prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Andra hyrestvister följer de allmänna förfarande-reglernaför sådana tvister. 3.5.2 Kommittén.Konmiittén föreslår ingen ändring av den grundläggande regeln att tvist mellan bostadsrättsförening och bostadsrättshavare skall handläggas av allmän domstol. Ifråga om tvist om medlemskap i bostadsrättsförening föreslår kommittén att detnuvarande skilj emannaförfärandet slopas och ersätts med domstolsprövning.Vidare föreslås för det fall bostadsrättshavaren går miste om sin bostadsrättoch i stället skall anses inneha lägenheten med hyresrätt den ändringen atttvist om hyresvillkor skall handläggas av hyresnämnd i stället för av domstol. 3.5.3 Remissyttrandena.De föreslagna reglerna om prövning av tvister har kritiserats i åtskilliga remissyttranden. Enligt hyresnämnden i skulle det från såväl allmän som enskild synpunkt vara till fördel att låta vissa tvister beträffande bostadsrättsförhållanden gå till hyresnämnd. Häri genom skulle nämndens speciella kunskaper beträffande hyres- och boende frågor kunnat utnyttjas. kan också erbjuda parterna en snabb och billig process med ett påtagligt inslag av medling. Liknande synpunkter framförs av hyresnämnden i Göteborys och län, som emellertid un derstryker att tvister av föreningsrättslig natur inte bör överlämnas till hyresnämnd. Hovrätten för Nedre framhåller att en prövning av föreningens vägran att bevilja medlemskap åt den som förvärvat bostadsrätt främst innefattar en skälighetsbedömning. Inte sällan lämpar sig sådan tvist för medling och förlikning. För den enskilde torde det framstå som förenat med mindre svårigheter att söka rättelse hos hyresnämnd eller skiljenämnd än atl väcka talan vid domstol. Tvist om medlemskap rör ofta personliga angelägenheter som bör behandlas så att de inte tilldrar sig onödig upp märksamhet. Alt medlemsfrågor prövas av hyresnämnd förordas också av hyresnämnderna i samt . Hyresgäster nas och . Fleraremissinstanser anser del lämpligt alt fråga om tillstånd till totalsublokation liksom vid hyra handläggs av hyresnämnd i stället för som kommitténhar föreslagit av domstol. Till dessa instanser hör , hovrätten förNedre , kommerskollegium, , hyresnämnderna iStockholms, samt . skallkunna tjänstgöra som medlingsorgan vid tvist om avflyttning i samband med altnyttjanderätten har förverkats föreslås av hyresnämnden i ochFöreningen och stadsdomare. KungLMaj:ts proposition nr 1971 67 Vadbeträffar hyresnämnds sammansättning vid prövning av bostadsrättstvisterframhåller hyresnämnden i atl det torde uppkomma behov av att inämnden ha ledamot som är förtrogen med bostadsrättsrörelsens förhållanden.Samma synpunkt framförs av hyresnämnden i som föreslåratt sådan ledamot får ersätta faslighets-ägarrepresentanten ibostadsrättsärenden. 3.6Förbud mot upplåtelse av annan andelsrätt än bostadsrätt 3.6.1Gällande rätt m. m. Vid bostadsrättslagens tillkomst ansågs föreningsformenvara den naturliga för upplåtelse av lägenhet under nyttjanderätt förobegränsad tid. Förbud infördes därför för annan än bostadsrättsförening altdriva sådan verksamhet (1 § tredje stycket bostadsrällslagen). Genomövergångsbestämmelse fick dock äldre föreningar och aktiebolag rätt altfortsätta sin verksamhet beträffande hus som då tillhörde dem. Som komplementtill förbudsbeslämmelsen i bostadsrättslagen togs i den allmännaföreningslagstiftningen in förbud för ekonomisk förening med ändamål att beredabosläder åt medlemmarna att upplåta lägenhet under nyttjanderätt annat än förbestämd tid, om inte upplåtelsen skedde under bostadsrätt (numera 113 §föreningslagen), överträdelse av förbudet i bostadsrällslagen ellerföreningslagen kan straffas med dagsböter (63 § bostadsrällslagen, 111 §föreningslagen). Bostadsrällslageninskränker således inte rätten för sammanslutning att upplåta andelsrätt somförenats med rätt att disponera lägenhet för begränsad tid. Sedanhyresregleringen införts uppträdde på bostadsmarknadenbostadsföreningar vilka var organiserade som bostadsrättsföreningar med denskillnaden att lägenheterna upplåts åt medlemmarna . I en delfall hade denna form valls för alt kringgå priskonlrollen på bostadsmarknaden,men i vissa fall hade formen tillämpats på grund av de praktiska svårigheternavid genomförandet av bostadsrättsföreningar, bl. a. dröjsmål med godkännande avekonomiska planer. Genoin en ändring i konlrollagen förbjöds förening,som inle var bostadsrättsförening, och aktiebolag att utan hyresnämndenstillstånd upplåta andelsrätl med vilken följde rätt att besitta eller hyralägenhet. För redan bildade föreningar eller aktiebolag föreskrevs vissaövergångsbestämmelser. De innebar i huvudsak alt sammanslutningarna fick rättatt fortsätta sin tidigare verksamhet. I samband med attkontrollagen upphörde att gälla överfördes förbudet mot vissa andelsupplåtelsertill förskoltslagen (3 §). Härvid undergick reglerna vissa sakliga ändringar. Sålundautsträcktes förbudet till att gälla hela landet och inte bara de delar därhyresregleringslagen är tillämplig. Vidare slopades möjligheten till dispens.Samtidigt begränsades emellertid tillämpningsområdet till alt omfatta endastbostadslägenheter. Något hinder för sammanslutning att förena andelsrätt med entill tiden begränsad nytt- 68 KungL Maj:ts proposition nr 1971 janderälltill lokal föreligger således inte numera. Genom särskild övergångsbestämmelsehar förening eller aktiebolag, som före förskottslagcns ikraftträdande fållupplåta andelsrätt förenad med nyttjanderätt lill lägenhet i föreningens ellerbolagets hus, getts forlsall möjlighet all upplåta sådan andelsrätlbeträffande lägenhet i huset. Också i annat fall kan förening eller aktiebolag,som före ikraffträdandet drivit verksainhet i vilken ingår upplåtelse av sådanandelsrätt, efter särskilt tillstånd av länsstyrelse få fortsätta sinverksamhet. Kommittén påpekar atl bostadsrällslagen kom till för att tryggaföreningsmedlemmarnas rält lill lägenheterna och skydda dem mol osundabosladsföretag. En särskild lagstiftning ansågs nödvändig med hänsyn lill bl.a. de ofta stora kapitalinsatser föreningsraedleramarna gjorde. Eftertillkomsten av bostadsrättslagen har i viss utsträckning bildats ekonomiskaföreningar och aktiebolag med ändamål att åt medlemmarna och aktieägarnaupplåta lägenheter för begränsad tid. En bostadssökande torde ofta vara okunnigom skillnaden mellan de olika förelagsformerna. Mången gång synes denbosladssökande ha varit nöjd med atl veta all han enligt föreningens stadgar,bolagels bolagsordning eller del särskilt träffade hyresavtalet tillförsäkratsrält till lägenheten , t. ex. . Enligt kommitténs meningföreligger inget verkligt behov inom bostadsmarknaden att låta förening elleraktiebolag upplåta andelsrälter med vilka följer rätt att för begränsad tidbesitta eller hyra lägenhet sora är avsedd att helt eller lill icke oväsentUgdel användas som bostad. Med hänsyn lill alt de insatser som här kommer i frågaär så stora all de för flertalet bosladssökande utgör en avsevärd del av derasekonomiska tillgångar finner kommittén del nödvändigt atl i den nyabosladsrällslagstiftningen ta upp ett förbud motsvarande 3 § förskottslagen.Till skillnad från bestämraalsen i förskottslagen är den av koraraitténföreslagna förbudsregeln tillämplig också på bostadsrättsföreningar. Äldreföreningar och aktiebolag föreslås få fortsätta sin verksamhet i denutsträckning som anges i övergångsbestämmelserna till förskottslagen. Dispensskall dock meddelas av Kungl. Maj :t och inte av . Kommittén tar också uppfrågan om det behövs särskilda regler beträffande handelsbolags(kommanditbolags) upplåtelse av andelsrätt med vilken följer rätt lill lägenheti bolagels hus eller beträffande överlåtelse av ideell andel i fastighet. Koinmittén påpekar att detunder senare tid har förekommit alt handelsbolag bildats för att förvärva ochförvalta fastigheter samt låta bolagsmännen disponera lägenheter ifastigheterna. Faslän lägenhetsupplålelserna alltid förenats med skyldighetalt i någon form sätta in kapital i företagen, har dessa inte varitunderkastade några regler till skydd för lägenhetsinnehavar-na motsvarande demsom gäller för bostadsrättsföreningar. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 69 formenhar emellartid förekommit i begränsad omfattning och synes inte ha medförtnågra anmärkningsvärda ölägenheter. Med hänsyn härtill samt lill att upplåtelsernasåvitt känt uteslutande har avsett lägenheter som varit avsedda för annatändamål än bostäder har kommittén inle funnit skäl att föreslå särskilda reglerför upplåtelser av denna art. Ifråga om förvärv av ideell andel i fastighet framhåller kommittén att förvärvareav sådan andel erhåller en mot andelen svarande begränsad rätt till varje delav egendomen. Rättsförhållandet mellan en fastighets olika delägare reglerasav samäganderällslagen, om delägarna inte har träffat avtal om annat. Medandelen följer inle någon rätt all disponera visst bestämt ut-ryraine i huset,men inget hindrar atl delägarna mellan sig träffar förvalt-ningsavlal, t. ex.om hur lägenheterna skall fördelas. Förvärvet av andelen i fastigheten reglerasav bestämmelserna i jordabalken (raed uttrycket jordabalken förstås här och ifortsättningen förslaget till jordabalk enUgl prop. Kommitténerinrar om all det vid skilda tillfällen har förts fram förslag om inskränkningi rätten alt överlåta ideella andelar. Grunden härför har varit all sådanaförsäljningar, kombinerade med förvaltningsavtal mellan delägarna, skett föratt kringgå priskontrollen på bostadsmarknaden. Vid övervägande av frågan omförbud mot försäljning av ideell andel måste först uppmärksammas att de rätljghetersom lillkoramer en köpare av del i fastighet är av annat slag än de som enbolagsman har i ett handelsbolag (kommanditbolag) eller en andelsägare elleraktieägare erhåller vid förvärv av andel i ekonomisk förening eller aktie iaktiebolag. Köparen av den ideella andelen blir delägare ifasligheten med de rättigheter och skyldigheter som följer med detta. Förvärvetger emellertid inle förvärvaren någon rätt att få nyttja viss del avfastigheten, vilket han särskilt eftersträvar. Härför liksom för den fortsattaförvaltningen av den gemensamma egendomen fordras att avtal mellan alladelägarna träffas. Det torde emellertid vara förenat raed betydande svårigheteralt göra upp sådana avtal. Detta beror dels på den mångfald frågor som måsteregleras, dels på alt gällande lagstiftning endast i mycket begränsadutsträckning lämnar ledning för en sådan reglering. Dessa förhållanden borde ioch för sig vara ägnade alt avhålla bosladssökande från alt försöka lösa sinabostadsproblem genom förvärv av ideella andelar i fasligheter. Deölägenheter som i viss utsträckning har förekommit vid förvärv av ideellaandelar har dock föranlett kommittén att pröva vilka möjligheter som finns allförhindra sådana missförhållanden. Kommittén har funnit atl något generelltförbud mot förvärv av andel i fastighet inte kan uppställas. Inte önskvärdaupplåtelser av fastighetsandelar torde därför inte lämpligen kunna förhindraspå annat sätt än genom införande av särskild kontroU. En sådan kontroll skullevisserligen kunna begränsas till att avse endast raindre andelar av enfastighet men torde ändå medföra en komplicerad reglering. 70 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Vadbeträffar de uppmärksammade missförhållandena framhåller kommittén attflertalet av dessa ligger åtskilliga år tillbaka i tiden och avser enstakapersoners handlande. Med hänsyn härtill och till alt den nya lagstiftningenväsentligen är avsedd att reglera förhållandena i en balanserad bostadsmarknad,vill kommittén inte föreslå någon särskild reglering av försäljningar avideella andelar. Slutligen erinrar kommittén om alt enligt jordabalken upplåtelseav nyttjanderätt i andel i faslighet saknar verkan och ideell andel i fastighetinte kan intecknas (7 kap. och 22 kap. ). Förslaget om förbud för förening och aktiebolag att upplåtaandelsrätl förenad med rätt till bostadslägenhet lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser. Förslaget tillstyrks uttryckligen av bostadsstyrelsenoch . framhåller att det inte kan ansesförenligt med samhällets ansvar för bostadsförsörjningen alt tillåta enokontrollerad flora av upplåtelseformer som inte utesluter risker för osundspekulation. Några remissinstanseravstyrker eller ställer sig tveksamma till det föreslagna förbudet. SABOifrågasätter sålunda om inte bostadsföreningarna jämförda medbostadsrättsföreningarna kan erbjuda åtskilliga fördelar förbostadskonsumenterna. Lägenhetsinnehavarna är t. ex. inle helt bundna till sinalägenheter utan avtalen kan sägas upp oberoende av om föreningen kan hyra utlägenheterna på nytt. Vid avflyttning betalar föreningen tillbaka det satsadekapitalet, varför hyresgästen inte riskerar någon del av sin insats. Vidareundviks spekulationsmöjligheter eftersom en föreningsmedlem inte har sammaförfoganderätt över lägenheten som en bostadsrättshavare. En eventuellvärdestegring kommer i sin helhet föreningen till godo. Liknande synpunkterförs fram av , som i likhet medStockholms anser att inte önskvärdasammanslutningar kan förhindras genom bl. a. reglerna för den statligakreditgivningen. Synpunkten att upplåtelse av andelsrälter inte bör förbjudasmen väl regleras i lag förs fram av HSB och . Även och Byygnadsfirman ifrågasätterlämpligheten av det föreslagna förbudet. Förslaget om särskildaövergångsbestämmelser beträffande äldre föreningar och bolag tillstyrks avbostadsstyrelsen och . HSBavstyrker däremot den föreslagna dispensmöjlig-heten. Denna skulle nämligen gevissa föreningar en i den ekonomiska föreningsrörelsen unik och principielltbetänklig särställning. erinrar om att av äldresammanslutningar endast har fåtttillstånd att fortsätta sin verksamhet beträffande fastigheter som uppförtseller förvärvats efter 1945. Skall dispensmöjlighet finnas, bör denna inteutsträckas till andra företag. Frågornaom behovet av särskilda regler för handelsbolags (kommandit- KungLMaj:ts proposition nr 1971 71 bolags)upplåtelse av andelsrätt eller för överlåtelse av ideell andel i fastighet harbehandlats bara av några remissinstanser. Enligt bör, om del ansesnödvändigt med förbud för förening och aktiebolag, förbudet omfatta ocksåhandelsbolag. Vidare bör frågan om ideella andelar uppmärksammas ytterligare.SABO fraraför liknande synpunkter. framhåller attupplåtelse av hyresrätt i saraband raed tecknande av koramanditlotter harförekommit också för bostadsfastigheler i . Försök alt intresserahyresgäster i äldre fastigheter för sådan andelsrätl har i något fall avvisatspå grund av det höga pris initiativtagaren begärt för fasligheten.Riksförbundet föreslår därför att även denna form för bostadsupplålelse läggsunder förbudet. 3.7.1 Gällande ordning. De grundläggandebestämmelserna om bostadsrättsföreningarna och deras verksamhet finns ibostadsrällslagen. Vid sidan därav skall emellertid de lagbestämmelser somfinns för ekonomiska föreningar gälla också för bostadsrättsföreningarna, ombestämmelserna inte strider mot vad som särskilt föreskrivs ibostadsrätlslagen. Bestämmelse i föreningslagen som hänför sig till vad somföreskrivs i den lagen skall tillämpas som om den hänförde sig också tillreglerna i bostadsrättslagen (2 § bostadsrätlslagen). Bostadsrättslagen harsåledes avfattats på sådant sätt alt den utgör ett komplement tillföreningslagen. Det förhållandel attbostadsrällslagen innehåller en genereU hänvisning till de allmänna reglernaom ekonomiska föreningar har enligt koraraittén medfört att lagstiftningenblivit svår att överskåda. Denna brist har blivit än mera framträdande efterden nu gällande föreningslagens tUlkomst. Olägenheterna har varit särskiltpåtagliga med hänsyn till att lagstiftningen rör ett från social synpunkt betydelsefulltområde och tillämpas på rättsförhållanden mellan ett stort antal föreningar ochderas flera hundra tusen medlemmar. De nackdelar somutformningen av gällande besläramelser innebär kan enligt kommitténs meninginte undanröjas på annat sätt än genom alt den nuvarande anknytningen tilllagstiftningen om ekonomiska föreningar upphör. De regler som rörbostadsrättsföreningarna bör därför las in i en från föreningslagen heltfristående författning, som uttömmande reglerar bostadsrättsföreningarnasförhållanden. Reglerna förbostadsrättsföreningarna kommer beträffande åtskilliga föreningsrättsligafrågor alt sakligt överensstämma med de bestämmelser som enligt föreningslagengäller för ekonomiska föreningar i allmänhet. Frågan är då om den nya lagenskall innehålla självständiga föreskrifter också i dessa avseenden eller omlagen bara skall direkt hänvisa till motsvarande Maj:ts proposition nr 1971 Om man väljer hänvisningsmetoden måste den enligt kominilténsmening under alla oniständigheler användas raed stor försiktighet. Den bör inlebegagnas beträffande lagregler sora tillämpas ofta, t. ex. bestämmelser omstyrelse, firmaleckning, årsredovisning, förenings-stäinraa och registrering.Inte heller bör metoden användas om författningstexten blir mindre överskådliggenom att särskilda bestämmelser raåste fogas till hänvisningarna. Dessasynpunkter och de fördelar som kan vinnas vid den praktiska hanteringen om allade lagbestämmelser som gäller för bostadsrättsföreningar återfinns i en endaförfattning har lett till all kommittén slutUgt stannat för alt bygga upplagstiftningen helt utan hänvisningar till föreningslagen. Med den metod somsålimda använts har åtskilliga bestämmelser förts över från föreningslagen utansaklig ändring. Smärre redaktionella ändringar har emellartid företagits. Förslaget alt utforma lagstiftningen om bostadsrätt ulanhänvisningar till föreningslagen har fåll elt i huvudsak positivt raottagande.Till de remissinstanser sora tillstjTker förslaget hör länsstyrelserna iStockholms, och . Bostadsgaranti, och . Hovrätten för Nedre framhåller attsamma regler i stor utsträckning kommer atl gälla för bostadsrättsföreningaroch ekonoraiska föreningar i allraänhel. Oin den nja lagen endast lar uppsärbestämmelserna och i övrigt hänvisar till föreningslagen blir den mindreomfattande, vilket får anses som en fördel. Lagen blir dock omständligare ochsvårare att handskas med eftersom föreningslagen niåsle läsas jämsides raedbostadsrällslagen. Detta är en väsentlig nackdel, allra helst som del gällerlagbestämmelser vilka kommer alt studeras och tiUämpas av ett stort antalpersoner som är verksamma på olika sätt inora bostadsrättsföreningarna.Övervägande skäl talar därför för det föreslagna sjstemet. Kritiskasynpunkter på förslaget framförs av . Flertalet av da föreslagnabestämmelserna har mer eller mindre ordagrant hämtats från olika lagar somtillkommit . Datta har medfört att lagtexten blivitsvårläst och svåröverskådlig. Det bör övervägas om inte bestämmelser avadministrativ art eller av tjpen ordningsföreskrifter kan las in i en särskildkungörelse. anser del tvivelaktigt oraman vall del bästa sättet för lagstiftningens iippbjggnad. Lagen har blivitmycket vidlyftig och torde inte minska i lättfattlighet om hänvisning sker tillföreningslagen i fråga om t. ex. likvidation, upplösning och fusion. EnligtNäringslivets Byggnadsdelegalion bör den nya lagstiftningen kunna ges en meralältillgänglig utformning. KungLMaj:ts proposition nr 1971 73 4.Departementschefen 4.1 Inledande synpunkter Genom1930 års lagstiftning om bostadsrättsföreningar tillskapades särskilda reglerför sådana ekonomiska föreningar vilka upplåter lägenheter åt sina medlemmarmed nyttjanderätt för obegränsad tid. Under de som har gått sedanbostadsrättslagen kom till har bostadsmarknaden liksom samhällslivet i övrigtundergått stora sociala och ekonomiska förändringar. Inom bostadsrältsområdethar en betydande expansion ägt rum. Föreningarnas antal har sålunda ökatkraftigt under och uppgick /68 till8 300. Antalet bostadsrättslägenheter för bostadsändamål ökade under tiden19451967 från 90 000 till 430 000. sombosladsrättsrörelsens omfattning har ökat har föreningarnas verksamhet i olikaavseenden undergått väsenlliga förändringar. Sålunda bildas föreningarnanumera bara i undantagsfall av de blivande bostadsrättshavarna själva. Istället tas initiativet lill nya föreningar i regel av de rikskooperalivaorganisationerna HSB och eller av enskilda byggnadsföretagare. Medandet tidigare i betydande omfattning förekom att föreningarna förvärvadebebyggda fastigheter, uppför numera det övervägande antalet föreningar självasina hus. Vidare har utvecklingen gått mot allt större byggnadsprojekt, vilkethar fått till följd att det ofta förflyter mellan första och sistainflyttningen. Möjligheten att sluta förhandsavtal om upplåtelse avbostadsrätt och i samband därmed ta ut förskott på avgifter för bostadsrättenhar medfört att bostadsrätt i allmänhet inte längre upplåts före eller isamband med att den bosladssökande flyttar in i lägenheten ulan först sedanbyggnadsförelaget har avslutats och finansieringen har blivit slutligt ordnad. Enligt kommitténföreligger det ett starkt behov av att anpassa bostadsrättslagstiftningen tillde förhållanden som råder. Kommittén lägger i sitt betänkande fram förslagtill en ny bosladsrältslag. Nyheterna i förslaget avser bl. a. degrundläggande frågorna om i vilka former och under vilka förutsättningar bostadssökandeskall få knytas till bostadsrättsföreningarna. Vidare föreslås nyabestämmelser om rält för den som har förvärvat bostadsrätt att bli medlem iföreningen. Viss omarbetning har också skett bl. a. av reglerna ombostadsrättshavares rättigheter och skyldigheter. Lag-tekniskt innebärförslaget atl bostadsrättslagstiflningens nuvarande anknytning till denallmänna lagstiftningen om ekonomiska föreningar upphör. Reglerna ombostadsrätt föreslås i stället intagna i en helt fristående författning utanhänvisningar till föreningslagen. För egen del finner jagtill en början värt att starkt understryka att bo-stadsrältsrörelsen särskiltunder utvecklats mycket framgångsrikt och kommit att fåen alltmera framträdande bostadspoUtisk 3t 1971.1 saml. Maj:ts proposition nr 1971 betydelsesamt att detta har kunnat ske utan alt lagens bestämmelser behövt ändras.Detta utgör ett starkt belägg för alt grunddragen lagstiftning ärändamålsenliga och bör behållas. Särskilt har det förhållandet all lagen gerbetydande utrymme åt bostadsrättsföreningarna att själva ordna sin verksarahetpå ändaraålsenligl sätt visat sig myckel fruktbärande. De krisartadeförhållanden som inträdde på bostadsmarknaden i samband med andra världskrigelsutbrott och som sedan av olika skäl kom atl prägla även eflerkrigsårensbostadsmarknad innebar givelvis en betydande påfrestning även påbostadsrätlssektorn. I flera hänseenden kora bristen på bosläder att påverka bosladsrältsverksaiiihelensåväl när del gäller tillvägagångssättet vid upplåtelse av bostadsrätt som ifråga om överlåtelse av sådan rält. Jag syftar framför allt på systemet med förhandsavlalom upplåtelse av bostadsrätt och upplagande av förskott i samband därmed samlkontrollen från hyresnämndernas sida av den ekonomiska planen ochöverlåtelsevärdena. har utvecklingen tydligt gått mot ennormalisering av förhållandena på bostadsmarknaden. Verkningarna härav harvisat sig på ett påtagligt sätt i fråga ora bostadsrättsverksamhelen. Det ärsålunda otvivelaktigt alt raan nu i stora delar av landet har mera av enköparens marknad än tidigare när det gäller bosladsrättslägenheter. EnUgl minmening är det mot bakgrund härav viktigt att inle låta en ny bosladsrältslagpräglas av de speciella erfarenheter som gjordes dåbostadsraarknaden hade en annan karaktär än . I vissa avseenden kan fråndenna utgångspunkt kritik riktas raot koin-milléns förslag. Delta gällersärskilt frågan om upplåtelse av bostadsrätt och upptagande av förskott. Jagåterkommer närmare tiil denna fråga i det följande. Detsagda får emellertid inte undanskymma alt de stora förändringar sora har skettpå bostadsrältsområdet har medfört atl lagen i flara avseenden har kommit atlframstå som otidsenlig. Härtill koramer att viss närUggande lagstiftning efterhand har undergått betydande förändringar. Av särskild vikt är den nyahyreslagsliflning som trädde i kraft .