet mjöl av vete,råg, korn, havre, majs, hirs och sorghum: av vete och råg ............................................... K ur 11.02 Krossgryn samt grovt mjöl(inbegripet fingryn) av vete, råg, korn, havre, majs, hirs och sorghum; annatbearbetat vete, råg, korn, havre, majs, hirs och sorghum; groddar av spannmål,hela, valsade, bearbetade tiU flingor eller malda: vete och råg som bearbetatstUl krossgryn eller grovt mjöl eller som bearbetats på annat sätt................... K 11.5 Mjöl, gryn ochflingor framställda direkt av potatis 11.6 Mjöl och grynframställda direkt av sago, av maniok-, arrow- eller salepsrot eller av andrarötter, stam- eller rotknölar hänförliga tUl nr 07.06 11.07 Malt, även rostat ur 11.08 Stärkelse: ur 12.01 Oljeväxtfrön ocholjehaltiga frukter (med undantag av hamp-, lin-, oiticica- och ricinusfrönsamt bokollon), hela eller sönderdelade ur 12.02 Mjöl, ej avfettat, avoljeväxtfrön eller oljehaltiga frukter (med undantag av senapspulver och mjölav hamp-, lin-, oiticica- och ricinusfrön samt av bokollon) ur 12.04 Sockerbetor, hela eUerskurna, färska, torkade eller pulveriserade ur 12.10 Lusernmjöl och annat hömjöl 15.1 Ister, annatsvinfett och fjäderfäfett, utsmälta, utpressade eUer extraherade medlösningsmedel F 15.2 Fetter avnötkreatur, får eller getter, ej utsmälta; ur sådana fetter utsmälta eller medlösningsmedel extraherade fetter (inbegripet "jus") .. F 15.3 Solarstearinoch oleostearin (presstalg); isterolja, oleomargarin och talgolja, ejemulgerade, blandade eller på annat sätt beredda ..................................... F ur 15.04 Fetter och oljor, även raffinerade, av fisk eller havsdägg djur (med undantag av högvitaminhaltig trän och olja ) F 15.06 Andra animaliska oljor och fetter (inbegripet klövolja samt fetter från ben och avfall) .................................................. F ur 15.07 VegetabUiska fetter och feta oljor (medundantag av kro- ton-, lin-, oiticica-, ricin- och trä-/tung-/olja), råa, renade eller raffinerade ................................... F ur 15.08 AnimaUska och vegetabiliska oljor (medundantag av lin-, oiticica-, ricin- och trä-/tung-/olja), kokta, oxiderade, de hydratiserade, faktiserade, blåsta, polymerlserade genom värmebehandling i vakuum eller inert gas eller på annat sätt modifierade .................................. F ur 15.10 Fettsyror (med undantag av olein,linoljefettsyra och andra fettsyror med ett jodtal av minst 170, ricinoljefettsyra, de- hydratiserad ricinoljefettsyra, högraffinerad tallfettsyra och ullfettsyra); sura oljor från raffinering.......... F 15.12 Animaliska och vegetabiliskaoljor och fetter, som helt eller delvis hydrerats eller som gjorts fastareeller härdats genom andra processer, även raffinerade men ej vidare bearbetade F 15.13 Margarin, konstister och annatberett ätbart fett: ur 16.01 Korv (medundantag av gåsleverkorv) o. d. av kött, andra djurdelar eller blod ur 16.02 Kött och andradjurdelar, beredda eller konserverade på annatsätt (med undantag av gåsleverpastej) 17.01 Socker från sockerbetor ochsockerrör, i fast form ur 17.02 Annat socker (med undantag avinvertsocker, maltsocker ochkemiskt ren laktos); sirap och andra sockerlösningar; druv-och stärkelsesocker samt stärkelsesirap K 17.03 Melass,även avfärgad ur 17.04 Fondantmassor, mandelmassor, pastor ochandra liknande halvfabrikat, innehållande minst 80 viktprocent sötningsmedelmen ej innehållande kakao, i bulk ur 18.06 Glass, glasspulver, glasspasta(glassmassa) och puddingpulver, innehåUande kakao ur 19.02 Beredningar av sojamjöl eller till nr11.05 hänförligt mjöl av potatis, av sådana slag som användes som barnmat, fördietiskt ändamål eller för matlagningsändamål, även med tiUsats av kakao tiUmindre än 50 viktprocent: produkterav sojamjöl ........................... K 19.04 Gryn och flingor framställda av tapioka-,sago-, potatis dier annan stärkelse ur 20.02 Potatisprodukter beredda ellerkonserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra ur 21.05 Homogeniserade sammansattalivsmedelsberedningar, innehållande kött (inbegripet andra djurdelar) ur 21.07 Livsmedelsberedningar, ej annorstädesnämnda eller inbegripna (med undantag av konfektyrer och icke alkoholhaltigaberedningar för framställning av drycker): fettemulsioner och andra vidtillverkning av bakverk an- vändaslag av beredningar, innehållande minst 10 viktpro cent fett.............................................. andra slag ........................................ K 23.2 Kli, fodermjöl och andraåterstoder, erhåUna vid siktning, målning eller annan bearbetning av spannmåleller baljväxtfrön 23.3 Betmassa, bagass och annatavfall från sockerframställning; drav, dränk och annat avfall från bryggeriereller brännerier; återstoder från stärkelseframställning samt liknandeåterstoder ur 23.04 Oljekakor och andra återstoder (medundantag av bottensatser, avslemningsåterstoder och manddkli) från utvinningav vegetabUiska oljor: av sojabönor........................................ K andraslag 23.06 Produkter av vegetabUiskt ursprung av sådana slag som användessom djurfoder, ej annorstädes nämnda eller inbegripna ur 23.07 Sötade fodermedel och andra beredningar avsådana slag som användes för utfodring av djur (med undantag av hundbröd samtsådana vitamin- och mineralfodermedel som ej innehåller torrmjölk): 35.05 Dextrin och dextrinklister; löslig sfärkdseoch rostad stär kelse; stärkdseklister ............................. K ur 38.12 Beredda glatt-, appretur- och betmedel avsådana slag som användes inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, innehållande stärkelse eller stär kelseprodukter (med undantag av varor i detaljhandelsför packningar, vägande per styck högst netto) K ur 38.19 Kärnbindemedel innehållande stärkelseeller stärkelsepro dukter.................................................. K ur 39.06 Stärkelse, företräd, förestrad eUer påannat sätt modifierad, men ej vidare bearbetad.......................... K Dennaförordning träder i kraft . Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på den 8oktober 1971. Närvarande: statsministem , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter vissa tullfrågor in. I skrivelse den 9 oktober 1970anmälde generaltullstyrelsen den rekommendation som det i verksammaRådet för samarbete på tullområdet genom beslut antagit rörandeändringar i den internationella nomenklaturen för klassificering av varor itulltarifferna (Brysselnomenklaturen). Rekommendationen, som i överensstämmelsemed konventionen rörande Brysselnomenklaturen skall iakttas avkonventionsländerna från , har godtagits för svensk del efterbeslut av årets riksdag, prop. 1971:93, SkU 1971:41, rskr 1971:224. 1 skrivelsen lade generaltullstyrelsen också fram förslag tUlde 'ändringar i den svenska tulltaxan (1968: 25) som föranleddes avnomenkla-turändringarna. Yttrande över förslaget avgavs av kontrollstyrelsen,lantbruksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd, kommerskollegium.Handelskamrarnas nämnd, allmänna exportförening, . , ,, kemiska industrikontor och . har i skrivelse den 16 augusti 1971inkommit med förslag till ny lydelse av tulltaxan, baserat pä en nyöversättningav den engelska versionen av Brysselnomenklaturen. I förslaget har inarbetatsde ändringar i tulltaxan som är en följd av rekommendationen omnomenklaturändringarna. har meddelats, att de avsnUt irekommendationen som avser vissa elastiska vävnader och trikåvaror integodtagits av vissa konventionsländer, varför Brysselnomenklaturen i denna delkommer att förbli oförändrad efter . I förslaget tilltulltaxa har intagits de tullsatser som enligt åtaganden i den s. k.Kennedyronden skall gälla från (prop. 1967: 150, BeU 1967:63, rskr 1967: 348, prop. 1968:99, BeU 1968: 42, rskr 1968: 278 och prop. 1970: 178, BeU 1970: 62, rskr 1970:410). Över generaltuUstyrelsens förslag den 16 augusti1971 har, efter remiss, yttranden avgivits av ,lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd och kommerskollegium. Kollegiet haröverlämnat gemensamt yttrande av och Sverigesmekanför-bund. I skrivelse har Sverigeskemiska industrikontor föreslagit införande av tullfrihet för vinylklorid.Förslaget har remissbehandlats. Ändringarna i Brysselnomenklaturen har, framhåUergeneraltullstyrelsen, tiU syfte att anpassa denna till den utveckUng som skettpå teknikens område och åstadkomma klarare gränsdragningar mellan olikapositioner i nomenklaturen. Flertalet ändringar påverkar inte varaklassificeringen.Ändra ändringar medför att varor kommer att hänföras till annan position änvad som f. n. gäller. förslag till tulltaxeändringarsyftar till att tullarna skall bli så långt som möjligt oförändrade för berördavaror. Ett genomförande av ändringar i tulltaxan innebär ivissa fall formella avsteg från våra åtaganden enligt det aUmänna tull- ochhandelsavtalet (), och tullstyrelsen föreslår att dessa ändringar notifierasi . I fråga om den föreslagna nyöversättningen avBrysselnomenklaturen anför generaltullstyrelsen, att de franska och engelskaoriginaltexterna är likvärdiga när det gäller tolkningen av nomenklaturen ochär avsedda att ha samma innebörd. Det har emellertid vid tillämpningen av nomenklaturengång på gång visat sig att så ej är fallet på alla punkter. Den nuvarandesvenska tulltaxetexten följer i huvudsak den franska nomenklaturtexten. Vissadelar baserar sig emellertid på den engelska texten. På vissa andra punkter harman i den svenska översättningen tagit hänsyn såväl till den franska som denengelska texten. Den svenska texten har därvid i en del fall fått en annaninnebörd än den som avses i nomenklaturen. Men hänsyn härtUl hargeneraltullstyrelsen funnit det mest praktiskt att den svenska tulltaxanbaseras på endera av de båda originaltexterna och att den så ordagrant sommöjligt följer denna. Styrelsen har funnit övervägande skäl tala för attSverige i likhet med övriga nordiska länder skall använda sig av den engelskatexten. Vid remissbehandlingen har styrelsens förslag tUlnyöversättning av nomenklaturen och 'ändringar i tulltaxan på flertalet punkterinte föranlett någon erinran. I det följande lämnas en redogörelse för generaltullstyrelsensförslag och remissyttrandena beträffande de ändringar som Angivna tuUsatser är de som enligt åtagandena iKennedyronden skall gälla fr. o. m. . Fiskextrakt, som har hänförts till nr16.04 C 3 med tull om . per , kommer på grund avnomenklaturändringen att tulltaxeras enligt nr 16.03 med tullfrihet.Överflyttningen har sin grund i svårigheterna att skilja fiskextrakt frånköttextrakt. Någon svensk tillverkning av varan lär ej förekomma ochgeneraltullstyrelsen har därför föreslagit tullfrihet även för fiskextrakt. Rekommendationen beträffande anm. 3 till 21 kap.samt nr 21.05 innebär att homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar(barnmat o. ), som hänförs tUl nr 16.02 (tullfri, menjordbruksregle-rad), nr 16.04 C 3 och nr 16.05 med en tull om . per , nr 20.02 E eller nr 20.06 D med en tull om resp. . per , överflyttas tUl nr 21,05 med en tuU om 7 "lo. För bibehållande av sånära som möjligt oförändrade tullförhållanden föreslår generaltullstyrelsenatt nr 21.05 uppdelas i underpositioner varigenom här avsedda beredningar sominnehåller kött blir tullfria men förs in under jordbruksregleringen, attberedningar som innehåller fisk beläggs med tull om . per och attövriga beredningar beläggs med tull om 70/0. Genom rekommendationen beträffande anm. 8 till 28kap. kommer kemiska grundämnen (t. ex. kisel och selen), dopade för användninginom elektroniken, i form av cylindrar eller stänger, som hänförs till nr38.19 I J med tuU om 11 0/0, att överflyttas tUl nr 28.04 B med tull om 6 kr.per . Under sistnämnda nummer föreslås ingen ändring av tullsatserna,varför de berörda varorna på grund av deras ringa vikt i förhållande tillvärdet praktiskt taget blir tullfria. Svensk tillverkning saknas och varornamedges f. n. tullfrihet med stöd av 13 § tull-taxeringsförordningen. Nomenklaturändringen beträffande anm. 2 e till 29kap. och anm. 1 A till 31 kap. berör klassificeringen av karbamid innehållandemer än 45 viktprocent nitrogen och innebär att kemiskt ren karbamid enligt nr29.25 A med tull om 12 0/0 överflyttas till nr 31.02, där tullen är 9,5 0/0.Generaltullstyrelsens förslag går ut på att all karbamid under nr 31.02 oavsettrenhetsgrad skall beläggas med den tull som är tillämplig för karbamidenligt nr 29.25 A, nämligen 12 "fo. Som m.otiv anförs att en uppdelning avkarbamid efter renhetsgraden i två olika underpositioner under nr 31.02 avtulltekniska skäl om möjligt bör undvikas. All karbamid enligt detta nummer börbeläggas med samma tull. I tillverkas stora mängder karbamid. Enligtuppgift från industrihåll utbjuds karbamid från vissa länder till priser somligger under de svenska produktionskostnaderna. Någon sänkning av tullskyddetför karbamid synes med hänsyn härtill ej lämplig f. n. Förslaget skullemedföra tullhöjning för karbamid innehåUande högst 45 viktprocent nitrogen. På grund av förfinade tiUverkningsmetoder finns emellertidenligt uppgift karbamid med så låg nitrogenhalt inte längre att tillgå påmarknaden, dvs. all karbamid som f. n. importeras är hänförUg tiU nr 29.25 A.Tullhöjningen är alltså endast skenbar. kan godtageneraltullstyrelsens förslag, men påpekar att de blandningar med karbamid ochflytande gödselmedel som ingår under nr 31,02 bör redovisas separat ochbeläggas med nu gäUande tullsats om 9,5 "fo. En åtskillnad härvidlag tordeha intresse även från handelsstatistisk synpunkt. önskemålhar beaktats i generaltuUstyrelsens slutiiga förslag tiU tulltaxa, Blodgrupperingsreagens skall enligtanm, 3 e till 30 kap, överflyttas från nr 38,19 1 J med tuU om 11 "lo tiUnr 30,05 B, där de blir tuUfria, anför, att genomatt biträda en europeisk överenskommelse (SÖ 1966: 68) angående utbyte avreagens för blodgruppsbestämning har förbundit sig att vidta erforderUgaåtgärder för att de reagens som omfattas av avtalet befrias från allaimportavgifter, Monoammonium- ochdiammoniumortofosfater, rena, samt blandningar av dessa föreningar tulltaxerasf, n, enligt nr 28,40 A med tuU om 4,5 o/o. Förslaget beträffande anm. 4 till31 kap. innebär att varorna överförs till nr 31.05 B 1, där tullen f. n. är8"to. föreslår att en särskUd underposition införsunder nr 31.05 med tull om 4,5 o/o för monoammonium- och diammoniumortofosfateretc. i förpackningar vägande . Monoammonium- och diammoniumortofosfaterär relativt betydande varor, varför med hänsyn till en tullhöjning börundvikas. Genomförandet av tuUsamarbetsrådetsrekommendation i fråga om anm. 2 till 33 kap. innebär att i den svenskatulltaxan rumsdesodoriseringsmedel, ej utgörande rumsparfymeringsmedelöverflyttas från nr 38.19 I J med tull om 11 "to tiU nr 33.06 B med tullom 9,5 "fo. anser att tullsänkningen torde saknapraktisk betydelse. understryker vikten av att dessaprodukter i samband med överföringen ej beläggs med särskUd varuskatt. I denrevision av förordningen om särskild varuskatt som företogs har här avseddavaror undantagUs från sådan skatt (prop. 1971: 73, SkU 1971: 34, rskr 1971:198). Nomenklaturändringen i fråga omanm. 1 b) tiU 38 kap. innebär att blandningar av kemikalier och födoämnen,utgörande tillsatsmedel för livsmedel, överförs från nr 38.19 I J med en tuU om11 "fa tUl nr 21.07 D (tullfri, men jordbruksreglerad). förordar attprodukterna i jordbruksreglerings-hänseende jämstäUs med övriga till nr 21.07 Dhänförliga varor. Styrelsen anför, att syftet med ändringen är att underlättagränsdragningen mellan nr 21.07 och nr 38.19 för livsmedelstiUsatser.Införandet av en särskild position under nr 21.07 för de här aktuellablandningarna och särbehandling i jordbruksregleringshänseende skulleeliminera fördelarna med 'ändringen och bör därför av tulltekniska skälundvikas. Då varorna oftast till huvudsaklig del består av födoämnen, synes detrimligt att de jämställs med övriga till nr 21,07 D hänförUga produkter.Statens jordbruksnämnd delar generaltullstyrelsens uppfattning i denna fråga.Grossistförbundet anser däremot att en särskild underrubrik bör inrättas undernr 21,07 med bibehållande av nuvarande tullbdäggning. Överföringen av dessa kemiskapreparat från nr 38,19 till nr 21,07 skuUe medföra att produkterna samtidigtlades under jordbruksregleringen. Detta skulle få till följd att de produkter,varom här är fråga, skulle avgiftsbeläggas, inte efter deras aktivabeståndsdelar utan efter de icke verksamma utdrygningsmedd som måste tillsättasvaran. Som generaltullstyrelsen framhållit tUlsättes hit hänförliga preparat iallmänhet i små mängder. Det näringsvärde som produkterna kan ha är därförhelt ointressant i jämförelse med deras aktiva t. ex. emulgerande funktion. Den föreslagna ändringen skulle fåsom följd att en importör vid import av tillsatsmedel i varje särskilt fallfick hänvända sig till jordbruksnämnden, som med hänsyn till ingående ickeverksamma beståndsdelar hade att fastställa vilken införselavgift som skulletillämpas. Åtgärden att överföra de aktuella produkterna till den sektor somomfattas av jordbruksregleringen skulle sålunda komplicera avgiftsbeläggningenoch i åtskUliga fall vidare leda till en ej oväsentlig höjning av importpålagorna. Det har antytts att nuvaranderubricering av här avsedda kemiska tillsatsmedel under nr 38.19 skulle hautnyttjats för import av livsme-ddsråvaror försatta med små m'ängder andrabeståndsdelar under sken av att varan skulle vara ett tillsatsmedel. Om såundantagsvis skulle ha skett, bör detta icke rimligen medföra att den heltdominerande importen av seriösa preparat inlemmas i den tungrodda apparat somjordbruksregleringen utgör. För att motverka eventueUt missbruk av dennarubrik bör kriterier kunna fastställas i fråga om den procentuella inblandningenav tillsatsmedel i den färdiga livsmedelsprodukten. Uppgifter härom kaninförskaffas hos importören/förbrukaren genom ett särskilt intygsförfarande. Av anförda skäl avstyrker viförslaget att de nu till nr 38.19 hänförliga varorna inlemmas ijordbruksregleringen. En särskild underrubrik för dessa preparat bör i ställetinsättas under nr 21.07 med bibehållande av nuvarande tullbeläggning. Om detta vårt yrkande ej skullebifallas, förutsätter vi att jordbruksnämnden vid fastställande av avgifterundantar alla seriösa preparat från avgiftsbeläggning. Från skyddssynpunkt viså vis jordbraket saknar ju dessa varor praktiskt intresse. och enklaregler bör i så fall också utformas av jordbruksnämnden så att en importör påförhand med någorlunda säkerhet kan avgöra, om en produkt blir belagd medinförselavgift eller inte och i förekommande fall hur stor avgiften blir. Ändringen i fråga om anm. 4 tUl 85kap. samt nr 85.19 medför att s. k. tryckta kretsar, som har hänförtstill diverse olika tulltaxenummer, kommer att tulltaxeras erUigt nr 85.19 Dmed 7 "fo tull. raltullstyrelsenföreslår inte någon ändring av tullsatserna under nr 85.19. Styrelsenframhåller, att tryckta kretsar f. n, hänförs tiU samma nummer som de apparateri vilka de är avsedda att ingå och härigenom kommer att tullbdäggas olika. Denavsedda användningen är vid tulltaxeringen ofta svår att fastställa. Syftetmed nomenklaturändringen är att eliminera denna svårighet. En differentieringav tullen för tryckta, kretsar under nr 85,19 efter deras avsedda användningskuUe motverka syftet med ändringen. Den vanligaste tullsatsen för elektriskaapparater och instrument är 7 "to. Den nya anm. 5 till sjuttonde avdelningen innebäratt icke rälsgående luftkuddefarkoster kommer att överföras från nr 88.02(tullfria) tiU samma kapitel som de transportmedel med vUka de i varje enskiltfall företer den största likheten, dvs. till 87 eller 89 kap. och tulltaxerassom båtar eller motorfordon. Rälsgående luftkuddefarkoster kommer liksomhittills att hänföras till 86 kap. anser det rimligt attifrågavarande farkoster beläggs med samma tullar som motsvarandekonventionella transportmedel. Någon import eller svensk tUlverkning ikommersiellt syfte uppges ej ha förekommit. ändring av texten till nr 87.07innebär enligt generaltuUstyrelsen att gränsletruckar och andra större fordonavsedda för korttransporter av gods i fabriker, magasin eller hamnområden ellerpå flygplatser, men ej avsedda att framföras på allmän väg, flyttas från nr87.02 till nr 87.07. Klassificeringen av dumprar kommer ej att påverkas.Styrelsen föreslår att ingen särskild tullsats för berörda fordon införs undernr 87.07, Detta innebär att tullsatsen för gränsletruckar skulle bli oförändrad(5 "lo) medan för övriga fordon tullen skulle sänkas från 15 "to tUl5 "to- Som motivering framhåller styrelsen att det tulltekniskt är mycketsvårt att skilja mellan större och mindre korttransportfordon. Gränsen mellandessa kategorier måste bli godtycklig. Genom nomenklaturändringen bortfallerbehovet av kategoriklyvning för nämnda fordon. Om särskild tullsats för störretruckar infördes under nr 87.07, skulle den administrativa fördelen med nomenklaturändringenelimineras. Dessutom hävdar styrelsen att de fordon vars tulltaxering kommeratt påverkas är ovanliga och att, om någon svensk produktion av sådana fordonöver huvud taget förekommer, denna måste vara obetydlig. har efter hörande av och ej något att erinra motgeneraltullstyrelsens förslag.