prop · FU037 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Majrts proposition med förslag tilli lag om ändring i lagen (1965:719) omsäkerheten på fartyg; given . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av. statsrådsprotokolletöver kommunikalionsärenden och lagrådels protokoll, föreslå altbifalla det förslag om vars avlålande lill föredragandedepartementschefen hemslälll, Ipropositionen föreslås i fråga om lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg bl,a., attreglerna om perioder för vissa tillsynsförrältningar ändras så, atl bättreöverensstämmelse kan nås mellan de statliga undersökningarna och de s. k. klassanstallernasundersökningar, alländringar görs med anledning av den genomförda omorganisationen avsjöfartsverket, attbesvärsreglerna ändras med hänsyn till det pågående lagstiftningsarbetet ifråga om instansordningen i administrativa besvärsmål. 1 1971.1 saml. om ändring i lagen(1965: 719) om säkerheten på fartyg Härigenomförordnas i fråga om lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg. dels att i 1 kap. 6 och 12§§, 2 kap. 36 §§, 4 kap. 2 och 5 §§, 5 kap. 6 §, 6 kap. 2, 4 och 6 §§, 7 kap.2, 3, 7, 913, 15 och 1720 §§, 9 kap. 2 och 10 §§, 11 kap. 2 och 4 §§ samtövergångsbestämmelserna ordet "" i olikaböjningsformar skall bytas ut mot "" i motsvarandeform, delsatt i 9 kap. 10 § orden "" skall bytas utmot "", delsatt i 11 kap. 2 § ordet "styrelsen" skall bytas ut mot"verket", delsatt 1 kap. 3 och 10 §§, 7 kap. 5, 6 och 14 §§, 8 kap. 2 och 4 §§, 10 kap. 11 §samt 11 kap. 1 och 3 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 8 a §, av nedan angivnalydelse. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) Tillsynav fartyg i de hänseenden Tillsyn av fartyg i da hänseandan sombehandlas i denna lag tUövas som behandlas i denna lag utövas av a\'samt, under sty- . Konungen äger för-relsensöverinseende och ledning, av ordna svensk konsul att utöva tillskarensfartygsinspektion. Konungen syn utom riket, äger förordna svensk konsul attutn , öva tillsyn utom riket. 1frågor-------------- med arbetarskyddsstyrelsen. överfartygs--- ---------- av mönstringsförrättara. Certifikatenligt-------------- må förlängas. Fartområdenaäro:--------- bortom ; c) nordsjöfart: annan fart c) nordsjöfart: annan fart än som anges under a) och b),dock än som anges under a) och b), dock aj bortom linjen nord- ej bortom linjen pyntTrondheimsfjorden, 11 gra- nordpynt, därifrån väs- der västlig longitud (väst- terut till västlig longitud, där- kust) och nordlig latitud ifrån längs denna longitud över Ir- (); lands västkust till nordhg lati- tud och därifrån österut längs denna latitud tiU ; d) oceanfart:all--------------- Nyttjasfartyg i fart mellan utländska orter, äger sjöfartsstgrelsen, om det medhänsyn till farvattnets beskaffenhet eller andra förhållanden prövas lämpligt,förordna att fartyget må anses nyttjat i därmed jämförlig, mindre vidsträcktfart än som eljest vid tillämpning av andra stycket skulle vara fallet. a)c). Nyttjasfartyg i fart mellan utländska orter, äger , om det med hänsyntill farvattnets beskaffenhet eller andra förhållanden prövas lämpligt,förordna att fartyget må anses nyttjat i därmed jämförlig, mindre vidsträcktfart än som eljest vid tillämpning av andra stycket skulle vara fallet. Om annat fartyg änpassagerarfartyg är högst och har högsta klass iklassificeringsanstalt som omfattas av förordnande enligt 1 kap. 14 §, skalldet undergå förnyad sjövärdighetsbesiktning eftersenast företagen sjövärdighetsbesiktning eller, om fartyget undergår årligtillsyn av botten utvändigt, framdriv-ningsmaskineri, propdleraxel och roder iden omfattning bestämmer, efter senastföretagen sjövärdighetsbesiktning. Har fartyget icke sådanklass som nämnts eller är det äldre än , bestämmer sjöfartsstyrelsenden tid, inom vilken nästa sjövärdighetsbesiktning skall äga rum. Med beaktandesärskilt av fartygets ålder och allmänna tillstånd skall tidpunkten bestämmastill tidigast tjugofyra och senast efter senast företagensjövärdighetsbesiktning. Omannat fartyg äri passagerar. fartyg är högst och har högsta klassi klassificeririgsanstalt som omfattas av förordnande enligt 1 kap. 14 §, skalldet undergå förnyad sjövärdighetsbesiktning eftersenast företagen sjövärdighatsbesiktning eller, om medger det,efter senast företagen sjövärdighetsbesiktning. Harfartyget icke sådan klass som nämnts eller är det äldre än tju , bestämmer . den tid, inom vilken nästa sjövär dighetsbesiktning skall äga rum. Med beaktande särskilt av fartygets ålder och allmänna tillstånd skall tidpunkten bestämmas till tidigast tjugofyra och senast fyrtioåtta må nader efter senast företagen sjövär dighetsbesiktning. Har fartyg som är äldre än högsta klass, må dock medgiva att den tid, inom vilken förnyad sjövär dighetsbesiktning skall äga rum, ut- sträckes , om syn nerliga skäl föreUgga. --- 100 registerton. It 1971.1 saml. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) äger meddela anstånd med förnyad sjövärdighetsbesiktning . Sjöfartsverketäger meddela anstånd med förnyad sjövärdighetsbesiktning under högst tremånader eller, om särskilda skäl föreligga, högst . Sjöfartsverketäger meddela anstånd med mellanbesiktning eller, omsärskilda skäl föreligga, högst . Omdet med hänsyn till fartygs ålder, allmänna tillstånd eller om ständigheterna i övrigt föreligger sär skilda skäl, äger eller beslu ta att fartyget skall undergå extra besiktning även i annat fall än som avses i första stycket. ------- på sjövärdigheten. Omdet med hänsyn till fartygs ålder, allmänna tillstånd eller omständigheterna iövligt föreligger särskilda skäl, ägar besluta att fartygetskall undergå extra besiktning ävan i annat fall än som avses i första stycket. Förbud enligt 1 § måmeddelas av , och annantillsynsmyndighet som Konungen bestämmer. Utom riket må sådant förbud meddelasävan av svensk konsul som förordnats att utöva tillsyn av fartyg. Förbudenligt 1 § andra stycket må däi-jämte meddelas av myndighet som avses i 1 kap.5 § samt, oberoende av förordnande, av svensk konsul. Beslut av annan änsjöfartsstyrelsen skall genast underställas .styrelsen för godlmnnande. Förbud enligt 1 § måmeddelas av eller annan tillsyns myndighet som Konungen bestäm mer. Utom riket må sådant förbud meddelas även av svensk konsul som förordnats att utöva tillsyn av fartyg. Förbud enligt 1 § andra stycket må därjämte meddelas av myndighet som avses i 1 kap. 5 § samt, obero ende av förordnande, av svensk kon sul. Har sådant beslut inom sjöfarts verket meddelats av annan än che fen för den avdelning till vilken frå gor om säkerheten på fartyg hör (sjösäkerhetsdirektören) eller med delats av annan myndighet, skall be slutet genast underställas sjösäker hetsdirektören. --- --- hör hemma. Har fartygs avgånghindrats till följd av förbud, som meddelats av annan myndighet än sjöfartsstyrel- Har fartygs avgånghindrats till följd av förbud, som meddelats av genom annan änsjö- Maj:tsproposition nr 1971 {Nuvarande lydelse) {Föreslagen lydelse) sen och ej godkänts avstyrelsen, är staten, om skälig anledning till förbudet finnes icke haförelegat, skyldig att ersätta den skada som må ha vållats genom förbudet. Talanom ersättning enligt första stycket skall väckas vid rådhusrätt från dan dag då förbudet meddelades. Försummas det, är talan förlorad. säkerhetsdirektören ellerav annan myndighet, och har förbudet ej godkänts av sjösäkerhetsdirektören, ärstaten, om skälig anledning till förbudet finnes icka ha förelegat, skyldigatt ersätta dan skada som må ha vållats ganom förbudet. Talanom ersättning enligt första stycket skall väckas vid från dan dag då förbudet meddelades. Försummas det, är talan förlorad. 1 fråga om mål om ansvarenligt danna lag allar föreskrift som utfärdas med stöd av lagen äga bestämmelsernai 313 och 328 §§ sjölagen motsvarande tillämpning. 1 fråga om mål om ansvarenligt denna lag eller föreskrift som utfärdas med stöd av lagen äga bestämmelsernai 336 och 338 §§ sjölagen motsvarande tillämpning. Talan mot beslut enhgtdenna lag av tillsynsmyndighet, som ej är central förvaltningsmyndighet, föresgenom besvär hos . Beslutsom avses i första stycket skall, om ej annat angås i beslutet, lända tillefterrättelse, intill dess i anledning av anförda besväreller eljest annorlunda förordnar. Talan mot beslut enligtdenna lag som meddelats av tillsynsmyndighet, som ej är central förvaltningsmyndighet,i annan fråga än sådan som avses i 8 kap. 1 §, svär hos , Beslut som avsas i förstastycket skall, om ej annat anges i beslutet, lända till efterrättelse, intilldess i anledning av anförda besvär ellar eljest annorlunda förordnar. Motbeslut enligt denna lag av sjö- Mot beslut sommeddelats av genom annan än sjösäkerhetsdirektören eller avannan tillsynsmyndighet i fråga, som avses i 8 kap. 1 §, må talan ej föras. Talan mot beslut sommeddelats av genom sjösäkerhetsdirektören i fråga, som avses i Skap. 1 §, föres hos kammarrätten genom besvär. Motannat beslut enligt denna lag fartsstyrelseneller av annan tillsynsmyndighet, som är central förvaltningsmyndighet, förestalan genom besvär hos Konungen. Om ej annat anges ibeslutet, skall det utan hinder av anförda besvär lända till efterrättelse,intill dess Konungen annorlunda förordnar. avsjöfartsverket eller av annan tillsynsmyndighet, som är central förvaltningsmyndighet,föres talan hos Konungen genom besvär. Om ej annat anges i beslutsom avses i denna paragraf, skall det utan hinder av anförda besvär lända tillefterrättelse, intill dess besvärsmyndigheten eller, i fråga om beslut somskall underställas, sjösäkerhetsdirektören annorlunda förordnar. Dennalag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i . Ifråga om talan mot beslut, som meddelats före denna lags ikraftträdande,gäller äldre bestämmelser. Talanmot beslut, som genom sjösäkarhetsdirektören after lagensikraftträdande men före meddelat i fråga som avses i 8 kap.1 § föres hos Konungen. Utdrag av protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet på . StatsministernPalme, ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg och anför. Lagenom säkerheten på fartyg innehåller bestämmelser om bl. a. fartygs sjövärdighet,åtgärder till förebyggande av ohälsa och olycksfall, lastning, bemanning,tillsynsförrättningar och förbud mot nyttjande. När annat inte är särskiltföreskrivet, gäller bestämmelserna alla fartyg. Sjöfartsverkethar i skrivelse den IS till Kungl. Maj :t i fråga om lagen om säkerhetanpå fartyg föraslagit, dels att reglerna om perioder för vissatillsynsförrättningar skall ändras, dels att bl. a. redaktionella ändringarskall göras med anledning av den genomförda omorganisationen av verket,dels att besvärsreglerna skall ändras med hänsyn till det pågåendelagstiftningsarbetet i fråga om instansordningen i administrativa besvärsmål. Efterremiss har yttranden över skrivelsen avgatts av överbafälhavaran, statensjärnvägar, generaltullstyrelsen, , Rederiföreningan för mindrefartyg, . , , och Sve riges . Iyttrandena har förslag lämnats utan andra erinringar än dem somi det följande särskilt anges. Inomkommunikationsdepartementet har upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1965:719) om säkerheten på fartyg. Förslaget torde få fogas som bilaga tillstatsrådsprotokollet i detta ärende. ' Bilagan har uteslutits här. Förslaget i bilagan är, medundantag för 11 kap, 1 § och vissa smärre ändringar av redaktionell art, likalydandemed det förslag som är fogat vid propositionen. Maj:ts proposition nr 1971 Vissarent terminologiska ändringar är påkallade av den genomfördaomorganisationen av (SFS 1969: 320, prop. 58, JoU 17, 2LU 50, SU96, rskr 200, 224, 243). bestod av sjöfartsstyrelsenmed lots- och fyrstaten och (SFS 1965:689). Styrelsenvar chefsmyndighet för lots- och fyrstaten och för fartygsinspektionen. inrättades an lakmannastyrdse för verket, och begreppet"" försvann. De tidigare underordnade myndigheternauppgick i avdelningar inom verket. De uppgifter som ålåg fartygsinspektionanhandläggs nu inom avdelningen sjöfartsinspektionen. Enligt den nyainstruktionen (1969:320) för avgör sjösäkerhatsdireklöran, somär chef för sjöfartsinspektionen, självständigt bl. a. frågor om tillsyn övarefterlevnaden av fastställda säkerhatsnor-mer. Inom de tillsjöfartsinspektionen höranda sjöfartsinspektionsdistrikten finns bl. a.fartygsinspektörer, vilka utför tillsynsförrättningar enligt lagen om säkarhatenpå fartyg. som avdelning har ingen befogenhet i ärendensom rör säkerhatslagstiftningen. På grund av dessa organisatoriska förhållandenbör i lagtextan ordan "", "styreisan" och"statans fartygsinspektion" i allmänhet bytas ut mot ""eller "verkat". 1 ett par fall bör lagen tala om "sjösäkerhetsdi-raktören".Till denna fråga återkommer jag vid lagens 8 och 11 kapitel. Kapitlalinnehåller allmänna beslämnielser. Enligtförsta stycket utövas tillsyn av fartyg i de hänseenden som behandlas i lagenav sjöfartsstyrelsan samt, under styrelsens överinseende och ledning, avstatans fartygsinspektion. Enligt vad jag tidigare anfört bör i lagen sägas atttillsynan utövas av . Iandra stycket beskrivs olika fartområden. Nordsjöfart har samma yttregränslinje som närfart enligt 3 § sjöarbetstidslagen (1970: 105). En redaktionelljämkning bör ske så att gränslinjen anges på samma sätt som i den lagen. a. om tillsynsförrättningar. Sådana finns av skilda slag. Av intressei detta sammanhang är sjövärdighetsbesiktning (regelbunden undersökning avfartyg jämte utrustning), mellanbesiktning (regelbun- Kungl.Maj:is proposition nr 1971 9 denundersökning som avser viss del eller vissa dalar av annat fartyg änpassagerarfartyg och dess utrustning) och extra besiktning (särskild undersökningav fartyg i viss dal eller vissa delar). Som framgår av 1 kap. 3 §är tillsynsmyndighet. Med stöd av 1 kap. 14 § har Kungl. Maj :tförordnat (SFS 1965: 908), att undersökning rörande fartyg och utrustning somhar företagits av någon av vissa uppräknade s. k. klassificeringsanstaltar (klassanstaltar)får godkännas som tillsynsförrättning verkställd av tillsynsmyndighet.Sjöfartsverket får uppställa som villkor för sådant godkännande, att verketfår del av klassanstaltens åtgärdar i fråga om fartjget och vad som i övrigthar förekommit av betydelse för fartygets sjövärdighet. Enligt 7 kap. 15 §lagen får klassanstalts undersökning, som lett till att fartyg fått eliarbehållit högsta klass, godkännas som sjövärdighatsbasiktning, mellanbesiktning alleraxtra besiktning, om undersökningen har utförts av anstalt som omfattas av detförordnande som jag nämnde och fartyget är högst . Omundersökningen är äldre än , fordras särskilda skäl för godkännande.Har fartyget inte högsta klass eller är det , får sjöfartsverketgodkänna imdarsökningan som besiktning eftar prövning i varje särskilt fall. Klassanstalterna ärsällskap som har bildats av skeppsbyggare, försäkringsgivare och redare.Anstalterna utarbetar regler om fartygs konstruktion och övervakar fartygsbyggande och underhåll. Därigenom kontrolleras sjösäkarhetsstandardan på defartyg som är anslutna till anstalt. Vid undersökning, som vanligen sker vidfartygets byggande och därefter på bestämda mellantider, tilldelas fartygetviss klass beroende på fartygets beskaffenhet. Klassanstalterna utger ävanregister som upptar större fartyg och anger varje fartygs klass. Registrentjänar till ledning för befraktare och försäkringsgivare vid träffande avfraktavtal eller bestämmande av försäkringspremier för fartyg och last. Ettklassat fartyg får i regel lägre än ett ej klassat fartyg. Blandklassanstalterna kan nämnas LIoyd's och Dat . Bastämmalsernagäller fartyg mad an bruttodräktighat av lägst 100 registerton. Enligtförsta stycket skall annat fartyg än passagerarfartyg, om det är högst 24 årgammalt och har högsta klass i klassanstalt som omfattas av Kungl. Maj :tsförordnande, undergå förnyad sjövärdighetsbesiktning aftarsenaste sjövärdighetsbesiktning. Mallantidan får utsträckas till , omfartyget undergår årlig tillsyn av bottnen utvändigt, fram-drivningsmaskineri,propelleraxel och roder i den omfattning bestämmer. Enligtuttalande av föredragande departementschefen vid lagens tillkomst var avsikten,att den längre perioden skulle tillämpas för fartyg som av klassanstalt undarkastas s.k. continuous survey (fortlöpande kontroll). Maj:ts proposition nr 1971 Medsådan fortlöpande kontroll menas att undersökningen enligt en särskild plandelas upp på skilda tillfällen, så att hela fartyget blir undersökt inom loppetav en klassperiod. Avsikten var att lågans tillsynsperioder skulle kunnaanpassas till klassanstalternas perioder i sådana fall. Sjöfartsverketanför att klassanstalterna i regel tillämpar undersökningsperioder om fyra årman att deras arbetssätt avviker något från den metod för continuous survey somlagtexten beskriver. De delar av fartyget som anges i texten behöver ej undergåårlig undersökning. Mellantiden får uppgå till två eller, bl. a. i fråga om propellaraxeln,. Även fartyg som inte är underkastat continuous survey undergår mellankommandebesiktningar under den fortlöpanda klassterminen. För fartyg som ej undergår continuoussurvey kan klassanstalterna medge anstånd med fullständigklassundersökning sedan terminen har löpt ut. Beslut om sådantanstånd grundar sig på en undersökning, general examination, vid fyraårsterminensutgång. Sådan undersökning blir mer omfattande ju äldre fartyget är men behöverej nödvändigtvis innebära torrsättning av fartyget. Den nuvarande utformningenav lagtexten medger således ej full anpassning mellan den statliga tillsynsverksamhetenoch klassanstalternas tillsynsverksamhet. En sådan anpassning kan enligtverkets erfarenhet numera ske utan att säkerhaten eftersatts. Modern fartjgsteknikoch nya underhållsmetoder har nämligen medfört att på fartyg exampalvis bottnenej nödvändigtvis behöver kontrolleras . Lagrummet bör ändras så, attsjöfartsverket ges möjlighet att för ifrågavarande fartyg medge en tillsynsperiodav . framhåller att bottenbesiktning bör företagas rutinmässigt minst en gånginom varje tvåårsperiod. Somframgår av vad jag tidigare anfört bygger kontrollen av säkerheten på fartyg påbåde statliga tillsynsförrättningar och klassanstaltarnas undersökningar.Klassanstalternas undersökningar motsvarar högt ställda anspråk. Det synesdärför motiverat att de statliga tillsynsförrättningarna skall kunna anpassastill klassanstaltarnas undersökningsrutiner. Därigenom undgår man nackdelarna madatt fartyg tas i anspråk för besiktningar och undersökningar vid fler tillfällenän som är påkallat med hänsyn till säkerheten. Endast särskilda skäl börföranleda regler som gör en sådan anpassning omöjlig. Sjöfartsverketsförslag är ägnat att främja en anpassning. Mot förslaget har rests endast denerinringen, att ett fartygs botten bör besiktigas minst . Lagenanger årlig bottenbesiktning som förutsättning för att tiden mellan tvåsjövärdighetsbesiktningar skall få utsträckas från fyra till för fartygsom har högsta klass i klassanstalt. För andra fall föreskriver lagen däremotinga särskilda perioder för bottenbesiktning. Enligtvad jag inhämtat innebär klassanstalternas bestämmelser, att fartygs bottenbör undersökas . Tiden mellan undersökningarna kan Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 11 emellertidutsträckas till eller i vissa angivna fall och efter särskild prövningtill omkring . Reglerna om bottenbesiktning gäller allafartyg som är anslutna till klassanstalt. Enligtmin mening är bottenundersökningar enligt klassanstalternas regler i principtill fyllest från säkerhetssynpunkt. Därtill är att märka, att sjöfartsverketkan fordra upplysningar om vad som förekommit vid klassanstalts undersökningoch även förordna om extra besiktning. Lagen gar således möjlighet försjöfartsverket att i varje situation undersöka ett fartyg när verkets prövningger anledning antaga, att klassanstalternas undersökningar inte gerbetryggande säkerhet. En ändring enligt förslag medför därför,enligt min mening, inte någon försämrad säkerhet och bör genomföras med hänsyntill de fördelar som jag berört. Ifråga om fartyg som ej har högsta klass i klassanstalt eller är äldre än 24 årbestämmer enligt andra stycket den tid inom vilken nästasjövärdighetsbesiktning skall äga rum. Med beaktande särskilt av fartygetsålder och allmänna tillstånd skall tidpunkten bestämmas till tidigast två ochsenast efter senaste sjövärdighetsbesiktning. Förfartyg som är finns således enligt lagan ingen möjlighat attutsträcka tiden mellan två sjövärdighetsbesiktningar ans omfartyget har högsta klass. Vid lagens tillkomst uttalade föredragandadepartementschefen, att från det allmännas sida särskild uppmärksamhet bordeägnas äldre fartyg och att klassanstalternas undersökningar av dettafartygsbestånd inte utan vidare borde godtagas. Departementschefen uttaladedock att det är uppenbart att ett fartyg som är kan vara i mycketgod kondition och att ett sådant fartyg borde kunna få sammabesiktningslättnader som tillkommer ett yngre klassat fartyg. Sjöfartsverketupplyser att även för fartyg som är och har högsta klass kan klassanstaltarnatillämpa systemet continuous survey eller ge uppskov efter en generalexamination, dvs. Enligt verkets erfarenhetfinns det äldre fartyg med högsta klass som är i så gott skick, atttillsynsperioden utan risk för säkerheten kan utsträckas till vad som föreslåsgälla yngre fartyg. Den samordning med klassanstalternas perioder som sålundakan uppnås ganom en lagändring är följaktligen önskvärd för vissa äldre fartygsom är i gott skick. Enligt grundtanken i departementschefans uttalande vidtillkomsten av lagan bör utsträckning av perioden medges restriktivt.Sjöfartsverket bör ges möjlighet att utsträcka perioden mellan tvåsjövärdighetsbesiktningar för dessa äldre fartyg till fam år, oni synnerligaskäl föreligger. anför att uttalanda om äldre fartyg undantagsvis kan varariktigt i fråga om ett antal sådana fartyg som är äldre än 24år. Det är emellertid att märka, att nybyggda fartyg utsätts för mycket hårtslitage och att nya material som används i båda skrov och maskiner inte harhunnit prövas . Åtskilliga exempel visar, att nyttmaterial inte infriar ställda förväntningar. Maj:ts proposition nr 1971 Tilldetta kommer att moderna fartyg håller hög fart och har effektiva lastnings-och lossningsanordningar, vilket leder till korta liggetider i hamnarna, medanbesättningarna är små och inte hinner mad underhållsarbeta ombord. Fartygen ärinsatta i ett trafikschema med hårt bundna ankomst- och avgångstider, vilkatgör att högt tempo masta hållas ävan i dåligt väder och påfrestande sjögång,för att förskjutningar i tidtabellen skall undvikas. Detta medför mycket hårdapåfrestningar på både fartygsskrov och maskineri. De fartyg som sjöfartsverkethar hänfört sig till tillhör en äldra generation fartyg. Danav föreslagna ändringen avser endast sådana äldre fartyg som harhögsta klass i klassanstalt. Hur länge nya material i t. ex. skrov ochmaskineri håller för påfrestningarna till sjöss kan vara svårt attavgöra. Om brister visar sig föreligga, synes dessa komma att leda till attfartyget inte får behålla högsta klass i klassanstalt. Därtill kommer attsjöfartsverket kan hålla sig underrättat om resultatet av klassanstalternasundersökningar både när en undersökning ingår i continuous survay och när denär en general examination. Enligt vad jag erfarit görs besiktningi regel som klassanstaltans undersökning. Verkets fartygsinspektörbildar sig då självständigt an uppfattning om fartygets skick. Enligt min mening bör denav föreslagna möjligheten öppnas att för äldre fartyg i gottskick anpassa de statliga besiktningarna till klassanstaltarnas undersökningar.De starka krav som bör uppställas på att fartyget befinner sig i gott skick kani lagtextan lämpligen uttryckas med att tiden får förlängas endast omsynnerliga skäl föreligger.