prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Medel härför har innevarande budgetåranvisats under tredje huvudtiteln. Jag hemstäUer, atl Kungl. Maj:t föreslårriksdagen alt lill Tekniska attachéer ni. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 13 Kommittéer m. m. 1969/70Utgift 2 641630 Reservation 358 370 1970/71 Anslag 3 500 000 1971/72 Förslag 3 500 000 Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemstäUer, atl Kungl. att lill Kommittéer m. m. för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 111164 Reservation. 1970/71 Anslag 200 000 1971/72Förslag 200 000 Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemställer, alt Kungl. att till Extra utgifter för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 1969/70Utgifti 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 4 287000 4 525 000 ' för hantverk och industri: Förvaltningskostnader och Statens institutför hantverk och industri: Utrustning och inredning. förföretagsutveckling (SIFU) har lill uppgift att främja näringslivels tekniskaoch ekonoraiska utveckling raed särskild hänsyn till de mindre och medelstoraindustriföretagen saml hantverket. Det åligger institutetbl. a. atl bygga upp kunskaper och erfarenheter i tekniska, administrativa,kommersiella och ekonomiska frågor av betydelse för utvecklingen inom industrioch hantverk saml alt förmedla dessa kunskaper genom kurser, föreläsningar,publiceringsverksamhet och rådgivning. Institutet bedriver även försöks- ochutvecklingsarbete saml utför provningar och undersökningar. Institutei leds av en styrelse. Chef är enöverdirektör. Inom institutei finns tre byråer. Dessa är allmänna byrån,informations- och ulbild-ningsbyrån saml tekniska byrån. Regionalkontor finns iMalmö, , och . Beräknad ändring1971/72 Handläggande personal Övrig personal Avlöningar Sjukvård Reseersättningar Utrustningoch inredning därav engångsutgifter Lokalkostnader Vissaexpenser Utredningar Intern utbildning Lönekostnadspålägg -fl 496 000 -f 238 000 Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 15 Löne- och prisomräkning542 , varav . Enligt beslut avriksdagen (prop. 1970: 1 bil. 15 s. 34, SU 13, rskr 13) skall institutetbedriva viss egen utredningsverksamhet. Institutets allmänna verksamhet böräven orafatla marknadsföringsfrågor. Vidare bör institutets kursverksamhetinriktas bl. a. på företagsledareutbildning och nya tekniska yrken inom områdenmed snabb utveckling. För var och en av dessa tre nya arbetsuppgifter behövsytterligare en tjänst som byrådirektör (+ . I likhet med institutetsövriga tio sektionschefstjänster bör tjänsterna som chef för resp. allraänna,eltekniska saral process-, mät- och kvalitetstekniska sektionerna föras upp påinstitutets personalförteckning. Härför erfordras tre tjänster somavdelningsdirektör (-t- . Som sekreterare åt varoch en av cheferna för institutels tre byråer erfordras ett kvaUficeratbiträde (-1- . För att biträda vidinstitutets utåtriktade tekniska information behövs en dokumentalisl, varfören tjänst som byråingenjör bör inrättas. kan arvodet till enhalvtidsanställd biblioteksamanuens dras in (4- . Med anledning av övergångtill nytt redovisningssystem kan en biträdestjänst dras in ( . Medel bör anvisas förreseersättningar som har samband med institutets myndighetsfunktion (-1- . Engångsanvisning fordrasför ny telefonväxel (-f-191 000 kr.) och för möbler m. m. till nya tjänsterum(+ . Kostnader till följd avökat lokalinnehav (-|- . Institutet bör anvisasexpensmedel för den aUmänna administrationen (4- .) och förredovisningscenlralens befattning med institutets verksarahet (-|- 100 000kr. Medel behövs förutbildning av institutets personal (-. Medel för ytterligareutredningar och förberedelser för den fortsatta oraläggningen av institutetsverksamhet erfordras inte fr. o. ra. /72 ( . 1970: 1 (bil. 30) redovisade jag min syn på de förslag, som lagts fram av utredningen omstatens och industri i betänkandet Aktivföretagsutveckling (Stencil Fi 1968: 9). Jag delade därvid utredningensuppfattning all de statliga stöd- och serviceåtgärderna för den mindre ochmedelstora industrin behövde samordnas. På grund av vissa pågående utredningar,främst kommerskollegieutred- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet ningen och exportfrämjandeutredningen, vilkaberör den statiiga administrationen inom detta och angränsande områden, fannjag det inte möjligt atl la ställning till utredningsförslaget i dess helhet.För att onödiga dröjsmål skulle undvikas, förordade jag emellertid en partiellomorganisation av institutet och förstärkning av dess resurser. Enligt beslut(SU 13, rskr 13) omorganiserades institutet fr. o. m. . Isamband därmed erhöll institutet även sitt nuvarande namn. Kommerskollegieulredningenväntas lägga fram sina förslag . Med hänsyn härtill är jag inte nuberedd alt föreslå en ytterligare förstärkning av institutets resurser. Förnästa budgetår räknar jag därför med i stort sett oförändrade anslag. Med hänvisning tiUsammanställningen hemställer jag, alt Kungl. atl lill Statens institutför företagsutveckling: Förvaltningskostnader för /72 anvisa ettförslagsanslag av . till främjande av företagsutveckling m. m. 1969/70 Utgifti 1522 969 Reservation 1970/71 Anslag 2 200 000 1971/72 Förslag 2 400 000 Anslaget Statens institutför hantverk och industri: Bidrag tiU kursverksainheten. Anslaget är avsett atltäcka dels inkomstunderskotl främst för institutets undervisningsverksamhet,dels kostnader för visst särskUt utvecklings- och utredningsarbete. 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal -f3 -1-1,5 ' Enligt institutets bestämmandeinom ramen för tillgängliga medel. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet Beräknad ändring 1971/72 + 1 800 000 -t- 100 000 Bidrag till informations- och doku- Medel för särskild insats i övre Medel för vissa utredningar Bidrag tUl fortbildning av företagare- LÖnekostnadspälägg vid arvoden till speciallärare m. fl. + 2 660 000 Utbildningsverksamhet, främst genomkorta koncentrerade fort bildningskurser, är institutets lill orafatlningen största uppgift. Institutei framhåller angelägenheten av all kursavgifterna kan hållas på en rim lig nivå och föreslår ett statligt bidrag som motsvarar . per under- visningstimrae. Vid beräknade 33 000timraar skulle detta motsvara ett bidragsbehov av 2 mUj. Institutet föreslåratt medlen till lönekostnadspålägg vid arvoden till speciallärare m. fl. fr. o. m. nästabudgetår räknas in under bidraget till undervisningsverksamheten. med hänsyn till beräknade timersättningar ochförutsedd volymökning. Med hänsyn till delökade statiiga stödet till vuxenutbildning, väntadkostnadsökning och höjda kursavgifter bör slipendiemedlen för fortbUdninghöjas från . Medlen förinstitutets Norrlandsprogram bör ökas från . Institutet har därvid räknat med alt av medelsökningen utnyttja200 . för samarbete med Expolaris i , . för all inrätta ett utbildningscentmm i och 200 000 kr.för uppsökande kon-sulentverksamhel m. m. För att ökainstitutets allmänt utredande verksamhet bör det härför disponibla beloppethöjas från . Sju kurser planerasför fortbildning av företagareföreningarnas personal. Kostnaderna beräknasdärvid stiga från . Med hänvisning lill vad jag anfört vidmin anmälan av institutets anslag tUl förvaltningskostnader är jag inte bereddatl förorda någon större uppräkning av förevarande anslag. I syfte atlförbättra institutets Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 18 möjligheter atl vidareutveckla främst denutbildningsverksamhet, som är inriktad på förelagsledare inom mindre ochmedelstor industri, har jag räknat med en ökning av bidraget lillundervisningsverksamheten med . Jag finner del vidare angelägel atlstipendiemöjligheterna för fortbildning byggs ut. För ändamålet beräknar jagsararaanlagt . för nästa budgetår. Totalt beräknar jag anslaget till2,4 milj. kr. I detta saramanhang villjag anraäla att förevarande anslag under /70 raerbelastats med784 . Anslag av denna typ är maximerade av . I budgetredovisningenför /70 har det därför varit nödvändigt att redovisaifrågavarande belopp som förskott för /71. Riksrevisionsverkethar med anledning av del inträffade avgivit en revisionspromemoria, som f. n.är föremål för remissbehandling. När ärendet har slutiigt beretts avser jag atlåterkomma till Kungl. Jag hemställer, atl Kungl. att till Statens institutför företagsutveckling: Bidrag till främjande av företagsutveckling m. m. /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70 Utgifti 611083 Reservationi 34109 1970/71 Anslagi 825 000 1971/72 Förslag 825 000 ' Anslaget Befrämjande av hemslöjden Från anslaget, somdisponeras av kommerskollegium, läranas bidrag till olika hemslöjdsändamål. I hemslöjdsulredningensbetänkande (Stencil Fi 1967: 9) förordades atl en hemslöjdsförening i varje länfår bidrag från det allmänna för att täcka kostnaderna för enhemslöjdskonsulent med i princip lika tUlskott från staten och från berörtlandsting. Genomförandel av 1968 årsriksdagsbeslut om en nyordning och förstärkning av del statliga stödet tillhemslöjden på grundval av hemslöjdsutredningens betänkande påbörjades /69. Den nya organisationen har i stort sett genomförts ilandet. Vissa lokala förhållanden har dock medfört, atl frågan om landstingensprincipiella inställning till bidragens storlek samt om organisationen av länshemslöjdsföreningeller länsheraslöjdsförbund i ett par fall ännu inte kunnat lösas. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 19 Mot denna bakgrundföreslår koraraerskoUegiura, att för /72 statsbidrag utgår konsulent på heltid i 22 län, medan återstående två län får bidrag till enhalvtidsanstäUd konsulent. Eftersom den nya ordningen torde vara / 72 räknar kollegiet raed att bidragen lUl övergångskostnaderskall kunna rainskas raed . Vidare föreslår koraraerskoUegiura bl. a. ökatbidrag till och ytterligare medelför specialiserad rådgivning utöver den allraänna rådgivning sora handhas avheraslöjds-konsulenterna. På grundval av de beräkningar som gjorts inomkollegiet föreslås atl anslaget höjs med . till samraanlagt 1 005 000kr. Med hänsyn till en viss minskning avmedelsbehovet för övergångskostnader bör möjlighet föreligga att inom ramenför anslaget genomföra den av kommerskollegium föreslagnakonsulentorganisationen. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp raedoförändrat belopp. Jag hemställer, att Kungl. att till Främjande avhemslöjden för /72 anvisa ett reservationsanslaa av . Nytt anslag (förslag) 5 000 000 Norrlandsfonden, sombildades , har till uppgift atl främja näringslivets utveckling iNorrland. Fondens verksamhet har finansierats genora årligaavsättningar av statens andel av vinstmedel. Sålunda har fonden för vartoch ett av åren 19611970 tillförts 15 milj, kr. beslöt åren 1961(prop. 77, SU 89, rskr 233) och 1966 (prop. 21, SU 32, rskr 97) atlverksamhetsperioden i vartdera fallet skulle omfatta . Den andra av dessaperioder utlöpte raed utgången av . Enligt statsmakternas ställningstaganden (prop.1970: 85, SU 106, rskr 272) skall fondens verksamhetsoraråde fr. o. ra. utvidgas så atl stöd kan utgå även tillvissa andra projekt än sådana sora kan hänföras tillmanufaktureringsindustrin. Vidare skall fonden ha liU uppgift alt saraordna denindustriella servicen i . Med hänsyn lill fondens vidgadeverksamhetsområde skall det årliga medelsrillskottel ökas till 20 milj. kr.,varav 15 milj. kr., som , avsätts av statens vinst från . 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 20 orafinansieringen av del ytterligare medelstillskott om 5 mUj. som skall skeinora den fastlagda raraen för del totala regionalpolitiska stödet (prop.1970: 75, SU 103 och BaU 40, rskr 270 och 304). I proposition 1970: 85 (s. 21) anfördesbl. a. att fonden borde pröva frågan om ett industrielltutvecklingscentrum (lUC) i . I överensstämmelse härmed harfonden på grundval av en utredning, som utförts av en arbetsgmpp, funnitatl detta bör kora-ma till stånd. En särskUd utredningsman har vidare av fondenfått i uppdrag atl närmare precisera verksamhetsinriktningen för lUC ochutarbeta förslag till organisation. Utredningsmannens förslag, som grundar sig på fondens nyssnämnda utredning,överlämnades lUl fonden . Del innebär i huvudsakföljande. IUC:s huvudsyfte är atl bistå industrin iproduktutvecklingsarbetet. I ett utbyggt skede avses sålunda lUC ha resurserför att kort uttryckt biträda företagen i arbetet atl föra fram en produktfrån idé lill produklionsslart. Verksamheten skall främst inriktas på atlbetjäna mindre och medelstor industri i övre och byggas upp i nära kontakt med redan existerandeserviceinstitutioner och befintlig industri. lUC föreslås få femhuvudfunktioner, nämligen en marknadsfunktion, en produklutvecklingsfunktion,en provnings-/konlrollfunktion, en utbildningsfunktion och ell s. k.kontaktsekretariat. För provnings-/kon-irollfunktionenavses statens provningsanstall svara genom atl en av an-stallenföreslagen kvalitetskontrollstation i ingår som en enhet i lUC.Utbildningsverksamheten inom lUC föreslås bli adrainistre-rad av , som redan är engagerat i sådan verksamhet iNorrland. lUC skall vidarebedriva sin verksarahet i nära kontakt med berörda landsting och företagareföreningar. Ettsamarbete avses även komraa till stånd raellan lUC och den organisation förhögre teknisk utbUdning och forskning som skall upprättas i övre (jfrprop. 1970: 88, SU 133, rskr 296). lUC föreslås bli organiserat i form av enstiftelse med Norrlandsfonden, statens provningsanstalt, statens institut förföretagsutveckling, styrelsen för tekniskutveckling samt landslingen i och somstiftare. Personalen vid lUC beräknas uppgå till ca 50 personer.Under det första verksamhetsåret bedöms ca 20 personer behöva anställas.Kostnaderna för lUC har för den förstafemårsperioden beräknats tUl drygt 14 milj. kr. Huvuddelen av finansieringenfömtsatts ankomma på Norrlandsfonden. lUC föreslås starta sin verksamhet den 1juli 1971. För att kunna skapa en gynnsamindustriell miljö i övre , frärast för mindre och medelstorföretagsamhet behövs resurser för produktutveckling och kvalitetskontroll. Jagfäster därför stor vikt vid Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 21 Norrlandsfondens insatser för atl upprätta ettinduslrielll utvecklingscentrum i . Jag vill stryka underangelägenheten av att verksamheten kan inledas vid den planerade tidpunkten.Till frågan ora resurser för provning och kvalitetskontroll återkommer jag vidmin an-raälan av anslaget Bidrag till statens provningsanstall. Enligtförslaget skall ansvaret för finansieringen av lUC huvudsakligen faUa på Norrlandsfonden.Med hänsyn till att fonden föreslås erhåUa ett tillskott av medel överstatsbudgeten utgår jag från att detta ansvar under den första femårsperiodenskall gälla även för provnings- och kontrollverksamheten. Jag är sålunda inteberedd atl förorda atl särskUda medel anvisas för detta ändamål. Med hänvisning lill vad jag tidigare anfört,förordar jag atl ett särskUt anslag av 5 milj. kr. för finansiering av en delav Norrlandsfondens verksamhet förs upp under trettonde huvudtiteln. Den förbudgetåren 1970/711972/73 fastställda raraen för regionalpoUtiskt stöd börnästa budgetår belastas med 5 milj. kr. Jag hemställer, atl Kungl. atl till Medelstillskotttill Norrlandsfonden för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Utbildningsåtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin 1970/71 Anslag 2 500 000 1971/72 Förslag 2 500 000 Från anslaget, somdisponeras av , bestrids delsadministrationskostnader, dels arrangemangsbundna kostnader för produktion avkurser saml för rese- och traktaraenlsbi-drag m. m. för ulbUdningsinsatser inomtexlU- och konfektionsindustrierna och den manueUa glasindustrin.Utbildningsåtgärderna ingår i ett fyraårigt prograra för lextU- ochkonfektionsindustriema /711973/74 och elt treårigtprograra för den raanuella glasindustrin /711972/73. 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Statens insti- Dep.chefen lutför företagsutveckling Handläggande personal 2 "I I Övrig personal 1 I f IQf 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Administrationskostnaderhos statens institutför företagsutveckling Arrangemangsbundnakostnader för den glasindustrin 140 000 50 000 170000 2 500 000 -i- 14 000 + 5 000 + 5 000 + 3 000 I enlighet medstatsmakternas ställningstagande (prop. 1970: 41, SU 62, rskr 166) räknarinstitutet raed oförändrat anslagsbehov för nästa budgetår. Mot bakgrund av dengjorda fördelningen av dessa raedel för hela programperioden (jfr prop. 1970:41 s. 57) är jag inte beredd att nu biträda det förslag till viss omfördelning,som lagt fram. Jag hemställer, atl Kungl. att tillUtbildningsåtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt den manuelltarbetande glasindustrin för /72 anvisa ett reservationsanslag av2 . Omstäliningsfrämjande åtgärder för textil-och konfektionsindustrierna Nytt anslag (förslag) 2 500 000 Efter bemyndigande avKungl. Maj:t tUlkallade jag sakkunniga för översyn av vissafrågor rörande textil- och konfektionsindustrierna TEKO-utredningen.i Landshövding , ordförande, byråchefen , f.d. riksdags-edamotenSigrid , direktören , förbundsordföranden ,direktören , kommerserådet , förbundsordföranden ,direktören och direktören . 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 23 I direktiven för utredningen konstateradejag alt del aktuella läget inom de berörda industrierna påkallade en utredningav deras konkurrensförutsättningar och ulvecklingsraöjligheler. Som enhuvuduppgift för utredningen angav jag atlundersöka textil- och konfektions-(TE-KO-)industriernas möjligheter allunder rådande internationella förhållanden framgångsrikt och varaktigt stärkasin konkurrenskraft genom fortsatt strukturell omvandling. Beträffandedirektiven i övrigl får jag hänvisa lill riksdagsberättelse (s. 238). Utredningenlade fram ett delbetänkande Förslag om upphandling, exportoch utbUdning på TEKO-området (Stencil I 1969: 6). Delbelänkandel innehöllförslag lill åtgärder, sora utredningen fann del angeläget atl genomföra såsnart som raöjligl och som ansågs kunna bli behandlade relativt fristående frånen mera grundläggande strukturanalys av . På delbetänkandet efterremissbehandling grundade förslag om dels ett prograra för främjande avTEKO-industriernas export, dels ett utbUdningsprogram har sedermera antagilsav (prop. 1970: 41, BaU 23, SU 6062, rskr 164166, 188) och är nuunder genomförande hos de adrainislrerande myndigheterna,kommerskollegium och . Utredningenhar avlämnat sitt slutbetänkande TEKO-industrierna inför70-talel Del III(SOU 1970: 5960). Efterreraiss har yttranden över betänkandet avgelts av kommerskollegium,näringsfrihetsrådet, näringsfrihelsombudsmannen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),(), (), styrelsen för teknisk utveckling(STU), länsstyrelserna i . och , för den mindreindustrin, investeringsbank. (), , hantverks- och industriorganisation(SHIO), allraänna exportförening, sora överlämnat gemensarat yttrande raed ,grossislför-bund, . ,, som överlämnat yttranden frånKonfektionsindustriför-eningen ochTextilrådet, (), Landsorganisationeni (LO), () saml Sverigesakademikers centralorganisation (). Eftersamråd med cheferna för och tar jagnu upp utredningens slutbetänkande lill behandling. För överblickens och sammanhangetsskull redovisas därvid på åtskUliga punkter även förslag, sora inte kräverriksdagens beslut. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 24 I en genomgång av den inhemska konsumtionensförändringar under 1960-lalel konstaterar utredningen inledningsvis allTEKO-industrierna tillverkar varor för såväl industriella ändamål som slutligkonsumtion. Totalt sett har den slutliga konsumtionen av samtligavaruhuvudgrupper under 1960-talel varit klart expansiv. Den årliga värdemässiga konsumtionsökningen var sålunda förteknisk textil, t. ex. maskinfilt, cordväv, ca 7 "/o, för hem- ochinredningslextilier ca 8 "/o och för kläder ca 5 "/o. Bakomgenomsnittstalen döljer sig tillbakagång och stagnation i vissa delsektorerliksora expansion i andra. Utredningen konstaterar alt rörligheten ikonsumenternas inköp är betydande mellan olika delar av sortimentet. Detenskilda företagets framgång blir betingat av dess förmåga atl välja ul ochkomma in på de expansiva delmarknaderna. Utredningen beskriver den snabbaomstrukturering som skett av den svenska distributionen av TEKO-varor. Det mestframträdande draget har här varit den snabbt ökandebetydelsen av varuhus och mångfUialföretag, vUka beräknas numera svaraför ca 50 "/o av den samlade delaljhandelsförsäljningen. Saratidigt har defrislående lextilaffärernas marknadsandel under 1960-talel gått ned från tvåtredjedelar till omkring 40 "/o. De större inköparna i detaljislledel harraöjligheter att påverka producenternas tillverkning. Detta kan ske genom alldetaljisten gör s. k. specifikalionsköp och företar produktutveckling i egenregi eller i samarbete med leverantörer. Genom långlidsavtal och stora inköpkan detaljisten erhålla varan till förmånliga priser. De större företagen harvidare tillräcklig kunskap för atl göra köp varhelst i världen det förefallergynnsammast och får därigenom en stark förhandlingsposition gentemot de svenskaleverantörerna. Bristen på egna producenlraärken för en stor del avkonfektionsföretagen gör det svårt för leverantörerna all genom aktivaremarknadsföring direkt till konsumenten skapa sig en bättreförhandlingsposition. Den svenska utrikeshandeln med TEKO-produkter har utvecklat sig inom ramenför en mycket snabbt expanderande världshandel och kraftiga förskjutningarmellan olika länder med avseende på export- och imporlandelar. SärskUt intressehar de effekter på TEKO-handeln som uppstått som en följd av integrationen inomEFTA och EEC. ökade EFTA-ländernas export avTEKO-varor till länder inom del egna området värdemässigt med 185 "/o,medan exporten lill länderna utanför EFTA minskade med 5 "/o. Också förEEC:s del ökade internhandeln med TEKO-varor i väsentligt snabbare takt änhandeln med länder utanför blocket. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 25 För del har importen av bearbetade TEKO-varor under1960-lalet ökat med ca 10 "/o. Sora fraragår av följande tablå harimportlillväxten varit särskilt snabb beträffande konfektionsvaror saral vävoch plagg av trikå. Iraportandelarna för dessa varuora-råden låg i början av1950-lalel på ca 5 «/o, men har därefter vuxit mycket snabbt. Kläder ej av trikå EFTA-länderna inklusive ochPortugal svarar numera för en huvuddel av den svenska TEKO-importen. När detgäller konfektionsvaror, har deras värdemässiga andel av TEKO-importen vuxitfrån 34 o/o liU 58 »/o . Även de s. k. låglöneländernas andel avkonfektionsimporlen har under 1960-lalel ökat snabbi och uppgick lill ca35 "/o. har lågprisländernas andel avlotalimporten upphört att stiga. fortsätter emellertidlågprisiraporten all öka absolut sett. Saratidigt som den växande importenskapar problem för den inhemska TEKO-industrin betyder den dels atlkonsuraenterna får ett rikhaltigare sortiment av varor än eljest, dels allprisnivån blir lägre än om lågpriskonkurrens utifrån saknades. Utredningenpåpekar all detta också har en social aspekt. Enligt en araerikansk utredningköps de iraporlerade lågprisvarorna i större utsträckning av låginkorasttagareän av bättre situerade konsumenter. Den svenska exporten av TEKO-produkter har ökat kraftigt under en följd av åroch närmar sig nu . Den genomsnittliga årliga exportökningen har under 1960-talel värdemässigt legatpå ca 17 o/o och har därmed väsentiigt överstigit både ökningen för den samladesvenska induslriexporten och importökningen på TEKO-området. Exporten startadeemellertid vid periodens början från en relativt låg nivå och dess andel avproduktionen stannar trots de stora relativa ökningarna på de flestavaruområden vid låga procenttal. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 26 redningenkonstaterar, all exportexpansionen varit störst på de varuområden, därimporten vuxit snabbast, och minst där importuppgången varit långsam. Exportens EFTA-inriktning har under1960-talel blivit alltmer markant.