prop · FU0384 · 1971-12-31 00:00:00 — Koraraitténföratsätter all de nya ulbetalningsreglerna skall träda i kraft den 1 januari1972. Det skall åligga atl senast den 10 septeraber medbörjan 1971 lUlslälla koramun uppgift ora invånarantalet vid mitten av augustitvå år tidigare resp. sarama år. Koraraittén erinrar oraatt del även åligger all per lämna koraraunuppgift om skalleul-järaningsbidrag. Etlkonsekvent hänsynslagande lill befolkningsförändringar skulle, påpekas i utredningen,innebära att hänsyn vid beräkning av skalleförskolten skulle tas även till befolkningsrainskning.Koraraitténs undersökningar har emellertid visat all nuvarande regler i allraänhelinle lett lill all för stora förskoll utbetalats till avfolkningskommunerna.Kostnaderna för avfolkningskomraunerna sjunker inte oraedelbart i samband medutflyttningen. Tvärtom förhåller det sig så att kostnaderna per kvarvarandeinvånare ökar. Komraittén föreslår därför atl hänsyn ej skall las lill befolkningsminskning. Utredningensförslag till ändring av gällande utbetalningsregler för komraunalskalt föreslåsorafatla såväl priraärkommunerna som landstingskommunerna. De kyrkliga koramunernahar enligt kommittén större möjligheter än de borgerliga koraraunerna atlanpassa de ökade utgifterna så all de i liden överensstäraraer raed ökningen avskallein-korasterna. Med hänvisning härtill finner koraraittén inga skäl atlföreslå någon ändring av gällande regler för utbetalning av skalt lill dekyrkliga kommunerna. Medutgångspunkt från vissa anlaganden om befolkningsökningen, raedelskatlekraflen saralskattesatsen har kommittén beräknat effekten av den föreslagnaomläggningen. Härvid har följande forrael använts: Invånarantaletrailten av aug. --------------------------- X skatteunderlagetenligt 1971 års Invånarantalet mitten av aug.1969 skattesats för . Påsamma sätt har de ökade förskollen för åren därefter beräknats. Den totalaökningen av skalleförskolten skulle raed den angivna beräk-ningsraelodikenuppgå till 536 milj. kr. och 577 railj. Isyfte atl åstadkomma en utjämning av de ökade utbetalningarna har kommitténundersökt olika alternativ för en successiv övergång till det föreslagna systerael.Sora en raelod härför föreslås alt hänsyn tas lill endasl enviss del av befolkningsökningen mellan ovan angivna beräkningstidpunkler.Kommittén förordar att en övergång utforraas så alt vid utbetalning avförskott hänsyn tas 1971: 84 14 till den befolkningsökning sora överstiger 4 »/o. För åren1974 och 1975 las hänsyn till den del av befolkningsökningen sora överstiger 2 o/o.För åren 1976 och 1977 las slutligen hänsyn tiU den befolkningsökning soraöverstiger 1 o/q. Skatleförskotlenskulle därefter beräknas raed hänsyn till hela befolkningsökningen. Dennasuccessiva övergång komraer enligt koramitténs beräkningar atl föranleda årligaraerutbelalningar lill koramunerna enligt följande sammanstäUning. Är 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 142 152 189 202 194 210 290 307 112 Koraraittén har vidare hafl atl överväga vissa andrafrågor sora har saraband raed utbetalning av koraraunalskalleraedel. Dessafrågor gäl- ler dels sättet för utbetalning av koramunalskall, delsfrågan ora staten även i fortsättningen skall svara för skalteförlusler på restantier. Koraraittén refererar en utredning sora riksrevisionsverketutförde och i vilken föreslogs all utbetalning även fortsättningsvisskulle ske över postgiro. Sora skäl anförde bl. a. säkerhets-ochrevisionsaspekler. Utredningen har funnit atl de i riksrevisionsverketsutredning framförda synpunkterna i allt väsentligt fortfarande gäller.Därutöver erinrar komraittén atl etl nytt redovisningssystem benärant systera Ssuccessivt håller på atl införas för de statliga rayndigheterna. Härvid har skellen integrering raellan systera S och postbankens ADB-systera för girobokföring.Redovisningstekniska skäl talar således för en utbetalning över postgiro. Motbakgrund härav anser sig kommittén ej kunna förorda en omläggning av sättetför utbetalning av koramunalskattemedel. Med hänsyn till all koraraittén ej funnit anledningföreslå någon mera genoragripande oraläggning av nuvarande ulbelalningsreglerför koraraunalskatl anser komraittén all staten även i fortsättningen bör ensarasvara för skalleförlusten på restantier. Med något undanlag är saratliga reraissinstanser positivatill eller lämnar ulan erinran koraraitténs förslag om en begränsad omläggningav nuvarande utbelalningssystem till förraån för koramuner raed befolkningsökning. Endasl siats/iontoret avstyrker alt någon förändring nusker i gällande utbetalningssystera. Verket frarahåller all den forskning sora f.n. bedrivs kan belysa effekterna av hittillsvarande statlig styrning av koraraunernasutgifter. Enligt statskontoret bör bedömningen av det av koramiltén framlagda förslagelanslå liUs de forskningsresultat förelig- Prop.1971: 84 15 gersom har betydelse för bl. a. värderingen av nuvarande utbetalnings-systems rollsora inslruraenl i den statliga konjunklurpoliliken. Riksrevisionsverketkan inle finna alt koraraitténs förslag har några icke avsedda biverkningar. Ilikhet med koraraittén finner i all övervägandeskäl lalar för atl ändrade regler för utbetalning av koraraunalskalleraedelbör begränsas lill all orafalta en reforra lill förmån för de expanderande koraraunerna.Mol bakgrand av de inora länet kraftigt höjda skattesatserna ifrågasätterlänsstyrelsen om det inte vore lämpligt med en kortare övergångslid än den av koraraitténföreslagna. Medhänsyn lUl fördelen raed enhetliga bestäraraelser ifrågasätter vidarelänsstyrelsen ora inle ändringarna av utbetalning av koraraunalskatl också börorafatla försaralingsskalten. Sararaa ståndpunkt intar , som inte kan godla koraraitténs arguraentalioni denna fråga. Dekommuner i sora yttrat sig konstaterar överlag all förslagel förde expanderande koraraunerna raedför värdefulla förbättringar i förhållande lilldel utbetalningssystera sora nu gäUer. Med hänsyn härtill tillstyrker koraraunernagenomgående komrailléns förslag. påpekar dock alt korarauner raedvikande befolkning och stigande skalleunderlag inle får något ökatförskott raed del av koraraittén föreslagna systerael. Frågan skulle övergångsviskunna lösas genora alt korarauner med stora avräkningsbelopp ges möjlighet alt eflersärskild prövning erhålla extra förskoll. Länsstyrelseni betonar atl eftersläpningen av statens utbetalning avskalteraedel lUl landstingen och koraraunerna bör avarbetas inom ramen för vadsom är statsfinansieUt möjUgt. Hän-,syn bör därvid kunna lagas lill folkraängdsökning.Länsstyrelsen insläraraer vidare i den synpunkt sora framförls av Göteborgsoch och all den årliga utbetalningen av avräkningsbeloppetskall ske vid ell tillfälle så snart beloppet har faslslällls. iMalmöhus län framför också denna åsikt. Länsstyrelseni , fullmäktige i samt fullmäktige iriksgäldskontoret tillstyrker koraraitténs förslag raed i huvudsak demotiveringar sora komraittén lämnat. Styrebenför frarahåller alt styrelsen är raedvelen orasvårigheten från stalsfinansiella synpunkter all inora en kort lidsperiod genoraföraen fullständig omläggning av gällande utbetalningssystera, syftande till altinhämta och förebygga all eftersläpning. Med hänsyn härlUl anser sig styrelsennu kunna godtaga kommitténs förslag ora en begränsad oraläggning av nuvarande utbetalningssystera.Det är eraeUertid angeläget atl frågan ora en generell in-häralning av helaeftersläpningen blir föreraål för vidare utredning. Styrelsen betonar alt koraraunalskatlekoraraillénsförslag ora uppräk- ning av förskollen lill kommuner med ökande invånarantal koraraeratl ge de expanderande kommunerna väsentligt ökade resurser under utbyggnadsskedel.Till denna kategori hör exempelvis korarauner, lUl vUka större industrierlokaliseras. Förslagel är således inte enbart av intresse för koramunerna inorastorstadsregionerna. Styrelsen vUl inte raolsälla sig förslagel ora ensuccessiv övergång raen anser all del bör övervägas, ora inte övergångstidenkan förkortas. Styrelsen för ansluter sig lillkoraraitténs förslag om viss uppskrivning av förskottsutbetalningen, sombaseras på befolkningsökningen. Styrelsen konstaterar emellerlid all kommitténsförslag i högre grad gynnar den primärkoraraunala sektorn. Mol bakgrund häravföreslår styrelsen atl raan lar hänsyn tillbefolkningsökning på raer än 1 o/o och fr. o. ra. lill hela befolkningsökningen. anför alt elt genoraförande av koramitténsförslag sannolikt inle koraraer alt försvåra de överväganden som budgelulredningenkan koraraa alt göra. Några reraissinstanser har yttrat sig över koraraitténsförslag angående sättet för utbetalning av koraraunalskatl. Av dessa instanserinsläraraer flertalet i koramitténs förslag ora fortsatt utbetalning viapostgiro. Postbanken påpekar all kommunerna kan begära automatisköverföring av skalteraedel till kapitalkonto. På delta sätt kan koraraunernaerhålla ränlegoltgörelse fr. o. ra. , i Norrbollens län, fuUmäktigei och fuUmäktige i har inget all invända raot koramitténsförslag. i finner det av bådepraktiska skäl och ur kontroll- och revisionssynpunkt angelägel altutbetalningen av koraraunalskalleraedel även fortsättningsvis sker överpostgiro. Styrelsen för anför all underförutsättning att integrationen mellan systera S och postbankens ADB-system förgirobokföring utgör ett vägande skäl för utbetalning över postgiro, så kanstyrelsen acceptera delta. Enligt styrelsens mening bör dock kommunerna gesmöjlighet atl få skattemedlen girerade direkt till av kommunen anvisad bankspostgirokonto för insättning ä bankräkning. Den komraunala beskattningsrätten, som baseras pågrundlagstadgande, är närmare reglerad bl. a. i koraraunallagarna. Enligtdessa lagar äger koramun av statsverket uppbära allraän kommunalskatt med delbelopp som uträknas efter del skatteunderlag sora fastställts för 1971: 84 17 visstår för koraraunen och den koraraunala utdebitering sora bestärats . Det föreskrivs vidare atl koraraun äger uppbära förskoll soraför visst år grundas på det skatteunderlag sora fastställdes årel innan ochden utdebitering sora bestärats för det förslnäranda årel. Reglernaför utbetalning av koraraunalskatl innebär alltså att utbetalningarna avförskoll lill koraraunerna elt visst år grundar sig på del senast fastställdaskalleunderlaget vilket avser de skallepliktiga inkomsterna tvä år tidigareoch den beslutade utdebiteringen för del förstnämnda årel. Förskoltsutbetalningarnaför ell visst år baseras således på ell gamraall skatteunderlag.Avvikelser raellan förskott och slutlig skall regleras genora slutavräkning.När skatteunderlaget ökar raedför della syslera att berälcningen av förskottutgår från elt lägre skatteunderlag än del sora används vid uträkning av denslutliga skallen. Eflersora skatteunderlaget flertalet år underefterkrigstiden ökat har del tillämpade systemet alltså raedfört etl ulfall soraavviker från vad sora skulle registrerats vid en perfekt anpassning. Dennaavvikelse har betecknats sora en eftersläpning och har då setts i relationtill en tänkt norra, innebärande oraedelbar anpassning. Kommunalskatlekomraillénhar närraare analyserat effekterna av del nuvarande utbelalningssysteraet. Avdenna analys fraragår alt koraraunerna tillsaramans under 1950-och 1960-lalen erhålUt utbetalningar, dvs. förskott och avräkningsbelopp, somvarit lägre än den senare konstaterade slutiiga skatten. Det framgår emellertidockså all kommunema under flertalet år erhållit utbetalningar sora varit störreän eller ungefär lika stora som den slutliga skatten . Den s. k.eftersläpningen har likväl Irendraässigl ökat sedan början av 1950-lalet ävenom den under vissa perioder minskat relativt kraftigt. Eftersläpningensstorlek kan också sältas i relation lill den totala utbetalningen avkommunalskall . En sådan jämförelse visar all den s. k. eftersläpningenutgör en allt mindre del härav. Kommitténhar även undersökt de stabUiseringspolitiska verkningarna av nuvarande utbetalningssystera.Den konstaterar all raed relativt svag ekonomisk tillväxt de saramanlagdautbetalningarna av koraraunalskatl har varit större än den slutligt fastställdaskatten . Det är därför enligt koraraittén riraligt atl anta att systeraelunder dessa år hafl en stiraulerande inverkan på ekonomin. På motsvarande sätthar systemet hafl en återhållande inverkan raed relativt starktillväxt i ekonomin. Systemet har således verkat som ell led i StabUiseringspolitikenoch haft en konjunklurutjäranande effekt. Utredningenhar övervägt olika raöjligheter atl förändra del nuvarande utbelalningssysteraet.Den konstaterar all omläggningar sora radikalt minskar den s. k.eftersläpningen skulle innebära att railjardbe- Prop.1971: 84 18 loppi ökade utbetalningar sora engångsåtgärd ställdes till kommunernas förfogande.En sådan förändring skulle enligt utredningen komraa alt åtföljas avbalanserande åtgärder, vilka raed stor sannolikhet skulle betyda all raotsvarandebelopp genora andra kanaler drogs in från koramunerna eller de koraraunaltskattskyldiga. Koraraittén har mot denna bakgrand funnit sig böra avslå från atlföreslå omläggningar av denna innebörd. Den har i stället inriktat sig på allsöka utforma raer begränsade förändringar lill förraån för sådana korarauner sorafrärast kan anses ha hafl olägenhet av det nuvarande systemet. Gällanderegler har enligt komraittén medfört all en särskilt stor s. k. eftersläpninghar uppstått för kommuner med ökande befolkning. Anledningen härtill är bl. a. atldessa korarauner inte kan tUlgodogöra sig skatteintäkterna från de nyainvånarna förrän efter inflyttningen. De snabbt expanderande koraraunernahar därför fått en förhållandevis hög utdebitering. Koraraittén påpekar allstaten genom olika låneformer markförvärvslån och tomlrättslån har sökt underlättadessa komrauners finansieringsproblera. Föratl åstadkoraraa elt syslera där befolkningsökningen snabbare påverkar förskoltsutbetalningarnaföreslår utredningen alt hänsyn bör las lill den konstateradebefolkningsökningen , då skalleförskolten till koraraunernaberäknas. För all koraraunen före fastställande av utgifts- och inkoraslstalskall kunna beräkna förskottet av koraraunalskatl för näslkoraraande budgetårhar koraraittén funnit det ändaraålsenligl alt befolkningsökningen inom koraraunenfrån mitten av augusti månad före till railten av augusti raånad åretföre koraraunens budgetår läggs lill grund för en uppskrivning av förskottet. Isyfte alt åstadkomma en utjämning av utbelalning-arna av ökat förskott föreslårkoramiltén en successiv övergång till del nya utbelalningssysteraet. Hänsyn skuUei inledningsskedet endasl las till en befolkningsökning mellan angivnatidpunkter sora överstiger 4 o/o. Detla procenttal skall sedan successivtvartannat år sänkas lill 2 resp. 1 o/o. Härefter skall hänsyn las till helabefolkningsökningen. Koraraitténförordar atl oraläggningen skall avse endast borgerliga korarauner och såledesinte kyrkliga koramuner. Koraraitténutgår ifrån all den föreslagna förändringen i systerael för utbetalning av koraraunalskatlskall träda i krafl och beräknar all denna koraraer altinnebära ökade utbetalningar med 142 railj. Reraissinslansernahar med något undanlag släUt sig bakora den av koraraittén föreslagnabegränsade förändringen av det nuvarande utbelalningssysteraet. Någonremissinstans har framfört önskemål ora en snabbare övergång till det nya systeraelän vad koraraittén föreslår. försaralings- och pastoratförbundhar anraält avvikan- Prop.1971: 84 19 deuppfattning vad gäller förslagel om avgränsning av reforraen till enbart deborgerliga koraraunerna. Innanjag övergår till all redovisa raina slällningslaganden lill koramitténsförslag viU jag något utveckla rain allraänna syn på del syslera förutbetalning av koraraunalskatl sora f. n. används. Sora jag framhöll idirektiven till koramunalskatlekoramittén ryraraer frågan ora systerael förutbetalning av koraraunalskatl elt orafaltande sarahällsekonomiskl problemkomplex.Diskussionen kring nuvarande syslem har främst gällt de expanderande koraraunernaskreditförsörjningsproblem saral finansieringsfrågor i allmänhet. Dessafrågeställningar återspeglar emellertid reala resursfördelningsproblera, sorahar alt göra med den totala sarahällsekonoraiska avvägningen av expansionslakleninora olika sektorer av ekonorain, frärast stat, koramuner och näringsliv. Den komraunalasektorns expansion kan inte betraktas frislående från utvecklingen inom övrigasektorer i sarahällsekonorain. Jaghar i det föregående belyst de effekter i skilda hänseenden som det nuvarandesystemet ger upphov lill. Etl annat syslera innebärande en oraedelbaranpassning av förskoltsutbetalningarna lill den slutiiga skatten skulle ha stäUlmiljardbelopp i ökade utbetalningar till kommunernas förfogande och hade raåståtföljas av balanserande åtgärder, varigenom motsvarande köpkraft dragits infrån koraraunerna eller andra sektorer av ekonomin. Härav följer också altkrav på inhämtning av vad sora betecknas sora eftersläpning i realiteten är ellkrav på en snabbare expansion av den koraraunala sektorn raed raotsvarande inskränkningarinora någon annan sektor av ekonorain. Del är raot denna bakgrand förslag tillförändringar av nuvarande utbetalningssystera måste bedömas. Den avgörandefrågan om den totala resursawägningen mellan stat och komraun hänger bl. a.samman med frågan om uppgiftsfördelningen dem eraellan. Denna fråga övervägs iannat sararaanhang, varför jag inle här går närraare in på dessa problera. Koraraitténhar koncentrerat sitt arbete på alt söka uppnå en bättre anpassning raellan förskoltsutbetalningarnaoch den slutliga skatten för de befolkningsraässigt expanderande koraraunerna.Jag delar koraraitténs och flertalet reraissinslansers bedöraning alt del nuär lämpligt all införa etl särskUl slöd lill inflyttningskoramuner via utbelalningssystemetför koraraunalskallemedel. Det är uppenbart all de kommuner del här gäller iuppbyggnadsskedet ställs inför speciella problera föranledda av den snabbaexpansionen. Dessa korarauner blir i stor utsträckning hänvisade lill låneraarknadenför alt finansiera de serviceåtgärder sora krävs för del ökade antaletinvånare. Detla betyder också all de snabbi expanderande kommunerna i ensituation med en stram kredilmarknad kan koraraa i svårigheter. 1971: 84 20 Koraraitténs förslag ora en uppskrivning av förskoltsutbetalningarnamed utgångspunkt från en konstaterad befolkningsökning kan jag i likhet medflertalet remissinstanser ställa raig bakora. Genora denna raelod erhåller deexpansiva koraraunerna ell slöd för de utgifler sora föranleds av den snabbabefolkningsökningen. Några reraissinstanserhar fraraförl önskeraål ora en snabbare övergång lill del nya systemet än vad koraraitténföreslagit. Den av koraraittén föreslagna övergången finner jag eraeUertid välavvägd för all inom riralig tid och utan alllför kraftig slalsfinansiellbelastning uppnå en väsentlig lättnad för inflyllningskoraraunerna. I likhet raedkoraraittén anser jag de ekonoraiska probleraen vara raesl påtagliga inora deexpanderande borgerliga koramunerna. Jag förordar således atl en reforraeringav ulbetalningssällel begränsas lUl dessa. Denföreslagna ordningen bör, sora komraittén förordat, träda i krafl den 1 januari1972. Med hänsyn lill den löneutveckling och den höjning av den koraraunalautdebiteringen sora skett efter del atl koramitténs beräkningar färdigställdesberäknar jag all utbetalningarna komraer atl bli ca 160 railj.kr. större än med nuvarande utbetalningssystera. Den av raigförordade ändringen i utbetalning av koraraunalskatl innebär all förskoltsutbetalningarnabaseras på etl skatteunderlag, sora räknats upp i förhållande till enkonstaterad ökning i koraraunens invånarantal. Detla aktualiserar frågan oraen uppräkning av skatteunderlaget även i andra sararaanhang. En sådanuppräkning torde frärast påverka beräkningen av skatteutjämningsbidragen till korarauner.Jag förutsätter att den av raig tillkallade utredningen för översyn av skatteutjämningsbidragentUl koraraunerna beaktar denna fråga i sill fortsatta arbete. Koramilténhar slutiigen hafl alt överväga vissa specialfrågor, vilka gällt dels sättetför utbetalning av koraraunalskatl, dels frågan ora staten även ifortsättningen ensara skall svara för skatteförluslen på restantier. I denförsta frågan vill jag ansluta raig lill koraraitténs och flertalet reraissinslansersbedöraning all utbetalning av kommunalskatt även fortsättningsvis skall ske viapostgiro. Vidare förordar jag all staten även i fortsättningen skall svara för skalteförluslerpå restantier. Under åberopande av del anförda hemsläller jag alt Kungl. Maj:lföreslår all antaga inora finansdeparteraentet upprättade förslagtill 1) lag om ändringi kommunallagen (1953: 753), 2) lag om ändringi kommunallagen för (1957: 50), 1971: 84 21 3) lag om ändring ilandstingslagen (1954: 319), 4) förordning om ändring iförordningen (1948: 766) angående taxering och debitering av skatt vid ändringi eller ecklesiastik indelning, m. m. Medbifall lill vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledaraölerherasläUt förordnar Hans Maj:l Konungen all lUl skall avlålas proposilionav den lydelse bilaga lill della protokoll utvisar.