prop · FU0337 · 1971-12-31 00:00:00 — Undersökningen visar all äldre särskilt starkt upplevervissa studie-hinder, såsom känslan av otillräcklighet inför studierna, förstora krav på förkunskaper, för snabbt sludielempo och ovana vid studier. Blandde studieakliva har två tredjedelar valt kväUsundervisning som önskad form.Under fömlsällning av kompensation av inkomst-bortfaUel är dock avde sludieakliva benägna för hel- eller del-tidsstudier. I regel tänker sig deyngre något längre, mer tidskrävande studier eller fler kurser än de äldre. av deundersökta medlemmarna har genomgått yrkesmässig påbyggnadsutbildning, medandrygt anmält atl de bevistat någon kurs, yrkesinriktad eller inle, underloppet av . I genomsnitt redovisas två kurser (avslutadeeller pågående) per studieaktiv person. Yrkesämnen är vanligast(), dämäsl sam-häUsämnen () och skolämnen (). Kommunalarbetareförbundetsavdelning 25 startade ell försök med uppsökande verksamhet iSkaraborgs län bland sina medlemmar i samarbete med ABF. Efter en enkät ochdirektkontakter på arbetsplatsen nåddes i rant tal 1 900 av avdelningens ca 2800 medlemmar. Härvid förklarade sig över 1 100 medlemmar intresserade attdelta i någon form av vuxenutbildning. Medlemmarna hade till övervägande delenen bristfällig utbildning: över 200 hade enbart 6-årig folkskola bakom sig,ytterUgare 200 hade längre folkskola som grund. Genomsnittsåldern föravdelningens medlemmar är . av avdelningens medlemmar är kvinnor.Mest efterfrågade ämnen var svenska, samhällskunskap, matematik, språk samtpsykologi. InomTBV har en undersökning om tjänstemännen redovisat en åldersfördelningliknande den i LOVUX-rapporlen. Även här är åldersgrapper kring destörsta i studiekurser. Stora andelar kursdeltagare finns upp i45-årsgrapperna. Utbildningsbakgranden hos TBV:s kursdeltagare är dockväsentligt bättre än bland LO-medlemmarna: uppges ha en tidigareutbildning motsvarande realskola, har folkskola och omkring 15 %studentexamen. Man bör dock i detta sammanhang beakta alt detta studieförbundombesörjer en stor del av den externa universitetsutbildningen. Bland elever vidkurscentra i arbetsmarknadsutbildning har undersökningar utförts av arbetsmedicinskainstitutets arbetspsykologiska avdelning. Tre kursorters elever undersöktes.Materialet omfattade åldersgrupper från tiU ; genomsnittsåldern var3032 år. Del kvinnUga inslaget var myckel litet. Cirka hälften av elevernahade högst 7-årig folkskola som tidigare utbildning. Del framgår bl.a. att kursdeltagare tenderar atl i högre grad än de yngre anse attundervisningen anpassas för myckel till de »snabbaste», att kursdeltagare över30 år i högre grad upplever bekymmer förorsakade av ovana vid studier ochbristande förkunskaper än yngre, att ekonomi förorsakar störst bekymmer underutbildningstiden och dämäsl bristande förkunskaper och ovana vid studier, attbekymmer förorsakade av bristande sludiero i hemmet upplevs starkast avkursdeltagare i åldern . En rapportredovisar lärarnas bedömningar av eleverna som mått på utbildningsframgång. a. att var tredje kursdeltagare i åldersgmppen och varsjunde i äldre åldersgrapper bedömdes ha goda förkunskaper, att varannankursdeltagare i åldern bedömdes ha otillräckliga eller myckel dåligaförkunskaper, att var tredje kursdeltagare i åldern och var sjätte iden yngsta (<30 år) åldersgmppen otillräckligt inhämlal kursens teoretiskamoment. En rapportanalyserar 180 kvinnors konlorskursstudier (1-årig kurs) i vid oUkatidpunkter. Här framgick bl. a. all åldern varierade meUan 18 och ochalt genomsnittsåldern varierade . Andelen gifta kvinnorvarierade från var tredje lill varannan kursdeltagare på de olika kurserna.Nästan samtliga kvinnor hade hemmavarande barn och närmare hälftenav kvinnorna hade barn under skolåldern. Mer än varannan deltagare hade mer än7-årig folkskola, men enbart ell fåtal hade genomgått någon form avyrkesutbildning. Ungefär hälften förvärvsarbetade innan de började på kursenoch nästan samtliga hade varit yrkesverksamma. Två tredjedelar avdellagarna angav atl de haft koncentrationssvårigheter samtnärmare hälften hade haft bekymmer med bristande förkunskaper och ovana vidstudier. En uppföljningsundersökning visar all av kvinnornaansåg sig ha fått det ekonomiskt bättre efter genomgången kurs, men ansågsig ha fått det sämre. En rapport behandlar kursavbroll, varvid framgår att depersoner som avbryter kurserna i genomsnitt är något yngre än de som fullföljerutbildningen, att kvinnorna avbryter kurserna i något mindre utsträckning änmännen. VidPedagogiskt centrum gjordes en undersökning vilken avser all belysa elevemasinställning lill arbetsmarknadsutbildningens försöksverksamhet med införandeav aUmänna ämnen (svenska, engelska, samhällskunskap, matematik, fysik, kemi)som komplement till yrkesutbildningar. Undersökningen avser belysa attitydervid kursstarterna. Sammanlagt 169 kursdeltagare medverkar i undersökningen.Dessa data är inhämtade från 6 olika kursorter utanför storstadsregionerna.Genomsnittsåldern var och åldern varierade . Trefjärdedelar av eleverna hade högst 7-årig folkskola. Endast ell fåtal hade tvekatatt genomgå utbildningen (industri- och hantverksyrken) när de nåtts avinformationen om atl allmänna ämnen ingick i kursen. Om deltagandet i studietav aUmänna ämnen skulle ha varit friviUigt hade ändå något mer än hälften avkursdeltagarna valt att läsa de allmänna ämnena. Över hälften av dellagarnaförväntade sig bU mer allmänbildade. En tredjedel av kursdeltagarna tyckte dockalt studiet av de aUmänna ämnena egentligen är slöseri med tid även om det ärintressant. 4 Problem och debatt Iföregående års proposition angående ökat slöd liU VuxenutbUdningen redogjordejag bl. a. för den livliga debatt kring vuxenutbUdningsfrågor-na som hade ägtrum . Jag påpekade all specielll intresse hade ägnats dem somhar en mycket kort och bristfäUig utbUdning och för viUca spärrar av ekonomisk,geografisk, social och psykologisk natur försvårar dellagande i ochgenomförande av studierna. En central roll i debatten intog tanken pååterkommande utbildning. hardebatten präglats av i stort sett samma frågeställningar. U 68 har gett utytterligare en debattskrift som handlar om hur den nya gymnasieskolan skaUutformas i elt syslem med återkommande utbildning. harlagt fram sitt huvudbetänkande med förslag till nya behörighetsregler förtillträde till högre utbildning. Yrkesutbildningsberedningen har avgelt förslagom yrkesteknisk högskolutbUdning. Vidare har låginkomstutredningen publiceratelt kapitdutkasl angående utbildning, som skall ingå i ell betänkande omsvenska folkels levnadsförhållanden. I det följande kommer jag alt la upp någrafrågeställningar som behandlats av dessa utredningar och som kan ha relevansför den fortsatta utvecklingen av vuxenutbildningen samt några andra aktueUavuxenulbildningsproblem. De reformer som beslutadesav föregående års riksdag på vuxenutbildningens område var främst riktade liUgrupper med kort och bristfäUig utbildning. Besluten innebar bl. a. särskUtkraftig höjning av statsbidragen tUl vissa typer av studiecirklar, slöd lillden fackliga centrala kursverksamheten och förstärkt stödundervisning i denkommunala vuxenutbildningen. Idebatten kring VuxenutbUdningen har gång på gång påpekats viklen av att medolika former av uppsökande verksamhet nå grupper med kort grundutbUdning. I1970 års proposition redovisades del försök med uppsökandeverksamhet som påbörjats av kommittén för försöksverksamhet med vissvuxenutbildning. Jag kommer senare i denna proposition alt redovisa hur dettaarbete har fortskridit. Flera lokala initiativ har också tagils med s. k.uppsökande verksamhet. Som jag tidigare nämnt har Kommunalarbetareförbundetsavdelning 25 i samarbete med Skaraborgs ABF-dislrikt påbörjat ell försök meduppsökande verksamhet bland sina medlemmar. Även ABF i bedriveruppsökande verksamhet på några arbetsplatser. TRU har en programserie, somskaU vända sig direkt tUl hemmavarande kvinnor i syfte all stimulera dem attvia vuxenutbildningen gå ut på arbetsmarknaden. Kvinnornakan betraktas som en specieU målgrupp för den uppsökande verksamheten, då man kanförmoda alt det för många hemmakvinnor är bristen på utbildning som hindrardem alt gå ut på arbetsmarknaden. TCO:sfamUjepolitiska grupp har tagit upp detta problem i rapporten ochsamhäUe. I rapporten hävdar man att många kvinnor tvingats avbryta sinyrkesutbildning eller avstått från att börja en sådan utbildning på grund avfamiljeplikler med skötsel av småbarn. Delta hade inte behövt ske om de hafttillgång till barntillsyn och det måste enligt författarna vara samhäUetsskyldighet att så långt möjUgt gottgöra dessa försummelser mot kvinnorna. Detkan ske främst genom ökade insatser inom VuxenutbUdningen. Irapporten tas även upp andra specieUa grupper som bör prioriteras inomVuxenutbUdningen t. ex. sådana inom arbetslivet som är särskilt utsatta ochhotade av arbetslöshet vid rationaliseringar och konjunkturnedgång. DettagäUer särskilt äldre och handikappade med svag utbUdning. bör enligt TCO:sfamiljepolitiska grupp också räknas ensamstående föräldrar. LO:sarbetsgrupp för vuxenutbUdningsfrågor LOVUX har också påtalat någrakategoriers specieUa behov av vuxenutbUdning. Enligt LOVUX är VuxenutbUdningenav intresse för alla vuxna människor vilket dock inte hindrar alt vissagrupper måste bli föremål för specieUa vuxenulbildningsinsalser för alt få enmed övriga medborgare likvärdig del av samhäUsgemenskapen. I LOVUX: s rapportsäger man att vuxenutbildningen självfaUet inle är ett radikalmedel att lösaproblemen men den är en viktig initialfaktor, som kan hjälpa tiU all få igång en positiv utveckling för de människor del rör sig om. LOVUX nämner fyragrapper där särskUda insatser är angelägna de handikappade, kvinnorna,invandrarna och pensionärerna. Enligtvad jag har inhämtat hjälper flera kommuner de studerande föräldrarnamed barntillsyn. Så anordnar t. ex. barntillsyn förbarn till vuxenstuderande vid två av kommunens vuxenskolor. Den pågår måndagt. o. m. torsdag. De flesta barnen vistas där 2 å . Avgiftuttas efter lekskoletaxa. rapport från skolforskningsprojektet utgiven avskolöverstyrelsen antas all arbetsmarknaden ulbildnings-raässigtkomraer att bestå av: 1 200 000 personermed gymnasial utbildning 2 900 000 personermed grundskolulbUdning 1 300 000 personer med folkskolutbUdning Summa:6 100 000 personer i åldrarna Ännuvid nästa sekelskifte kommer vi aUtså atl ha nästan dubbelt så många personermed högst folkskolutbUdning som personer med hög-skolutbildning. Det framstårsom fullt klart att del blir de underutbU-dade, de äldre och de i övrigl påskilda sätt handikappade, som kommer att utgöra problemen på utbildnings- ocharbetsmarknaden. I rapporten hävdas bl. a. att dessa problem måste lösas genomuppsökande vuxenutbildning och något Syslem för återkommande utbildning, därman har löst bl. a. studiefinansieringsfrågan. Förrekryteringen tiU vuxenutbildningen spelar informaiionen om de möjligheter tillvuxen-studier som finns en avgörande roll. Således har medel beräknats istatsverkspropositionen för information om vuxenutbildning underreservationsanslaget Information om skolreformerna. Vidare har TRU produceraten rad informationsprogram om vuxensludier. Många kommuner bedriver genomvuxenutbildningsråden en omfattande informationsverksamhet till sina invånare.Av intresse i detta sammanhang är även den promemoria som utarbetats inomutbildningsdepartementet (Ds U 1970: 16) och i vilken föreslås en gemensam organisationför studie- och yrkesorientering (syo) i del kommunala skolväsendet. Enligtförslaget skall ett system med särskUd syo-funktionär införas i helaskolväsendet. För alt vidga del kommunala inflytandet bör kommunerna få användaresurserna för syo mer flexibelt än nuvarande system ger utrymme för. Ipromemorian påpekas att systemet med heltidsfunktionär går lätt att kombineramed syo inom den kommunala VuxenutbUdningen. Befattningshavaren börvara kommunall anstäUd och staten föreslås svara för lönekostnaderna. Varjekommun bör oavsett storleken få resurser för minst en syo-funktionär. Omantalet elever i årskurs 69 och gymnasieskolan tiUsammansöverstiger 800 skaU ytterligare resurser utgå med hänsyn tUl elevunderlagetsstorlek. EnUgt förslaget medför resurstilldelningssystemel all de något störrekommunerna i raånga faU tilldelas bråkdelar av schablonbelopp. De har då bl. lighetall kombinera syo-funktionen för grund- och gymnasieskola med andra funktioner.Den närmast tiU hands liggande kombinationen är enligt förslaget syo i kommunalvuxenutbildning. I promemorian förordas allutbildningen lill syo-funktionär får en sådan bredd all den inte baraattraherar personer som planerar att ägna sig åt syo i skolan utan också bliren god förberedelse för arbete som yrkesvägledare, arbetsvårdare ellerarbetsförmedlare inom arbetsmarknadsverket, yrkesvägledare ellerutbildningsadminislratör inom näringslivet, inom olika organisationer etc.Utbildningen bör vidare konstrueras så alt den också kan bli ett led i enåterkommande utbildning. Den särskilda UtbUdningen föreslås få formen av enettårig s. k. DYRK-kurs i studie- och yrkesvägledning som också kan ingå som 40poäng i filosofie kandidatexamen. Den bör starta /72 ochförläggas till lärarhögskola. Ettav de problem som måste studeras i samband med uppsökande verksamhet ärindividens motivation att skaffa sig mer utbildning. har lagils upp avLena i elt utkast till kap. 7 Utbildning resonerande del ilåginkomslutredningens betänkande om svenska folkets levnadsförhållanden. Däranvänds begreppet kontrollrdevant kunskap om resurser med vilkas hjälpindividen kan konlroUera och medvetet styra sina levnadsvillkor. All kunskaputgör inle resurser i denna mening och vilka kunskaper som hör hit beror påvilka typer av levnadsvillkor individen lever under. . Seeman har i ettflertal studier påvisat samband mellan alienationskomponenlen maktlöshet ochbenägenhet att tillägna sig kontroUrelevant kunskap. I ju mindre utsträckningindividen uppfattar all han har möjligheter all påverka sill eget öde, i destomindre utsträckning är han benägen all skaffa sig sådan kunskap som skulle göradet lättare för honom alt styra sina levnadsviUkor. Del är tydligen här frågaom en ond cirkel. Som ell exempel nämner alt ell vanligtargument mot företagsdemokrati är att arbetarna saknar kunskaper all sätta sigin i de komplicerade frågor som rör elt företags skötsel och all de inle kantiUgodogöra sig den information de får. I ett sådant perspektiv skulle detenligt författaren bara betyda all arbetarna inte finner det lönt atl tillägnasig kontrollrdevant kunskap, när de faktiskt saknar möjUghet alt utövakontroll. Iutkastet påpekas vidare atl dålig utbUdning ofta betraktas som orsak till atten del individer har svårt atl få arbete. Med bättre utbUdning skulle det blilättare för dem att få arbete. kommer emellertid någon annan att fåsvårare atl få arbete. Någon är aUtid sämst stäUd vad gäUer utbUdning, hurmyckel den allmänna utbUdningsnivån än höjs. Utbildning i och för sig skaparenligt författaren inga arbetstUlfäUen annatän för utbildningspersonal, och genom all hålla folk borta från arbetsstyrkanraedan de är under utbildning och på en del andra sekundära sätt. mantänkte sig möjligheten av en så väl utbyggd vidare-ulbildningsorganisation, altingen kunde förkastas på arbetsmarknaden på grand av bristfäUig eller inadekvatutbildning skulle elt tänkbart resultat enUgt vara attarbetsgivarna i stället skuUe tiU-lämpa andra urvalskriterier, som är i mindreutsträckning eller inle alls manipulerbara, t. ex. ålder, kön, hälsoliUstånd. Iså fall skulle knappast löntagamas resurser gentemot arbetsgivarna öka, ulanvad man åslad-korarait vore en omfördelning av resurser inom lönlagarkalegorin. Förfallarenmenar vidare all utbildning ger individen resurser, som gör att han kan hävdasig bättre i konkurrensen med andra individer om sådana värden, som det råderknapphet på. Han har då större chanser alt hävda sig i konkurrensen omkonsumtionsutrymme, status och raakt. Utbildning blir här ett medel att nåandra värden, värden som det råder knapphet på. Genom att verkaproduklionshöjande ökar en höjd allmän UtbUdning tiUgången på konsumtionsvaroratt fördela, men ökar naturligtvis inte »tUlgången» på prestige och makt. Detär enligt författaren värt att lägga märke tUl att om utbildning fördelas efterprincipen all de raer begåvade får raer utbUdning än de mindre begåvade, såökar de initiala skillnaderna mellan individerna. motion till föregående års riksdag (mot. 1970:1: 582, 1970: II: 677) hävdas atl det är en angelägen uppgift förutbildningsmyndigheler-na all stimulera fram lämpliga kursböcker förvuxenutbildning. Del bör enligt motionärerna kunna ske bl. a. genom att en delav de medel som för del anslås för läromedelsutvedding förungdomsskolan styrs över till att gäUa utveckling av läroböcker anpassade tUlde vuxnas förutsättningar och behov. Vidare påpekas alt utarbetande av särskUdaläroplaner för den kommunala vuxenutbildningen skulle vara ett slöd förframlida läroboksframslällning från förlagens sida. Sådana kompletterandeläroplaner bör självfaUet även vara vikliga för en utformning av den lärarleddaundervisningen som bättre svarar mot de vuxnas behov. I förra åretsvuxenulbildningsproposilion redogjorde jag för del arbete med studiehandledningarsom utförts av . har överstyrelsen startat två nyaprojekt som gäller läroplansanpassning och läromedelsutveckUng inomvuxenutbildningen. Syftet med denna verksamhet är att lägga fram förslag tiUstudieplaner avpassade för de vuxenstuderandes mål och studiesituation saml atti anslulning därliU låta utarbeta försöksversioner av läromedel för hela ellerdelar av i projektet ingående ämnen. Förmånga arbetstagare som önskar studera kan del vara ett problem att fåtjänstledighet för all studera. Diskussioner pågår f. n. meUan LO, TCO och SAFom hur man avlalsvägen skaU kunna få en lösning lill slånd på della problem.Vidare har regeringen utfärdat nya anvisningar, cirkulär (1970: 388) omtjänstiedighet med C-avdrag m. m. Bland nyheterna märks all ledighet förstudier får beviljas i sammanlagt , vilket bl. a.underlättar de anstäUdas deltagande i viucenulbildning. gav SAFul ett ddägarcirkulär angående ledighet för studier. SAF rekommenderar attföretagen intar en välviUig insläUning till de anstäUdas önskemål om ledighetför studier även om dessa avser utbildning som i första hand syftar liU alttillfredsställa den enskildes önskemål och ambitioner. Cirkuläret innehållerdock vissa reservationer som t. ex. att ledighet för studier inle innebär någongaranti för den anställde all få återgå lUl samma arbete eUer erhåUa sammaförtjänst efter avslutad utbildning. 4.6Vägar till högre utbildning (KU) lade fram sitt huvudbetänkande med förslag om behörighels-och urvalskriterier för tillträde tiU högre utbildning (SOU 1970: 21).Förslagel innebär alt för aUmän behörighet tiU studier inom högskolan skall krävasmkist gymnasial utbUdning (motsvarande). För sökande utan gymnasialutbildning föreslår KU all den försöksverksamhet med utvidgad behörighet somavser begränsat studiemål vid filosofisk fakultet skall utsträckas till allhögre UtbUdning ulan begränsning av sludiemålet. Delta innebär att var och ensom fyllt och som varit yrkesverksam under samt genomgått ensärskilt anordnad orienteringskurs äger allmän behörighet tiU högre studier. Vissa slag av utbildning,särskUt inrättade för eUer utnyttjade av vuxna, bör kunna ge allmän behörigheti den mån de kan bedömas som gymnasiala. Klart gymnasial ärfoUchögskolutbUdning om minst två årskurser, i den mån dessa bygger pågrundskola (motsvarande), eller tredje årskurs oavsett förutbildning, KU harvidare funnit, att del utanför del reguljära utbildningsväsendets ram finns ettstort antal utbildningsvägar av olika slag, som med hänsyn till längd ochinnehåll kan betraktas som gymnasiala. KU föreslår därför atl kravet på minsttvåårig gymnasial utbildning skaU kunna anses uppfyUt jämväl av den som kandokumentera viss annan, i huvudsak motsvarande utbildning. Sådan utbildningkan utgöras av t. ex. mUilär utbildnmg, personalutbUdning i samband medstatlig, eller enskUd anstäUning eUer utbildning i anslutning tillfacklig verksamhet, vidare också arbetsmarknadsutbUdning, hel- eUerdeltidskurs vid yrkesskola saml utbildning vid korrespondensskola, via radioeller TV eller inom folkbildningsverksamheten. Vid bedömningen av frågan omutbildningen kan anses gymnasial bör mindre hänsyn tas till den skolmässigagrund på vilken utbildningen bygger än lill vederbörandes ålder då utbildningenpåbörjades. Utbildning som kan påbörjas först eller senarebör normalt enligt KU anses vara lägst gymnasial. För samtligabehörighetsgrunder tUlkommer krav på vissa kunskaper i engelska. Den sökande skall för altvara behörig ha kunskaper i engelska motsvarande två årskurser igymnasieskolan. Övergångsvis skaU dock läs-kunskaper i engelska svarande moldenna utbildningstid kunna godtas. Sådana läskunskaper skall dokumenteras genomsärskilt intyg. Den statliga och kommunala VuxenutbUdningen bör enligt KUtillhandahåUa kurser i engelska avsedda all uppöva förmågan all läsa och förslåengelsk fackinriktad litteratur. Inom VuxenutbUdningen liksom inom gymnasieskolanbör möjUgheter ges lill prövning av sådana läskunskaper. För den decentraliseradeuniversitetsutbildningen på 20-poängsnivån och den s. k. externa universitetsutbildningenbör alltjämt inga allmänna behörighetsviUkor uppsläUas. De särskildaförkunskapskravens roU i behörighetssyslemet är all garantera all den sökandebesitter vissa för den sökta utbildningen nödvändiga förkunskaper i ett ellerflera ämnen. Studier på gymnasial nivå skall således regelmässigt inteförekomma inom den högre utbildningen. När det gäUerurvalsprinciperna föreslår KU alt proportionell kvotering skall tillämpasmellan olika sökandegrupper samt all resultat av sludielämplighetsprov samt iförekommande faU även arbetslivserfarenhet skall vara urvalsinstrument somkompletterar skolbetygen. Genom de av KU föreslagnabehörighetsreglerna skulle högskolan öppnas för betydligt många fler än vad somnu är fallet och detta skulle då i första hand gälla olika kategorier avvuxenstuderande. Remissbehandlingenav betänkandet har avslutats. Isin senaste debattskrift tar U 68 upp frågan hur en ny gymnasieskola skall seul som svarar mol valfrihelskraven. De riktlinjer för gymnasieskolansstudieorganisation som dras upp utgår från gymnasieskolans roll i elt systemmed återkommande utbildning. Ett grundläggande krav på organisationen blir dåatt den skall skapa möjligheter för den som gått igenom gymnasieskolan atlkunna välja mellan yrkesverksamhet och fortsatta studier. annat krav är altden skall förbereda för återgång tiU utbildning efter en tids yrkesverksamhetför aUa som så önskar. Detta innebär organisatoriskt att förhåUandet meUan förberedelserför näraliggande yrkesuppgifter och förberedelser för avlägsnare uppgifterinom studieroch yrkesverksamhet blir jämnare för aUa elever, än vad som är fallet. I studieorganisationenåterkommande utbildning blir bl. a. graden av specialisering iyrkesutbildningen en väsentlig avvägningsfråga. Enligt U 68 är det rimligt allra mest specialiserade utbildningen förs lill inskolningen påarbetsplatsen och atl det i flertalet fall är naturligt alt arbetsgivarensvarar för denna. Den grundläggande utbildningen bör å andra sidan enligt U 68i princip ligga hos samhället. I skriften användstermerna basutbildning och yrkesinriktad utbildning. Med basutbUdning menas dåen utbUdning vars innehåll främst är sådant stoff som är gemensamt för flerasektorer av yrkeslivet, medan med yrkesinriktad utbildning avses sådanutbildning vars innehåll är mera specifikt för en viss yrkesseklor, visstyrkesområde eUer visst yrke. EnUgl U 68 är det väsentiigt att basulbUdningengörs så bred och allmängiltig som möjligt, eftersom de återkommandeulbildningsperioder-na med hänsyn till såväl ovissheten i den enskUdes studie-och yrkesval som den snabba utvecklingen inom olika områden kan komma att inriktasmol vitt skUda yrken.