prop · FU03137 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition om godkännande av gränsälvsöverenskom-melse mellan Sverigeoch , m. m.; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå att bifalla deförslag om vars avlåtande till föredragande statsrådet hemställt. UnderHans Maj:ts Min allernådigste Konungs och frånvaro: Ipropositionen föreslås, att godkänner gränsälvsöverens-kommelsen den16 mellan och . Överenskommelsen innehåller enutförlig materiell reglering i fråga om byggande i vatten, vattenreglering,fiske och skydd mot vattenförorening inom ett område som omfattar gränsälvarnamed tillflöden, sidoflöden och särskilda utflöden samt skärgårdsområdet utanförTorne älvs mynning. Regleringen bygger på gällande finsk och svensk rätt. Förtillämpning av överenskommelsen inrättas en gemensam finsksvenskgränsälvskommission. Kommissionen skall i de nationeUa myndigheternas ställepröva tUlstånds- och ersättningsfrågor samt handha vissa tUlsynsuppgifter ochandra administrativa funktioner bl. a. beträffande fisket.Gränsälvsöverenskommelsen skall efter ratifikation träda i kraft den 1 januari1972. Vidareförslås att godkänner en tilläggsöverenskommelse tillöverenskommelsen om flottningen i och , TiUäggsöverenskommelsen innehåller föreskrifter omåterställningsåtgärder i flottieden efter flottningens upphörande. Den avsesträda i kraft med gränsälvsöverenskommelsen. Ipropositionen framläggs slutiigen förslag till erforderliga lagstiftningsåtgärdermed anledning av överenskommelserna, Lagmed anledning av gränsälvsöverenskommelsen mellan Sverigeoch Härigenomförordnas som följer. Kapitlen19 i gränsälvsöverenskommelsen mellan ochFinland skaU gälla som svensk lag. Bestämmelserna har den lydelse som härvidfogad bUaga utvisar. Denna lag träder i kraft dendag Konungen bestämmer och gäller så länge gränsälvsöverenskommelsen är ikraft. Om anläggning eller företag,som avses i gränsälvsöverenskommelsen, tillkommit innan denna lag trätt ikraft eller tUlkommit därefter i enlighet med domstols eller annan myndighetspå grund av förut gäUande bestämmelser meddelade beslut, skall förut gällandebestämmelser tillämpas vid bedömande av anläggningens eUer företagets laglighetoch därmed förenade rättigheter och skyldigheter. Bestämmelserna om omprövningi gränsälvsöverenskommelsen får dock tillämpas på anläggning eller företag somnu avses. Mål eller ärende som vid dennalags ikraftträdande är anhängigt vid domstol eller annan myndighet och som rörfråga som omfattas av gränsälvsöverenskommelsen skall handläggas och bedömasenligt förut gäUande bestämmelser. Kiviranta påta får utslås ochdrivas enligt gällande regler intUl från ikraftträdandet avdenna lag. Lagom rätt för Konungen att meddela viss föreskrift rörande fisket inom älvsfiskeområde Härigenomförordnas som följer. Konungenfår i samband med utfärdande av bestämmelser motsvarande den i bilaga B tillgränsälvsöverenskommelsen mellan och Finlandintagna stadgan för fisket inom älvs fiskeområde meddela föreskrift, somöverensstämmer med 33 § i stad gan. Dennalag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Genomlagen upphäves lagen (1927: 218) angående rätt för Konungen att utfärda vissaföreskrifter rörande fisket inom älvs fiskeområde. BUagan är utesluten här. Se s, 81 i propositionen. Lag med anledning av tilläggsöverenskommelsen den 16september 1971 mellan och till överenskommelsen den 17 februari1949 om flottningen i och gränsälvar Härigenom förordnas som följer. Artiklarna IIV i tilläggsöverenskommelsen mellan ochFinland till överenskommelsen om flottningen i ochMuonio gränsälvar samt den till tilläggsöverenskommelsen hörandetilläggsstadgan till stadgan angående flottningen i och Muoniogränsälvars flottled skall gälla som svensk lag. Bestämmelserna har den lydelsesom härvid fogad bilaga utvisar. Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer och gällerså länge tilläggsöverenskommelsen är i kraft. Lag om ändring i miljöskyddslagen (1969: 387) Härigenom förordnas, att 2 § miljöskyddslagen (1969: 387)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Utöver bestämmelserna i denna Utöverbestämmelserna i denna lag gäller om miljöfarlig verksam- lag gäller ommiljöfarlig verksam het vad som föreskrives i hälso- het vad som föreskrives i hälso vårds-, byggnads- och naturvårds- vårds-, byggnads- och naturvårds lagstiftning eller i annan lagstift- lagstiftning eller i annan lagstift ning, ning. / fråga om viss miljöfarlig verksamhet gäller särskilda bestämmelser enligt lagen(1971: ) med anledning av gränsälvs-överenskommelsen den 16 september 1971mellan och . I fråga om byggande i vatten för att motverkavattenförorening och om ianspråktagande av mark för ledning eller annananläggning för avloppsvatten finns bestämmelser i vattenlagen. Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer äger meddelasärskUda bestämmelser tiU förebyggande av vattenförorening genom fast avfall. Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. 1 Se 1949:183 och 464 samt 1964: 490 och 491. ' Se s, 140 i propositonen. Lag om ändring i lagen (1950: 596) om rätt till fiske Härigenom förordnas, att 1 § lagen (1950: 596) om rätttill fiske skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag avser rätten till fiske inom Sveriges sjöterritoriumoch svensk fiskezon. Fiskezonen omfattar det havsområde utanförterritorialgränsen vid som Konungen bestämmer i enlighetmed den i dagtecknade fiskerikonventionen. Vad i lagen föreskrives om fiske i allmänt vatten gälleräven i fiskezonen, dock med de begränsningar som föranledas av lagen om kontinentalsockeln. För område, inom vilket fisket regleras genomöverenskommelse med främmande makt, gälla ej beslämmelserna i denna lag, i denmån de strida mot överenskommelsen. Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Lag om ändring i lagen (1957: 390) om fiskearrenden Härigenom förordnas, att 1 § lagen (1957: 390) omfiskearrenden-skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § I fråga om avtal, varigenom någon mot vederlagupplåter fiskerätt åt annan, skall, utöver vad som beträffande nyttjanderätt iallmänhet följer av 7 kap, jordabalken, gäUa vad nedan i denna lag sägs, därestupplåtelsens ändamål är yrkesfiske eller ock annat fiske av väsenUig betydelseför arrendatorns försörjning. Har rätt till fiske, i samband Har rätt tUl fiske, i samband med jordbruksarrende eller eljest, medjordbruksarrende eller eljest, upplåtits genom avtal som huvud- upplåtitsgenom avtal som huvud sakligen har annat ändamål än i sakligen harannat ändamål än i 1 Senaste lydelse 1967:184. 2 Omtryckt 1970: 1018. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse första stycket sägs, äger denna lag första stycket sägs,äger denna lag ej tillämpning. Lagen är ej till- lämplig på sådan upplåtelse av rätt till fiske som avses ikapitel 5 artikel 6 eller 7 i gränsälvsöverens-kommelsen den 16 september 1971inellan och . Förbehåll som strider mot bestämmelse i denna lag är utanverkan mot arrendatorn eller den som har rätt alt träda i hans ställe, om ejannat anges. I de fall då enligt vad därom är föreskrivetarrendenämndens godkännande fordras för gUtighet av förbehåll som nämntseller annat avtalsvUlkor, får godkännande sökas endast om detta angivits iavtalet. framställning ,om godkännande, förfaller avtalet, om ejannat överenskommits. Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , ,, . Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fråga om gränsälvsöverenskommelse mellan Sverigeoch , m. m. och anför. Enligt rekommendation av bildades år 1957en för , och gemensam kommitté. ,med uppgift att behandla frågor om samarbete mellan de tre länderna rörandeutnyttjandet av vattenkrafttillgångarna på . I skrivelse till definska och svenska regeringarna hemstäUde kommittén attregeringarna måtte överväga behovet av en vattenrättslig konvention mellan debåda länderna och, i förekommande fall, vidta åtgärder i syfte att tillskapaen sådan konvention. Med anledning av kommitténs framställning tillkalladesenligt Kungl. Maj:ts bemyndigande tre svenska sakkunnigamed uppdrag att i samråd med en i tUlsatt kommitté utarbeta förslag tUlen allmän vattenrättslig konvention mellan och om nyttjandet avgränsvattendragen. De båda ländernas företrädare har antagit den gemensammabenämningen finsk-svenska gränsälvskommittén. Några särskilda direktiv föruppdraget meddelades inte vare sig i eller i . avlämnade betänkandet(NU 1968: 16) Gränsälvsöverenskommelse mellan . Vattenrättsdomaren , ordförande, byråchefenInge och tekniske direktören . Sedan Schirén den 24 mars1965 lämnat uppdraget, har i hans ställe tillkallats justitierådet PerBergsten. " justitierådet Eero , ordförande, numerabergsrådet och överinspektören . Saarikko. tänkandetinnehåller förslag till överenskommelse mellan angåendegränsvattendragen (gränsälvsöverenskommelse) samt förslag till deklarationermellan och rörande fastställande av stadga för finsk-svenskagränsälvskommissionen och stadga för fisket inom älvs fiskeområde.Gränsälvskommitténs förslag torde få fogas till statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga 1. Desvenska sakkunniga överlämnade dessutom en dagtecknadpromemoria (Ds Ju 1968: 19), i vilken behandlas vissa frågor av internt svensktintresse i anslutning till kommitténs betänkande. I promemorian framläggsförslag till lagstiftning och författningsändringar i övrigt som aktualiseras iSverige vid genomförande av kommitténs förslag. Efterremiss har i yttranden över betänkandet och promemorian avgetts avvattenöverdomstolen, överbefälhavaren, statens vägverk, ,kammarkollegiet, generaltullstyrelsen, riksskattenämnden, domänverket,lantmäteristyrelsen, , fiskeristy-relsen, ,kommerskollegium, , ,i , vattenlagsutredningen, vetenskapsakademien.Svenska Kraftverksföreningen, . , () samt , vars yttrande utgör ett återgivande av ettyttrande av . Remissinstanserna har bifogatyttranden av fiskeriintendenten i Övre norra distriktet, överlantmätaren, ,lantbruksnämnden, lappväsendet och länsarbetsnämnden i ,naturvårdssektionen vid i länet, polismästaren i Haparandapolisdistrikt, älvs flottningsförening, och städer,och kommuner, ,kom-munblöck samt och Västerbottensläns handelskammare. Betänkandethar remissbehandlats även i . Sedanremissbehandlingen avslutats har överläggningar ägt rum mellan företrädare fördet svenska och enligt särskilt uppdrag denfinska delegationen av gränsälvskommittén. Härvid har enighet nåtts om vissaändringar i förslaget till gränsälvsöverenskommelse. Enligt detta förslagskall som bilagor till gränsälvsöverenskommelsen fogas stadga för finsk-svenskagränsälvskommissionen, stadga för fisket inom älvs fiskeområde ochstadga om prövnings- och anmälningsskyldighet för verksamhet som avses i kap. 6art. 3 i gränsälvsöverenskommelsen. Vidare har enighet nåtts om ett förslagtill tilläggsöverenskommelse till överenskommelsen mellanSverige och om flottningen i och gränsälvar. Tilltilläggsöverenskommelsen fogas som bilaga en tilläggsstadga till stadganangående flottningen i och Muonio angivna förslag på finska och svenska språken torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Jagavser att nu ta upp frågan om Kungl. Maj:ts godkännande av nyssnämnda förslagtill överenskommelser. Frågan om erforderlig svensk lagstiftning i anledning avöverenskommelserna torde få tas upp sedan dessa undertecknats. Riksgränsenmellan och följer Könkämä, Muonio och älvar. En närmare beskrivning av gränsälvsområdet och enredogörelse för vattendragens utnyttjande lämnas i kommitténs betänkande (s.86100). GränsentUlskapades genom freden i mellan och Ryssland.Enligt gränsregleringstraktaten skall gränsen i älvarna följadjupfåran och i sjöarna dras med hänsyn till det största djupet. I samband med att gränsöversynen godkändes träffadesöverenskommelse om att riksgrän-sen skall, oavsett framtida successivaförändringar i gränsälvarnas djupfåra, bibehållas i det läge som redovisas igränsdokumenten intill dess annat överenskommes vid ny partiell ellerfullständig gränsöversyn (SÖ 1961: 6). Utöver vad gränsregleringstraktaten år1810 och fördrag i anslutning tUl den innehåller har överenskommelser omgränsvattendragen träffats endast i ett fåtal hänseenden. Fiske och flottningär ämnen som mer eller mindre fullständigt regleras av gemensamma bestämmelser.Härjämte har vissa kommunikationsfrågor som byggande av broar och anordnande avfärjleder på särskilda platser blivit föremål för mellanstatUgaöverenskommelser. Beträffandefisket gäller konventionen mellan och angåendeordnandet av det samfällda laxfisket i och älvar (SÖ 1927: 29,1933: 7 och 1966: 60). Konventionen avser endast det för staterna samfälldalaxfisket. Till laxfiskekonventionen har knutits en stadga för fisketsbedrivande inom älvs fiskeområde, den s. k. Torneälvsstadgan (SÖ 1927: 29s. 251, 1933: 9, 1960: 31, 1966: 61 och 1967: 30). Stadgan har ett vidaretUlämp-ningsområde än konventionen. Bestämmelserna i stadgan gäUer förutom dedelar av älvarna där samfällt laxfiske bedrivs även biflöden och ett område ihavet utanför älvmynningen. Vidare finns i stadgan bestämmelser om fiske efterandra fiskslag än lax och laxöring. Flottningenregleras av överenskommelsen mellan och Finlandom flottningen i och gränsälvar med därvid fogad stadga angåendeflottningen i och gränsälvars flotUed (SÖ 1949: 5 och 1964:28). handhasav en svensk-finsk flottningsförening. Överenskommelsens till-lämpningsområde,liksom verksamhetsområdet för den gemensamma flottningsföreningen, omfattargränsälvarna och ett område i havet utanför mynningen men inte på någonderasidan biflöden tUl gränsälvarna. I fråga om kommunikationer haröverenskommelser träffats om järnvägsbro vid och , omfärjförbindelser vid , , , Muonio och Kaunisjokisuusamt om landsvägsbroar vid och PeUo (SÖ 1924: 20, 1949: 43, 1958:82, 1960: 60, 1963: 22, 1968: 27 och 1969: 14). I överenskommelserna omlandsvägsbroarna har förklarats, att erforderligt vattenrättsligt förfarandeskulle äga rum i enlighet med vederbörande lands lagstiftning. Ibetänkandet tar kommittén inledningsvis upp frågan om behovet av en allmänvattenrättslig konvention och anför härom i huvudsak följande. En samverkan mellanstaterna är nödvändig, om man vill möjUggöra ändamålsenlig användning avgränsvattendragen och effektivt skydda dem från skadlig vattenförorening ellerannan förstörelse. har endast beträffande fiske och flottningsamverkan etablerats i fasta former genom överenskommelser mellan staterna.Det föreUgger emellertid aktuellt behov av fast reglerad samverkan på fleraandra områden. Det behövs en enhetlig vattenrättslig kontroll över de fastafiskeverken i gränsälvarna. Nya broar och färjlägen planeras. Man får räknamed att ytvattenuttag för och industriell förbmkning kan bli av sådanstorlek att förhållandena i vattendraget påverkas på båda sidor om gränsen. Detär nödvändigt att gemensamma bestämmelser tillskapas när det gäller utsläpp avavloppsvatten och att samarbetet på området regleras i fasta former. Frågan om kraftutbyggnad igränsälvarna i större omfattning är inte aktuell men möjligheten att den kankomma att aktualiseras kan inte uteslutas. Kommittén anser därför att envattenrättslig överenskommelse bör omfatta även byggande för kraftändamål.Detta innebär dock inte något positivt ställningstagande för utbyggnad.Kommitténs förslag innebär bara att förutsättningar skapas för prövning avfrågor om utbyggnad i gränsälvarna, varvid frågor om tUlstånd till dammbyggnadi gränsälv och tUl vattenreglering av beskaffenhet att väsentligt påverkavattenförhållandena i gränsälv skall underställas båda regeringarnas prövning.Det nu rådande avtalslösa tillståndet möjliggör åtgärder för kraftexploateringi gränsområdet inom vardera staten med utnyttjande av dess internalagstiftning, och sådana åtgärder kan genomföras itillflöde eller på endera sidan av gränsälv utan effektiv kontroll från denandra sidan. Kommitténanser att flottningsöverenskommdse i stort sett fyller sin funktion inuvarande skick. Om gemensamma regler om andra vattenrättsliga förhållandenkommer till stånd, behövs dock viss revision för att samordnaflottningsbestämmdserna med dessa. Vad beträffar fisket föreligger behov avbestämmelser utöver den redan angivna vat-tenrättsliga kontrollen över fastafiskeverk. Fiskebestämmelserna bör samordnas med de vattenrättsliga reglerna. att det finns behov av en allmän vattenrättsligöverenskommelse och att överenskommelsen i huvudsak bör innehålla bestämmelserom byggande i vatten och vattenreglering, fiske, flottning och skydd motvattenförorening. Överenskommelsen bör inte endast reglera fömtsättningarnaför tillåtligheten av åtgärder av olika slag utan även innehålla bestämmelserom ett gemensamt förfarande. Det bör tillskapas ett gemensamt organ, som haratt med verkan i båda staterna besluta rörande de åtgärder som kommer i fråga. skrivelse med vilken betänkandet överlämnades förklarade sig kommitténförutsätta att regeringarna i samband med antagandet av överenskommelsen inågon form deklarerar att, om frågan om utbyggnad av vattenkraften igränsälvarna skulle komma att aktualiseras inom någondera staten,denna fråga som förberedelse till den i överenskommelsen föreskrivnabehandlingen blir föremål för överväganden och underhandUngar mellanregeringarna. Kommitténframhåller att vissa allmänna principer kan sägas vara grundläggande för denframväxande internationella vattenrätten. Senast har sådana principerformulerats i "rules on the uses of the waters of internationalrivers", antagna av vid dess konferens iHelsingfors , En huvudregel är att varje stats möjUghet attensidigt företa åtgärder beträffande ett gemensamt vattendrag måste begränsastill vad som inte har skadlig inverkan utanför statens område eller dess del avvattendraget. En annan gmndsats är att gemensamma vattendrags ekonomiskavärden skall fördelas rättvist mellan staterna. Administrativa uppgifterbeträffande vattendrag som berör två eUer flera stater förutsätts genomgåendekunna bäst handhas av organ som är gemensamt för staterna i fråga. Denu angivna grundsatserna bör enligt kommittén vara vägledande då det gäller attfå till stånd en vattenrättslig reglering för gränsvattendragen mellan Finlandoch , Helt naturligt bör regleringen anknyta till vattenlagstiftningeni båda staterna, något som inte erbjuder större svårigheter eftersomregelsystemen i det väsentliga är tämligen likartade. En uppdelning fåremellertid ske mellan vad som kan regle- rasav gemensamma bestämmelser och vad som kan regleras av vartdera landets lag.Den svensk-norska vattenrättskonventionen (SÖ 1931: 10)innehåUer endast i begränsad omfattning gemensamma bestämmelser, beroende påatt de för och gemensamma vattendragen går tvärs över riksgränsenoch följaktligen de företag som kommer till utförande i regel blir belägna inomettdera landets område. Detsamma gäller i huvudsak den finsk-sovjetiska överenskommelsenden , I förhållandet mellan och är det emellertidett vattendrag som bildar gräns med gränslinjen löpande i vattendragetsdjupfåra. Detta medför behov av en betydligt mera omfattande gemensamreglering. Kommitténs förslag till gränsälvsöverenskommdse består därför av etttämligen stort antal artiklar, som innehåller bestämmelser avsedda att bligällande lika för båda staterna. Den interna lagstiftningen blir emellertidsubsidiärt till-lämplig. Kommitténtar härefter upp frågan om överenskommelsens geografiska tillämpningsområde.Däri bör givetvis i första hand ingå de sjöar och vattendrag som genomlöps avriksgränsen (gränsälvarna). Vidare bör överenskommelsen inbegripa sidogrenar avoch tillflöden till gränsälvarna liksom samtiiga de utflöden som bildas avTorne älvs olika mynningsgrenar. Även ett område av havet utanför mynningen böringå i tillämpningsområdet Detta leder till att överen.skommelsen oberoende avnationella gränser kommer att omfatta allt som hydrologiskt bildar en enhet,den enhet inom vilken verkningarna av olika företag kan sprida sig. Kommitténanser dock inte att det finns anledning att göra bestämmelserna tillämpliga påKalix älv, trots att dess och älvs nederbördsområden på grund av enbifurkation, , till viss del sammanfaller. Beträffande flottningoch fiske föreslås vissa begränsningar i tillämpningsområdet. förslag skaU överenskommelsen innehålla bestämmelser om byggande ivatten, vattenreglering, fiske, flottning och skydd mot vattenförorening. Ifråga om fiske och flottning behövs i detta sammanhang inte någon närmarebestämning utöver angivandet av tillämpningsområdet. Vad angår byggande ivatten, vattenreglering och avloppsutsläpp bör varje åtgärd som vidtas igränsälv falla under överenskommelsen, oavsett om verkningarna inskränker sigtill endera statens del av vattendraget eller inte. Beträffande åtgärd somutförs inom det geografiska tiUämpningsområdet i övrigt bör däremotförutsättning för överenskommelsens tillämplighet vara att verkningarnasträcker sig in på den andra statens område. En anläggning som utförs i etttillflöde och inte har några verkningar utanför den stat där den uppförs skallalltså behandlas som en intern angelägenhet för den staten. Kommitténtar härefter upp frågan om behovet av en särskUd gränsälvskommission och lämnarexempel på förebilder till Ett gemensamt organ av denna art bör enligt kommittén skapasendast om ett påtagligt behov därav föreligger. En ordning enligt vilken definska och svenska myndigheterna har att agera var och en på sin sida omgränsen och i förekommande fall försöka träffa gemensamma eller samordnadebeslut är uppenbarligen förenad med betydande olägenheter. Länsstyrelserna iLapplands och , vilka har erfarenhet av tillämpningen av degällande fiske- och flottningsöverenskommelserna, har inför kommittén starktunderstrukit behovet av ett gemensamt organ med beslutande befogenheter. Utanett sådant organ blir förfarandet tungrott och omständligt, och det blir intemöjUgt att få till stånd den planraässighet och översiktliga bedömning som ären ofrånkomlig förutsättning för ett ändamålsenligt nyttjande och skyddande avgränsvattendragen. Kommittén föreslår därför att en gränsälvskommissioninrättas, vUken i avseende på gränsvattendragen övertar de uppgifter somankommer på vattendomstolarna och i viss utsträckning huvudsakligenbeträffande fiske och flottnuig uppgifter som tillkommer länsstyrelserna.Härigenom får kommissionen en så omfattande kompetens att den kan handhastörre delen av de ärenden rörande gränsvattendragen som förutsätter någonform av samarbete över gränsen. Kommitténdiskuterar om det från konstitutionell synpunkt är möjligt att tilläggagränsälvskommissionen som mellanstatligt organ beslutskompetens. För Sverigesvidkommande torde det enligt kommittén inte föreligga någon tvekan i dettaavseende, i vart fall inte 1965 genomförda ändringen av 81 §regeringsformen (SFS 1965: 46 och 1969: 22). Inte heller för del ansesnågot hinder mot en sådan ordning föreligga. Kommittén pekar i detta sammanhangpå att förslaget innebär att underställning hos re-geringama skall skebeträffande viktigare tUlståndsfrågor och att ett stadfästelseförfarande skalltillämpas i vissa fall samt att de omröstningsregler som föreslås innebär attkommisionens beslut som regel skall omfattas av majoriteten av vardera statensmedlemsgrupper. Kommitténförordar att i överenskommelsens inledande kapitel anges vissa grundläggandeprinciper för nyttjandet av vattnet inom tUlämpningsområdet, Härvid bör enligtkommittén i första hand fastslås, att båda länderna har ett berättigat intresseav att komma i åtnjutande av de förmåner som vattendraget bereder. Samtidigtskall emellertid hållas i sikte, att de lokala, intressena bör tillgodoses ochatt vattendraget därvid i princip bör ses som en enhet utan avseende påriksgränsen.