prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Enligt kungörelsen (1958: 665) omstatsbidrag till driftkostnader för det aUmänna skolväsendet (omtryckt 1962:478, ändrad : 607) utgår aUmäntdriftbidrag till kommunernas kostnader för dels obligatoriska skolor,dels högre kommunala skolor. I kungörelsen regleras också statsbidragen tillkostnaderaa för avlöning av skoldirektör. Bidragsunderlagetför de allmänna driftbidragen och för statsbidraget tUl kostnaderna för avlöning av skoldirektör beräknas enligt vissa schematiskaregler och utgörs i huvudsak av årslönebeloppen för tjänster som inrättats iföreskriven ordning. Det allmänna driftbidraget för obligatoriska skolormotsvarar bidragsunderlaget efter avdrag av en mindre kommunandel. Det allmännadriftbidraget för högre kommunala skolor utgårmed av bidragsunderlaget. Statsbidrag för avlöning av skoldirektörutgår av bidraesunderlaget. Urförevarande anslag bestrids i första hand kostnaderna för drift-bidrag tiUobligatoriska skolor cch praktisk läramtbildning vid dessa skolor med undantag för vissatjänstgöringstillägg. Vidare ersätts kostnadema för avlöning avskoldirektör ur detta anslag. De för inbyggd realskoUinjei folkskolan och inbyggd korrespondensrealskollinje utgåendestatsbidragen, vilka beräknas i huvudsak enligt de grunder som gäller fördriftbidrag till högre skola, bekostas också ur detta anslag. Frånanslaget bekostas även statsbidrag till svensk undervisning i utiandet.Anslaget belastas vidare med vissa kostnader för reseersättningar samt medkostnader för statsbidrag till avgifter för allmän till-läggspension och allmänarbetsgivaravgift. Slutiigen utgår ur anslaget vissa bidrag tiU enskildaskolor. Totala antaletelever inom det obligatoriska skolväsendet uppgick /70 tUl 935 788. /71beräknas antalet elever tiU ca 955 000 och /72 tiU ca 976000.Grandskolan är /71 införd i årskurserna 17 i samtliga kommuner.Grundskolans högstadium skall planenligt \'ara helt genomfört 1972/73 och folkskolan helt avvecklad med utgångein av läsåret1971/72. Dengenomsnittiiga klasstorieken i har varit betydligt lägre än vadskolberedningen rälmade med, vilket medfört ökat behov Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 167 av lokaler och lärare. har medanledning härav (senast ) utfärdat anvisningar omelevemas fördelning på klasser i gmndskolan. De vidtagna åtgärdema harlett till att skolberedningens riktvärden för klassmedeltal i huvudsak kunnatuppnås. Alltjämt gäller dock att de faktiska medeltalen ligger något underskolberedningens beräkningar. Fr.o.m. /71införs successivt den nya läroplanen för med början i årskurserna1, 4 och 7. Högstadiet får genom den nya läroplanen en förenklad organisation.Den nya läroplanen skall vara fullt genomförd /73. 1970/71 Beräknadändring 1971/72 Anslag 2 932 000 000 +253000 000 +257 000 000 Den av föreslagna uppräkningen hänför sig till följandeändamål. Förändringtill Anvisat /71 1971/72 2626 130 OOO +274123 000 Lönekostnadspålägg 299316 000 22 226 000 Ersättning för flyttningskostnader och resor 300COO of. Bidrag tUl svenskundervisning i utiandet m. m. 4 141000 + 884 000 Bidrag till esttiiskagrundskolor 371000 + 30 000 Bidragtill i 1 482 00,01 -i- 6 000 Bidragtill i 260 COO + 25 000 2 932000 000 +252 842000 Av överstyrelsens framställning inhämtas bl. Lärarlönebidrag m.m. Posten kommer enligt gällande bidragsregler att under /72belastas med dels slutreglering av lärarlönebidraget avseende redovisningsåret1970/71, dels förskott på bidraget för /72, vilket senaremotsvarar av lärarlönebidraget för /71. I posteningår även kostnaderna för statsbidrag till avgifter för allmäntilläggspension och allmän arbetsgivaravgift. Kostnaderna förslutregleringen för /71 är lika med skillnaden mellan detslutiigt beräknade statsbidraget för detta budgetår och det belopp, som undersamma budgetår utbetalats i förskott. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 168 senare belopp motsvarar i sin tur av lärarlönebidragetavseende redovisningsåret1969/70. Förberäkningen av anslagsbehovet för /72 måste en uppskattninggöras av lärarlönebidraget avseende /71 på grundval av desenast kända faktiska bidragskostnaderna, nämligen för redovisningsåret1969/70. Enligt från länsskolnämnderna inhämtade uppgifter uppgicklärarlönebidraget inklusive statsbidraget tillskoldirektörer och inbyggda realskoleUnjer avseende /70 tiU 2 358,6 milj. kr. Arslönebeloppet förmotsvarande ändamål uppgick enligt samma uppgifter till 2 386,3 milj.kr. för /70. överstyrelsensberäkningar av årslönebelopp och lärarlönebidrag framgår av följande sammanställning. (Beloppen anges i milj. Enligt länsskolnämndernas uppgifter för budgetåret1969/70 Nya tjänster i gnmdskolan Nya Up-tjänster m.m: LöneomräkningVissa anslagsjusteringar Kostnader förvissa övergångsåtgärder vid genomförande av ny läroplan för grvmd Summa för /71 Med utgångspunkt ide sålimda beräknade årslönebeloppen och lärar- lönebidragen samt med beaktande; av kostnader förstatsbidrag till avgifter för aUmäntUläggspension och för lönekostnadspålägg i övrigt, inberäknatstatsbidrag till allmän arbetsgivaravgift, beräknar överstyrelsenmedelsbehovet under punkten 1 enligt följande. (Beloppen anges i milj. Förskott på lärarlönebidraget 2 241,3 Slutreglering av bidraget /71 367,5 Statsbidragtill ATP-avgifter (8,av bidragsunderiaget /71) 206,5 Lönekosmadspålägg (11,av bidragsunderlaget för1970/71) 277,1 Arbetsgivaravgift (1,av bidrags underlaget /71) 47,8 Statsbidrag tilllekskolekurser för finskspråkiga barn i , undervisning på gmndskolenivå förvuxna, personell assistans åt handikappade elever m. m. Stödundervisning för invandrarbarn i gmndskolan 18,0 Kostnader för uppföljning avarbetsgruppens samverkan i skolan (SISK) arbete 15,0 Det ökade medelsbehovet tilllärarlönebidrag m. m. enligt sammanställningenovan uppgår alltså tiU (3 177,3 2 925,4) = 251,9 mUj. Därav utgör 23,9 milj. kr. löneomräkning ianledning av höjd arbetsgivaravgift. 1971:1 Bilaga 10 169 anordnas i ett antal av detvåspråkiga kommunerna i lekskolekurser för finskspråkiga barn.Kurserna pågår tre tiU och är avsedda för bam somskaU börja i efterföljandehöst. Medelsbehovet beräknas vara oförändrat. Från anslaget utgår ocksåbidrag till kommuner i medfinskspråkiga barn för anskaffande av specieUa hjälpmedel, för attspråksvårigheterna skaU kunna överbryggas. Överstyrelsen räknar medoförändrat medelsbehov. Ur anslaget bekostas vidare bl. a. undervisning pågrundskolenivå av ungdomaroch vuxna, som fått ofuUständig eller ingen undervisning. Vidare bekostas undervisning av vuxna zigenarevad avser lärarlöner, transport av elever tiU och från skolan i vissafaU samt viss utrustning av lokaler och anskaffning av hjälpmedel. Frånanslaget får efter skolöverstyrelsensprövning i varje särskilt fall bestridas kostnader för personeU assistansåt handikappade elever i obUgatoriska skolor. Bidragen utgår i de flesta faUenefter direkt kontakt med skolkonsulenten förundervisning av rörelsehindrade elever. I samtliga dessa faU beräknar överstyrelsenoförändrat medelsbehov. Överstyrelsen beräknar 15 milj. kr. för åtgärder i anledning av SISK:s arbete. För stödundervisning förinvandrarbarn i gmndskolan beräknas 18 milj. kr. Ersättningav flyttningskostnader och resor. Statsmedel tiU ifrågavarande ersättningarutgår enligt kungörelsen (1962: 696) om statsverkets bestridande av vissa kostnader påskolväsendets område (ändrad : 111). överstyrelsen uppskattarmedelsbehovet till oförändrat . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. utgår statsbidrag bl. a. tiU kostnader förlärarlöner enligt kungörelsen (1968: 321)om undervisning för utiandssvenskars barn (ändrad 1969: 602) och {»ensionskostnad som påförts huvudman förstatsunderstödd utlandsskola för lärare på vUka statens allmännapensionsreglemente äger tUlämpning. räknar med 32utiandsskolor under /71 ochen aUtjämt ökande omfattning av kompletterande svensk undervisning ochkorrespondensundervisning. Antalet elever beräknas för /71 tiUca 830 och för /72 tiU ca 930. Det sammanlagda medelsbehovethärför beräknas av överstyrelsen tiU . Medel för resor och läraresflyttning beräknas tiU . Förundervisning vid de två internationella skolor, tiU vilka statsbidragutgår, föreslår överstyrelsen ett belopp av . Medelsbehovet förläroböcker och annan undervisningsmateriel uppskattas tiU 405 000 kr.Överstyrelsen, som under /70 medgett bidrag tiU hyra av lokalerför utlandsskola tUl ett sammanlagt belopp av ca , föreslår att fördetta ändamål beräknas ett belopp av . SlutUgen föreslår överstyrelsen ett belopp om . avseendekostnader för statsbidrag tUl kommun för undervisning av utlandssvenskarsbarn (+884 000 kr. De 6* 1971. 1971:1 BUaga 10 Utbildningsdepartemenfet 170 har i skrivelse tiU Kungl. Maj:t anhållit att bestämmelsema omstatsbidrag i kungörelsen (1968: 321) om undervisning för utlandssvenskars barn(ändrad 1969:602) kompletteras med bestämmelser om statsunderstöddförskoleverksamhet i utlandet. 57.Skolöverstyrelsen överlämnar framställningar av vederbörande huvudmän omstatsbidrag tiU de estniska grundskolorna i och samt tUlKristofferskolan och i . I fråga om de estniskagrundskolorna föroirdar överstyrelsen en ökning av statsbidraget med . tiU 401 000 kr.överstyrelsen har därvid räknat med oförändrad organisation vid skolorna iStockholm och och med en ökning av verksamheten vid de s. k.kompletteringsskoloma. I dessa skolor, somf. n. finns i 16 kommuner, ges kompletterande undervisning i nationella ämnen tUl estnislica eleveri grandskolan. Enligt av Kungl. Maj:t utfärdaclebestämmelser får vid fastställande av bidragsunderlaget för Kristofferskolandenna beräknas omfatta högst 600 elever fördelade på 21 klassavdelningar, avvilka högst tre avdelningar i årskurserna 1012. För /71 beräknaselevantalet tiU 555, fördelade på 21 klassavdelningar, av vilka två i envar avårskurserna 19. Stiftelsen räknar med ytterligare enklassavdelning i årskurs 10 /72 jämfört med föregående läsår,överstyrelsen anser sig inte kunna tillstyrka denna utökning av organisationen.Bidraget föreslås öka med . För HUlelskolan,för vilken överstyrelsen räknar med i stort sett oförändrad organisation,föreslås en ökning av nuvarande bidrag med . Den samordnadespecialundervisningen har enligt uppgifter från länsskolnämndema till ökati omfattning och uppgick under /70 tUl ca 113 000veckotimmar. Med samordnad specialundervisningavses sådan specialundervisning som är samordnadmed den vanliga klassimdervisningen. Eleven går kvar i sin vanliga klass men får kompletterandeundervisning, ibland i klinik, anpassad efter de särskilda svårigheterhan tiU följd av fysiska, psykiska ellersociala handikapp kan uppleva i skolarbetet. Samordnad specialundervisning kanockså ordnas genom att specialläraren finns i lektionssalen samtidigtmed läraren och handleder den eller de grapper av barn, som behöver särskilduppmärksamhet. Den ökade omfattningen av den samordnade specialundervisningenberor till en del på att man strävar efter att integrera de handikappadeeleverna i de vanliga klasserna i stället för att som tidigare låta dem gå ispecialklasser. Ökningen är emellertid också ett resultat av den ökadeuppmärksamhet som ägnas 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 171 de svagpresterande (svagmotiverade) eleverna. I sinanslagsframställning beräknaröverstyrelsen medel för 4 465 tjänster för den samordnadespecialundervisningen. Ändrade bestämmelser om huvudlärare I skrivelse harskolöverstyrelsen lagt fram förslag till ändringar i bestämmelserna omhuvudlärare i . Ändringarna tarsikte främst på undervisningen i övningsämnen samt specialundervisningen.Enligt överstyrelsens beräkningar skulle totalt ca 1 2001 500 nya arvodestjänster tilUcomma om överstyrelsens förslag biträds. Antalet invandrarbarn i skolpliktig ålderkan beräknas till ca 60 000. Antalet beräknas stiga ytterligare underde närmaste åren. Erfarenheterna hittiUs tyder på att ungefär hälften avinvandrarbarnen behöver någon form avstödundervisning, framför allt i svenska språket. Enligt gäUande bestämmelser utgår statsbidrag för6 veckotimmar undervisning per undervisningsgrupp. Grapperna bör vara små, ca35 elever. Överstyrelsen uppskattar det genomsnittiiga behovet avstödundervisning tiU . I sina beräkningar av medelsbehovetutgår överstyrelsen från en gruppstorlekom 5 elever. Behovet av stödundervisning för invandrarbam beräknas därför tUl18 , vilket motsvarar en kostnad om ca 18 milj. kr. Jag vill först erinra om vad jag i detföregående anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor i skolväsendet m.m. Dennya läroplanen för tillämpas fr. o. m. innevarande läsår (prop.1968: 129, SU 179, 201, 2LU 71, rskr 366, 378). I mål och riktUnjer förgrundskolan framhåUs bl. a. att skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av fysiska, psykiska eUer andra skäl har svårigheteri skolarbetet. För utredningen om skolans inre arbete är det en central frågaatt söka finna lämpliga åtgärder för att hjälpa dessa elever och därigenomfrämja goda arbetsförhåUanden för både eleveroch skolans personal. I dagens läge är den samordnade specialundervisningenett viktigt instrament, vid sidan av speciaUdassorganisa-tionen, för åtgärderav detta slag. Utredningen om skolans inre arbete har fått i uppdrag attöverväga ett förslag från om reglema för specialundervisning. 1970: 1 (bU. 10 s. 183) framhöU jag bl. a. att de personal- 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 172 förändringarsom är en följd av den nya läroplanen för måste genomföras på ett sådant sätt att den enskUdes trygghet bevaras. Underhösten 1969 hade beslut fattats om vissa övergångsanordningar inför den nyaläroplanen och i prop. 1970: 1 (bU. 10 s. 390 och 397) beräknades medel bl. a.för en vidareutbildning av yrkeslärare och fort-bUdning i de nya tUlvalsämnenakonst, teknik och ekonomi. Med stöd av bemyndigande (SU 8, rskr 8)har en rad beslut fattats för att trygga berörda lärargruppersmöjlighet till fortsatt yrkesverksamhet inom skolväsendet. Kommuner somtiUämpar den s.. k. övergångstimplanen har enligt beslut av Kungl. Maj:t den 20 febraari 1970tUldelats extra lärartimmar som skaU användas för att bereda extra ordinarielärare i hemkunskap fortsatt tjänstgöring under budgetåren 1970/73. Dessalärare skall, om de inte kan tiUdelas undervisningsuppgifter, kunna tiUdelasarbetsuppgifter av huvudsakligen skoladministrativ natur. Genom beslut avKungl. Maj:t och av harbestämmelser meddelats om förmåner till vissa lärare som bedriver studier eUer genomgår utbildning ianslutning tiU genomförandet av den nya läroplanen. Bestämmelser harvidare utfärdats om behörighet attundervisa i engelska ])å låg- och meUanstadierna (beslut av Kungl. Maj:tden 30 januari 197C0 samt rörande lärare för de nya tillvalsämnena konst,teknik och ekonomi (beslut av Kungl. En minskningav undervisningsskyldigheten för gmnd-skolans skolledare under /71har beslutats av Kungl. Utöver dessa bestämmelser harKungl. Maj:t fattat beslut som rör anställningstryggheten föricke ordinarie lärare inom i första band det kommunala skolväsendet. Beslutet jämte en avtalsändring innebär att den hittillsvarande möjligheten tilluppsägning med omedelbar verkan av dessa lärare slopas och att de bestämmelsersom gäller för övriga tjänstemän med statlig lönereglering i StäUet skaU gälla. Den lön som kommun då betalarut för överskjutande tid skall enligt överenskommelse med täckas av staten tiU . Ivissa faU skaU också en övertalig lärare kunnaberedas fortsatt anstäUning som reservlärare och därvid få fuUgöraicke-undervisningsuppgifter. De åtgärder jag här redovisat iir ettuttryck för statsmaktemas medvetna strävanden att möta de olikapersonalmässiga omstäUningspro-blem som den nya läroplanen kan föra med sig. I skrivelse (nr 334)anhöU hos Kungl. Maj:t om prövning av behörighetskraven för tjänstsom skoldirektör och biträdande skoldirektör i kommun med mer än en sådantjänst samt om framläggande för av de förslag som kunde befinnas påkallade. Antaletskoldkektörstjänster och biträdande skoldirektörstjänster har 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 173 /62 tiU /71 ökat från 67 tiU 153 stycken. Deadministrativa göromålen utgör en stor del av dessa skolchefers verksamhet. Goda skäl föreligger därförenligt min mening att överväga en jämkning av gällande behörighetskrav i denriktning som ifrågasatts vid riksdags behandling av frågan. Jagavser därför att senare föreslå Kungl. Maj:t att vidta sådana ändringar igäUande bestämmelser att i kommuner med mer än en tjänst av ifrågavarande slagäven personer som ej är behöriga till ordinarie lärartjänst skall kunna komma ifråga tiU halva antalet tjänster. Genom beslut vid riksdag (prop.67, SU 129,-rskr 303) infördes ett system med statsbidrag tiU svenskundervisning i utlandet. Under /70 var 28 skolor med ca 730elever verksamma. Kostnaderna för denna verksamhet har stigit snabbt. Deberäknades av tUl ca 2,3 milj. kr. för /70.Nu begärs för /72 medel om sammanlagt 5 milj. kr., vilketinnebär en ökning med jämfört med innevarande budgetår. Enligt min mening bör man, innan en sådanytterligare kraftig kostnadsökning medges, undersöka erfarenheterna av1968 års beslut. a. bör undersökasvilka elever som rekryteras till skolorna, elevernas och deras målsmäns anknytning tiU , m. m.Organisationens omfattning bör vara i stort sett oförändrad. Jag räknardärför endast med en höjning av 334 0(K) kr. (4). har i åretsanslagsframställningar fört fram flera förslag om införande av arvodestjänstersom huvudlärare resp. ändringar i nuvarande regler om huvudlärare. Förslagenavser , gymnasieskolan, specialskolan och de kommunalavuxenskoloma. De sammanlagda kostnadsökningarna för ett genomförande av överstyrelsensförslag är betydande. Vid den samlade avvägningen av utgiftema under åttondehuvudtiteln för nästa budgetår har jag kommit tUlslutsatsen att dessa förslag f. n. inte bör genomföras. Genom beslut avriksdagen (prop. 156, BeU 55, rskr 343) har den allmänna arbetsgivaravgiftenhöjts från en till . I samband med införandet av dennaavgift uttalade chefen för (prop. 1968: 77 s. 17) bl. a.att staten borde bestrida kostnaden för avgiften för viss statsunderstöddverksamhet. I enUghet härmed utgårstatsbidrag tiU bl. a. kommunernas kostnader för arbetsgivaravgift vidgrundskola och gymnasieskola. Maj:t har meddelat bestämmelser om en anpassning av statsbidraget till grundskolaoch gymnasieskola tiU den av riksdag beslutade höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften. Enmotsvarande höjning av statsbidraget har skett för folkhögskolor ochprivatskolor och bör ske även i de övriga fall staten inom skolväsendet svararför arbetsgivaravgiften. Jagberäknar ökningen av medelsbehovet för lärarlönebidrag m. m.. 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 174 medutgångspunkt i beräkningar och efter en viss justering med hänsyn tiU statistiska centralbyrånssenaste beräkning av befolkningsstorleken, till 256,6 milj. kr. (1 och2). Jag avser att i positiv anda pröva alla konkreta förslag i anledning avarbetsgruppens samverkan i skola arbete, men jag är .inte 'beredd att utansådana specificerade förslag biträda överstyrelsens begäran om särskilda medelför uppföljning av aihetsgmppens arbete.Beträffande beräkningar av anslagsbehovet i övrigthar jag ingen erinran (3). I fråga om deestniska grundskolorna, och (57) ankommerdet på Kungl. Maj:t att besluta om bidragsbeloppens storlek. Anslagetbör i enUghet med vad jag anfört beräknas tiU avrundat 3 189,0 mUj. Jag hemstäUer, att Kungl. att tiU Bidrag till driften iivgrundskolor m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 4 416 858 1970/71Anslag 4 452 000 1971/72 Förslag 4956000 EnUgt de i prop. 1962: 51 (SU 141, rskr319) uppdragna riktlinjerna för nomadskolväsendets organisation skulle samemaför sina bam få valfrihet meUan vanliga kommunala skolor och särskUdanomadskolor. För att ge denna valfrihet en reell innebörd borde nomadskolorna iolika avseenden ha en med övriga skolorlikvärdig standard. Med de modifikationer som kunde vara befogade medhänsyn till skolornas samiska karaktär borde principerna för den nyagrundskolan genomföras även i nomadskoloma. Nomadskolor upprätthållsinnevarande budgetår i , ,, , , och Ange. Vid samtiiga skolor förekommerundervisning i årskursema 16 och vid skolan i även i årskursema 79.Sistnämnda årskurser är samordnade med gmndskolans högstadium i kommunen.Totala antalet elever beräknas /71 tUl 234 och /72 tUl236. Verksamheten regleras i nomadskolstadgan (1967: 216, ändrad senast 1970:154). Vid nomadskolan sker undervisning på svenska och samiskaspråken. Ämnet samiskaförekommer i samtliga årskurser. Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet Beräknad ändring 1971/72 En tjänst som ekonomibiträde bör dras in(. Kostnaderna för städpersonal beräknas ökamed . För inköp av material m. m. för lägerskola samt för fritt valtarbete beräknas en ökning av anvisningen tiU expenser med . Kostnadernaför elevers resor beräknas minska med . Jag beräknarprisomräkningen till . I enlighet med förslag bör en tjänst somekonomibiträde vid nomadskolan i in tiU följd av minskat elevantal. Uppbördsmedlen bör räknas uppmed . Anslagshöjningen beräknar jag till . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . och hemställer, att Kungl. att tiU Nomadskolor för /72anvisa ett förslagsanslag av . 1971:1 BUaga 10 176 Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader 1969/70Utgift 32 026 813 1970/71 Anslag 35 597 000 1971/72 Förslag 37167000 Statsmakterna beslöt (prop. 70,SU 101, rskr 275) att bUnd- och dövskolornaskuUe ersättas av en statlig obligatorisk tioårig grandskola för barn,som är syn-, hörsel- eller talskadade. Denna grundskola har införts successivtmed början /66 i årskurserna 15och är helt genomförd innevarande läsår. Skolformen benämns specialskolan. Ibegreppet specialskola innefattas även blind- och dövskolorna i deras underavveckling varande form. Verksamheten regleras genom specialskolstadgan(1965: 478, ändrad : 800). Synskadade eleverundervisas incim specialskolan vid två skolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) ochÖrebro (). Vid mottassom elever synskadade barn med tilläggshandikapp. Hörselskadade elever undervisas vid sex skolenheter,belägna i (Manillaskolan), (Asbackaskolan), (Östervångsskolan), (Vänerskolan), (B;irgittaskolan) ochHärnösand (Kristinaskolan). Av dessa mottar Asbackaskolan elever medtilläggshandikapp. Vid specialskolenheten iSigtuna () undervisas nor-malbegåvadebarn med grava talskador samt hörselskadade barn med beteendestörningaroch vissa andra kompUkationer. Från anslaget bestrids också kostnaderför fortsättningsskolan för hörselskadade iVänersborg (Vänerskolan) samt skoloma för vuxna synskadade iKristinehamn (Landaskolan) och (Värendsskolan) samt för anpassningskursen för vuxna S3'nskadade iSkellefteå. Fortsättningsskolan iVänersborg kommer att vara avvecklad i och med utgången av läsåret1970/71. Inomskolöverstyrelsen arbetar en arbetsgrupp med bl. a. frågan om kommunaUsering avspecialskolan. Överstyrelsen har i skrivelseden lagt fram förslag till riktUnjer för bl. a. specialskolansfortsatta utbyggnad. Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet Beräknad Sndring 1971/72 Vissa kostnader för tillfälliga Vissa kostnader i samband Löne- och prisomräkning . Vid börinrättas en tjänst som speciaUärare med upp-gU:tatt i främsta hand genom reseverksamhet betjäna de svårt utvecklingsstörda, gravt synskadade barn, som av olikaskäl inte ansetts kunna omhändertas vid . Vid börvidare ej belagda platser få utnyttjas förutvecklingsstörda synskadade på träningsskolenivå. För undervisningen av dessaelever beräknas medel för två tjänster som speciallärare. Överstyrelsenberäknar vidare medel för en tjänst som anpassningslärare och cn tjänstsom gymnastiklärare vid (+261 080 kr. Tillföljd av ökat elevantal vid och den ökade omfattningen avelevinackordering utanför skolan beräknar överstyrelsen medel för en halv tjänst som kurator viddenna skola (+23 637 kr. Överstyrelsen föreslår inrättande avytterligare en kuratorstjänst vid (+47 274 kr.