prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Forsknings- ochutvecklingsarbetet är av betydelse för uppdragsverksamheten och ett hjälpmedelför alt provningsanstalten skall kunna vidga och fördjupa sill kompetensområdeoch skapa resurser för framlida efterfrågan inom raraen föruppdragsverksamheten. Provningsanstallensforsknings- och utvecklingsarbete är inriktat på all utvidga, förfina ochteoretiskt underbygga den metodik som erfordras för att klarlägga egenskaperoch funktionssätt hos material och materiel. Arbetet syftar ytterst tUl atlgenom tillämpning av provningsmetoder, mätningar och andra slag avundersökningar öka kunskapema om material och konslmklioner samt i praktikenförekommande påfrestningar på dessa. Som ell led i den tekniska och ekonomiskautvecklingen i landet skall resultaten av anstaltens forsknings- ochutvecklingsarbete ställas lill allmänt förfogande. Delta sker genomsararaanställning av rapporter för publicering eller offentliggörande på annatsätt. Det tillgängliga utrymmetför forsknings- och utvecklingsarbete inom provningsanstallensverksarahetsområde uttryckt i arbetstimraar var 25 240 under budgetåret1967/68, 28 360 /69 och 35 790 un- 4 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 98 der 1969/70. Forskningsarbete i mera betydandeomfattning bedrivs framför allt på laboratorierna vid avdelning C. Genom beslut den 30oktober 1969 uppdrog Kungl. Maj:l ål provningsanstalten all utredaförutsättningarna för att inrätta en kvalitetskontrollstation i övre Norrland.Efter fullgjort uppdrag har provningsanstalten överlämnat enrapport över det utförda utredningsarbetet. Med stöd av delföreliggande utredningsmaterialet föreslår anstalten atl en station förkvalitetskontroll och därtill ansluten provningsverksamhet m. m. inrättas.Enligt förslaget bör stationen förläggas till och organiseras somen filial lill provningsanstalten. Det förutsätts dock alt stationen kommeratt ingå som en enhet i det industriella ulvecklingscentmm (lUC) soraNorrlandsfonden beslutat förlägga tUl . lUC bör därvid svara för vissdel av stationens adrainistra-tion, medan provningsanstallen förutsätts ansvarabl. a. för den tekniska ledningen. Ansvarsfördelningen bör regleras i särskiltavtal meUan provningsanstallen och huvudmannen för lUC. Stationensarbetsuppgifter skall i första hand omfatta kvalitetskontroll och mätteknik,provning, förmedling av tjänster saral under vissa förutsättningar tillhandahållande av lokaler och utrustning. Verksamheten bör byggas upp underen femårsperiod parallellt raed uppbyggnaden av lUC. Erforderliga lokaler förlaboratorier och kontor beräknas ningsanstalten och huvudmannen för lUC. Verksamheten vidkontrollstationen beräknas främst vara av informativ,rådgivande och utredande karaktär. Sedan ett effektivt samarbete kunnatetableras mellan kontrollstationen och industrin, finns förutsättningar att fåökande uppdragsintäkler som bidrag till verksamheten. Under del förstaverksamhetsåret bör enligt förslaget två ingenjörer och ell biträde anställas.Kostnaderna för kontrollstationens verksamhet uppskattar provningsanstallenlill 3,84 milj. kr. Under sararaa periodberäknas stationen få intäkter av tjänster och uppdrag saml bidrag frånforskningsråd m. fl. om 1,75 milj. kr. Provningsanstallen hemställer för delförsta verksamhetsåret vid stationen om dels ett driftanslag av ,dels elt reservationsanslag av . för anskaffning av utrustning. 1970/71 1971/72 Särkostnader 1295 000 1400 000 1505 000 Sarakostnader 303000 310000 325000 Driftbidrag 1598 000 1710000 1830000 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 99 Under /70 har mer än 5 600arbetstiraraar gått åt för koramittéverksarahet. Provningsanstallen fungerarsom expertinstans inom materialprovningar och mätteknik, medverkar vidutarbetandet av statiiga bestämmelser och anvisningar samt deltar bl. a. inationellt och internalionelll slandardiseringsarbete. Anstalten ärrepresenterad i ca 200 koraraittéer och saraarbetsorgan. Bidrag för täckande avunderskott i uppdragsverksamheten Utfall 1969/70 Statens provningsanstalthar på Kungl. Maj:ts uppdrag utrett förutsättningarna för enkvalitetskontrollstation i . Stationen skall enligt förslagetorganiseras sora en filial tUl provningsanstalten och ingå som enenhet i det industriella utvecklingscentrum som Norrlandsfonden avser attupprätta i . Jag finner tillkomsten av en sådankvalitetskonlrollenhet vara av betydande värde särskUt för de raindreindustriföretagen i övre . Jag räknar raed att kontrollverksamhetenkan byggas upp i huvudsak enligt de riktlinjer som angetts i förslaget. Provningsanstalten harbedörat all kontrollverksamheten skall ge ettunderskott av 2,1 milj. kr. och hemställt om ett särskilt anslag för alt täckadetta. Som jag tidigare frarahållit vid rain behandling av anslaget MedelstillskotttiU Norrlandsfonden, bör i den utsträckning kostnaderna för kontrollenheteninte kan täckas av intäkter Norrlandsfondenskjuta lill erforderliga medel. Däremot bör finansieringen av utrustning tillkontrollenheten kunna ske med statsmedel. Beträffande ersättning tillstatsverket motsvarande avskrivning och förräntning av ulrust-ningskapilalelavses sararaa regler korama all gälla sora för provningsanstalten. I detta sammanhang vUljag anmäla all förevarande anslag under /70 merbelastats med765 . Anslag av denna typ är maximerade av . Ibudgelredovisningen för /70 har del därför varit nödvändigt atlredovisa ifrågavarande belopp som förskott för /71. Riksrevisionsverketutreder f. n. frågan. När ärendet har slutiigt beretts avser jag all återkommatill Kungl. Maj: t. Mot bakgrund av pågåendeöversyn av målen för provningsanstallens verksamhet förordar jag oförändratbidragsanslag till anstalten. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 100 Jaghemställer, atl Kungl. att till Bidrag till statensprovningsanstalt för /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Omfattandeinvesteringar behövs för fortlöpande modemisering och komplettering av provningsanstaltens utrustning. Investeringarnaför filialen i beräknas kräva totalt 1 milj. kr., varav 540 000 kr.avser inilialanskaffningar. Även kostnaderna för del nya brandlaboratoriel blir höga. Nya brandugnar har beställts. Medhänsyn till föreliggande reservation uppgår behovet av medel förutrustning under /72 tiU sammanlagt 1 milj. kr. Somtidigare anmälts under anslaget Bidrag lill statens provningsanstall erfordras . föranskaffning av utrustning till den föreslagna kvalitetskontrollstationen iövre . Med hänvisning tillvad jag anfört vid min anmälan av provningsanstallens bidragsanslag räknar jag med attmedelsbehovel under nästa budgetår för utrustning till kvalilelskonlrollenheteni skall tUlgodoses under förevarande anslag, som därvid bör räknasupp med . Av reserverade medel under anslaget bör ytterligare 200 000kr. kunna tas i anspråk för detta ändamål. För provningsanstaltens övrigautrustningsbehov beräknar jag oförändrat anslag. Jagheraställer, alt Kungl. atl till Statens provningsanstalt:Utrustning för /72 anvisa ett reservationsanslag av 1 100 000kr. Verksamheten vid statens skeppsprovningsanstalt Statensskeppsprovningsanstalt utför på uppdrag av myndighet eUer enskild provningar och undersökningar avbetydelse för skeppsteknik och sjöfart. I den mån anstaltens utrustning ochförhållanden i övrigl medger det görs också andra provningar ochundersökningar. Anstalten bedriver äventeknisk forskning inom sill verksamhetsområde. Skeppsprovningsanstaltenleds av en styrelse. Chef för anstalten är en generaldirektör. Anstalten är organiserad på tre tekniskaavdelningar och en administrativ avdelning. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 101 Antalet anställdaden var 87, varav 22 hade akademisk utbildning och 36 utbildning från gymnasiumeller fackskola. Verksamhetenvid statens skeppsprovningsanstalt tiUhör de områden som ingår i utrednings- och försöksverksamheten med programbudgetering.Följande programindelning gäller tills vidare för verksamheten. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. Anslag1 är ett förslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för program 1. Häri ingår även uppdragsforskning, dvs. sådanforskning som finansieras exempelvis avstyrelsen för teknisk utveckling. Som inkomst under anslaget redovisasuppburna avgifter och medel som i raån av behov tagils i anspråk från bidragsanslaget. Intäkter sora svarar raot koraplementkostnaderlevereras in till särskild inkomsttitel på riksslaten. Anslag 2 är ett reservationsanslag som i första handfinansierar programmen 2och 3. Från delta anslag kan också medel föras över till prograra 1 om kostnaderna föruppdragsverksamheten överstiger intäkterna. Anslaget uppdelas iföljande delposter. a. Bidraglill uppdragsverksamhet b. Bidraglill forskning c. Bidragtill myndighetsverksamhet Anslag 3 är ell reservationsanslag som skall finansieraverksamhetens investeringari utmstning. Anslag 1 får i princip inte belastas. För att lösatillfäUiga eller säsongsmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamhetensaml för alt tills vidare tillgodose behov av rörelsekapital disponerar statensskeppsprovningsanstalt enrörlig kredit i på . 1970/71 Anslag 1 000 1971/72Förslag 1 000 I konkurrens med utländskaskeppsprovningsanstalter utför statens skeppsprovningsanstalt uppdrag åt bl. a.varvsindustrin, rederinäringen ochmarinmUitära myndigheter. Ett klart samband kan spåras meUan varvsindustrinsutveckling och anstaltens uppdragsvolym. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 102 Utfall 1969/70 Utfall 1969/70 3 535 000 822 000 4 570 000 830 000 Uppdragsverksamheten vidskeppsprovningsanstalten förutsätts lämna fuU kostnadstäckning. Ersättningenför utförda uppdrag utgår enligt taxa, som anstalten fastställer.Uppdragsvolymen uttryckt i avgifter har fr. o. ra. /66 t. o. /70 ökat raed i rae-deltal 16,2 "/o . Särskiltkraftig var ökningen under /70. Skeppsprovningsanstaltenförutsätter att utvecklingen av uppdragsverksamheten i stort koraraer attfölja sararaa tendens som under den tidigare verksamheten. Anstaltensprissättning på uppdrag måste vara anpassad efter den internationellamarknaden. För att det nyanlagdakavitationslaboratoriet skall kunna utnyttjas effektivt samt på grund av den iövrigt ökande verksamheten bör enligt skeppsprovningsanstalten viss ytterligareextra ordinarie personal anställas. Skeppsprovningsanstaltenhar genora sina goda resurser raöjlighet att effektivt medverka i detskeppstekniska utvecklingsarbetet. Verksamheten är betydelsefull för varvs-och rederinäringarna i . De svenska varven har inneliggande order påmer än 11 milj. lon d.w., varav 77 »/o avser leveranser till utländska kunder.Särskilda medel till skeppsleknisk forskning och utveckling har anvisats /71 (prop. 1970: 82, SU 113, rskr 307). Vid anmälan av anslagentUl styrelsen för teknisk utveckling har jag förordat atl för sarama ändamålunder /72 anvisas elt reservationsanslag av 12 milj. kr.Uppdragsvolymen vid anstalten beräknas öka under /72. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet Jag anser alt verksamheten vid anstalten börbedrivas under samma former som hittUls och heraställer, atl Kungl. Maj:lföreslår att till Statens s/ceppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /72 anvisa elt förslagsanslag av 1 000kr. Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Utfall 1969/70 1 097 000 260 000 1 464 000 286 000 1 862 000 338 000 En nödvändigförutsättning för atl kunna hålla den konsultativa och i allmänhetprojeklbundna uppdragsverksamheten vid skeppsprovningsanstalten på engodtagbar teknisk nivå är atl utrymme finns för långsiktig egen forskning. Medhänsyn tUl den snabba tekniska utvecklingen inora anstaltens verksamhetsområdeoch anstaltens konkurrensläge är det angelägel all målforskningen inteeftersatts. Huvudområdena för anstaltens egen forskning är följande. Metodsludier,experimentella principer och inslrumentulveckling Fartygs manöveregenskaperoch uppträdande i sjögång Omfattande utredningarkring fartygs manöveregenskaper i begränsade vatten pågår på uppdrag avoljebolag och andra intressenter. Sjö-egenskapsproblemen är föreraål förliknande undersökningar. Från sjö-säkerhels- och naturvårdssynpunkl finns delbehov av ett nytt manöver-och våglaboralorium. Kostnaderna för laboratoriet,som bör förläggas i anslutning tiU anstaltens nuvarande anläggningar, kanuppskattas liU ca 15 milj. kr., varav 5 milj. kr. avser byggnadskoslnader.Skeppsprovningsanstalten föreslår, atl får i uppdrag atldels projektera och bygga elt manöver- och våglaboralorium i delsutarbeta förslag lill byggnadsprogram för en mindre skeppsprovnings-ränna ianslutning liU anstaltens nuvarande anläggningar. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 104 Utfall 1969/70 164 000 40 000 Huvuddelen av kostnaderna förmyndighetsuppgifter hänför sig till behandling av remisser och förfrågningarfrån departement och statliga myndigheter,diverse utredningar, försöksverksamheten med programbudgetering samlstudiebesök och visningar. För egen forskningsverksamhetoch sådan expertverksamhel som åliggeranstalten i dess egenskap av statlig myndighet erfordras 2,5 raUj. En kraftig omstrukturering av världenshandelsflottor pågår. Nya fartygstyper krävs för atl klara den växandevärldshandeln på ett rationellt sätt. Detegna utvecklings- och forskningsarbetet vid skeppsprovningsanstaltensyftar lill att öka anstaltens kompelens att bedriva utvecklings- ochprovningsverksamhet och därmed indirekt vidmakthålla den svenskavarvsindustrins konkurrenskraft. Jag finner det också vara angeläget, attanstalten särskUt uppmärksammar behovet avbasforskning inom gränsskiklsmekanik och liknande fundamentala områden.Skeppsprovningsanstalten bör vidare uppmärk-samraa alt ökade sjösäkerhets- ochnalurvårdskrav föreligger i samband med atl myckel stora fartyg angör svenskkust och trafikerar trånga kustvatten. Jag beräknar oförändrat anslag tillskeppsprovningsanstaltens egen forskning och hemställer, alt Kungl. atl till Bidrag till statensskeppsprovningsanstalt för /72 anvisa ett reservationsanslag av2 . 1969/70Utgift 215 926 Reservation 604 356 1970/71 Anslag 500 000 1971/72Förslag 500 000 Med hänsyn tUlden snabba tekniska utvecklingen inom skeppsprovningsanstaltens verksamhetsområde krävs för fortlöpandemodernisering och komplettering av utrustningen . 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 105 Instrumentering ochinredning för den föreslagna mindre skepps-provningsrännan beräknas kosta . Skeppsprovningsanstalten är beredd atl täcka dessa kostnader under ettantal budgetår med början 1971/72 från utrustningsanslaget. För utrustning av delföreslagna manöver- och våglaboratoriel bör anvisas 10 milj. kr. harerhållit i uppdrag alt utföra en tillbyggnad för skeppsprovningsanstalten inomen kostnadsram av 3,3 milj. kr. Reserverade medelpå utmstningsanslagel kommer alt i viss utsträckning las i anspråk förutrustning av de nya lokalema. För skeppsprovningsanstaltens utrustningsbehovberäknar jag . Jag är inte beredd att tillstyrka atl särskilda medelanvisas för det av skeppsprovningsanstalten föreslagna manöver- ochvåglaboratoriel. Jag hemställer, atl Kungl. atl till Statensskeppsprovningsanstalt: Utrustning för /72 anvisa ettreservationsanslag av . 1969/70 Utgift 500 000 1970/71 Anslag 535 000 1971/72 Förslag 570 000 Bidraget utgör statensstöd till Ingenjörsvelenskapsakademiens (IVA) centrala verksamhet (jfr prop.1968: 68 s. 57, SU 131, rskr 304). Anslaget bör höjas med100 . raotsvarande de krav på utredningar ra. sora i takt med deökade insatserna för teknisk utveckling och forskning inom stat och näringslivställs på akaderaien. Vidare bör anslaget räknas upp med . föreslår dämtöver all bidrag på . sora f. n. utgår från styrelsen för teknisk utveckling skall föras överlill anslaget. För nästa budgetår bör anslaget räknas upp raed35 . Jag hemställer, atl Kungl. atl till Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien för /72 anvisa ett anslag av . Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 106 1969/70 Utgift 1 343 622 Reservation 256 378 1970/71 Anslag 1840 000 1971/72 Förslag 1 970 000 Enligt av Kungl. Maj:lden faststäUda stadgar är standardiseringskommissioncentralorgan för den nationella standardiseringsverksamheten och svarar fördenna i del internationella standardiseringsarbetet. Kommissionen skall vidareutarbeta och fastställa svensk standard saml verka för all denna används inomstatlig och verksamhet liksom inom näringslivet. Bland övriga uppgifteringår samordning mellan standardiseringsarbetet och varudeklarationsverksamheten. Kostnaderna förkommissionens verksamhet bestrids genom statsanslag, kontantbidrag frånnäringslivet och ersättningar från statliga verk m. m. samt försäljning avslandardpublikalioner. /67 utgör statsbidraget 60 o/o avnäringslivels kontantbidrag lill verksamheten under del sistförflutnabudgetåret (prop. 1966: 1 bil. 12 s. 42, SU 10, rskr 10). Statsbidraget täckerca en fjärdedel av kostnaderna för verksamheten. Näringslivelskontantbidrag till kommissionen och dess fackorgan under /70uppgick tiU . Koramissionen hemställer därför om statsanslag /72 med 60 "/o av detta belopp eller avrundat 1 920 000 kr.Dessutom hemställer kom-raissionen om statsbidrag till speciella insatser i detinternationella standardiseringsarbetel under nästa budgetår med 150 000 kr.för harmonisering av olika länders standarder och därpå grundade föreskrifterför all kunna undanröja tekniska handelshinder. För svensk industri ochhandeln med svenska industriprodukter är det väsentligt atl ett effektivtstandardiseringsarbete kan bedrivas. a. med hänsyn till behovet av atlundanröja tekniska handelshinder finner jag det angeläget med särskildainsatser för internationell harmonisering på standardiseringsorarådet ochheraställer, atl Kungl. att lill Bidrag tillSveriges för /72 anvisa ett anslagav . 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 107 1969/70Utgift 62 200 000 Reservation 1970/71 Anslag 60 000 000 1971/72 Förslag 51800 000 AB Atomenergi bildades meduppgift att handha det målbundnaforsknings- och utvecklingsarbetet på atomenergiområdet. Aktiekapitaleti bolaget uppgår lUl 14 milj. kr. Staten är ensam aktieägare. godkände (prop. 176, 3LU 22, rskr 344) allmänna riktlinjer för bolagets verksamhet.Dessa riktlinjer har modifierats i samband med riksdagensprövning av anslag till bolaget. Tillföljd av ett konsortialavtal mellan staten och Allmänna svenska elektriska aktiebolaget (ASEA)överfördes Atomenergis resurser för tillverkning av bränsleelement ochför viss projektering lUl elt av staten och , AB Asea-Atom (prop. 1968: 169, SU199, rskr 408). Enligt konsortialavtalel åtar sig staten att även ifortsättningen verka för all de forsknings- och utveckUngsresurser hos Atomenergi, som inte omfattas av avtalet, kanstödja svensk industris kommersiella verksamhet på atomenergiområdét. För budgetåret1970/71 har anvisat 60 milj. kr. godkände vidare(prop. 1970: 1 bU. 15 s. 97, SU 13, rskr 13) särskilda riktiinjer förverksamheten /711974/75 som bl. innebar allbolaget när det gällde statsbidrag till alomenergiverk-samheten skulle utgåfrån en anslagsram ora 290 milj. kr., inräknat kostnadsökningar, förfemårsperioden /711974/75. Anslagsramen till atomenergiverksamheten förutsattes minskamed 1 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1971/721974/75. Bolagets verksamhetär koncentrerad till Studsvik. Här ligger bolagets huvudkontoroch forskningsslation med bl. a. reaktorerna RO, R2, R2-0 och FRO saml olikalaboratorier. I har bolaget kontor jämte vissa mindre anläggningar.Bolaget bedriver ell utvecklingsarbete rörande utvinning av uran ur skiffervid sitt uranverk i Ran-stad. Antalet anställda i bolaget var 1 100 vidingången av /71. Atomenergis verksamhet finansieras tillhuvuddelen genom statsanslag. Kostnadernaför bolagets investeringar i byggnader och andra anläggningar i Studsvikbestrids från ett anslag över kapitalbudgeten (se s. 164). Medel förutvecklingsarbete rörande utvinning av uran anvisas under särskilt anslag (ses. Återstoden av bolagets verksarahet finansieras dels från förevarandeanslag, dels i betydande utsträckning även genom forskningsbidrag och egnainkomster av uppdrag. godkände (prop. 194, SU 220, rskr435) alt viss statens fordran hosAtomenergi fick efterges i saraband raed att kraftstationavvecklades som tungvattenprojekl. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 108 harutsett ett särskilt programråd sora deltar i utformningen av bolagetsutvecklingsprogram på reaktor- och reak-lorbränsleorarådet. I progrararådetingår bl. a. företrädare för Asea-Atom, andra tillverkande förlag ochkraftindustrin. Dessutom finns en särskild forskningsnämnd, som även harställning som nämnd inom styrelsen för teknisk utveckling. Atomkraft baserad påtermiska reaktorsystein är nu koraraersielll etablerad och utgör i flertaletindustrUänder huvudalternativet i kraftutbyggnaden. Den nya tekniken är välförenlig med moderna miljövårdskrav och medger en betryggande säkerhet motokontroUerat utsläpp av radioakliva ämnen i omgivningen. Frågan om närlokaliseringav atomkraflverk till befolknings- och industricentra undersöks.Lättvattenreaklorerna dominerar marknaden. Den snabba utbyggnaden avatomkraften innebär, speciellt för lättvattenieaktorerna, attdrifts-erfarenheterna från aggregat insatta i reguljär produktion är begränsadei förhållande lill den stora volymen beställda eller under byggnad varandereaktorer. Konkurrensen har också successivt framtvingat nya teknisktavancerade lösningar, som aggregatstorlekarna ökat kraftigt. Delrisktagande som detta kan innebära beträffande nyinstallationerna gör detangelägel atl bibehålla kvalificerade tekniska utvecklingsresurser även under1970-lalet. Den termiska reaktortypenväntas dorainera atomkraftutbyggnaden elt gott stycke in på 1980-talel, då denförutsattes bli i växande utsträckning kompletterad med den snabbabridreaktorn. De större industrUänderna bedriver sedan lång lid tiUbaka ettutvecklingsarbete på området. Innan bridreaktorn blir en komraersiell realitet,är det ur ekonomisk synvinkel önskvärt att ålerulnyttja plutonium i ler-raiskareaktorer. I länder raed en inheraskreaklortillverkande industri under uppbyggnad är det vanligt atl staten görbetydande insatser för att främja forskningoch utveckling på atomenergiområdét.Staten tillhandahåller exempelvis forskningsreaklorer och speciallaboratorieroch står som ekonomisk garant för raer avancerade och långsiktiga utvecklingsprojekt.På detta sätt får den tillverkande industrin ett myckel värdefullt stöd försin verksamhet. I takt medkärnkraftulbyggnaden aktualiseras kärnbränsleförsörjningen i hela dess viddalltmer, inle minst tillgången på anriknings-och upparbelningsljänster.Prospekteringen efter uranmalmer ökar över hela världen, delvis med ekonomisktstöd av allmänna medel. Den svenska atomkraftutbyggnadenunder 1970-talel representerar en investering av . ochkommer att placera vårt land i främsta ledet, när det gäller installerad effektper Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 109 Asea-Atom koncentrerar sitt tillverkningsprogramtill lällvat-tenkokarreaktornoch bränsle för vattenreaktorer. När del gäller utveckling och utvärdering samarbetar Atomenergi och Asea-Atom. Forsknings-och utvecklingsarbetet vid Atomenergi ökar över huvud laget svensk industris möjligheter atl konkurrera påden expansiva internationella marknaden för reaktorer, bränsle ochkomponenter till atomkraft-stationer. Svensk industri har hävdat sig väl påatomenergiområdét där det ofta ställs myckelhöga krav på lillverkningskvaliteten. framställerexempelvis kapslingsrör för bränsle och specialrör för värmeväxlare. har på sitt tillverkningsprograra tyngrekomponenter, främst reaktortryckkärl. Atomenergis redovisning av medelsbehovetför /72 är fördelad på tio program. Programraen 13 behandlarutredningsarbete och viss forskning inom atomenergiområdet och program 4 övriglångsiktig forskning.