prop · FU0359 · 1971-12-31 00:00:00 — kan f. n. inle bedömaom permanenta lokaler kan stå färdiga tUl vid eninnerstadsförläggning raedan detta är möjligt enligt Porsöalternativet oraplaneringen kan följa de riktlinjer sora gällt för utbyggnaden av högskolenheleni . Styrelsen anser vidare att det av koraraittén angivnainvesteringsbehovet för byggnader, försörjningsåtgärder och inredning för den raaskintekniskalinjen på sammanlagt 58 milj. kr. vara en rimlig utgångspunkt på nuvarandestadium. har betänkandet granskats av fakul-telsberedningenför de tekniska vetenskaperna saral utbUdningsråden för resp. maskinteknik ochbergsvetenskap. Fakullelsberedningen har i huvudsak varit positiv tiU de fraralagdaförslagen. Inora utbUdningsråden har kritiska synpunkter framförts mol vissapunkter i belänkandet. Beträffandefakullelsberedningens och ulbildningsrådens synpunkter hänvisas till handUngarnai ärendet. Ämbetet ansluter sig tiU organisationskommitténs målforraulering,som innebär all den högre tekniska utbildningen i primärt skaU varalikvärdig raed den civilmgenjörsut-bildning sora raeddelas vd befintligatekniska fakulteter i landet saral alt den inom denna allmänna rara skaU bl. a.tUlgodose vissa regionalpolitiska raål och ge de studerande en vidgadreferensram för framtida yrkesverksamhet genom utbUdning i icke tekniska ämnen.Enligt ämbe- 1971: 59 23 tetsuppfattning är det angeläget att de studerande på ett mera aktivt sätt äntidigare görs medvetna om de direkta och indirekta samhäUeliga följderna avolika lösningar av tekniska problem. a. vissa remissinstanser vid detekniska fakulteterna har uttryckts starka tvivel angående möjUgheterna allförena denna samhällsorientering raed kravet på en raed övriga läroanstalterlikvärdig utbildning. Ämbetet är medvetet om att en reduktion av de rent raateraatisk-nalurvelenskapligaoch tekniska kunskaperna raåste bli följden av ell ökat inslag avorienteringsämnen. Detta gäller även ora raan söker mer än anpassa degmndläggande matematisk-naturvetenskapUga ämnena direkt lill den efterföljandetekniska utbildningens krav och åstadkomma en ämnesmässig fördjupning inora denvalda specialinriktningen raotsvarande den sora koraraer tiU slånd vid övrigatekniska fakulteter. Ärabetet bedömer emellertid all en utökning med kurser i samhäUsvetenskapoch beteendevetenskap, specieUt avpassade för civUingenjörsulbildningen, tUlförutbildningen raoraent sora får anses lika värdefuUa för en koraraande yrkesverk-sarahetinom vissa områden. a. gäller della inom konstraklionstekni-ken där deergonomiska aspekterna måste utgöra en integrerad dels i den tekniskaproblemlösningen. Synpunkter i denna riktning har också betonats i reraissbehandlingeninle minst i flera yttranden från företrädare för produktionslivet. Deförslag som organisationskomraittén har lagt fram angående successiva val, sludieårsorganisalion,blockämnen ra. behöver inte underställas prövning. Universiletskanslersärabeletvill emellertid framhåUa att förslagen enligt ämbetets raening bör genomföras.Med hänsyn tiU den tveksamhet som redovisats från vissa reraissinstanser vid detekniska fakulteterna samt vissa studentkårer bör emeUertid detla göras i formav försöksverksamhet. Resultaten bör noga följas och en omprövning av uppläggningengöras när de kunnat utvärderas. Deav organisationskoraraillén föreslagna inriktningarna raot forsknings- och sludieorarådenaraaskinkonstruklion, konstmklionsmalerial, bearbetningsteknik samt industriell ekonoraioch organisation finner ärabetet, liksora huvuddelen av remissinstanserna, välavvägda och svarande raot de uppställda regionalpolitiska raålen. När det gäUerinriktningen finmekanik har koraraittén inte lagt frara något definitivtförslag. Ärabetet förutsätter eraeUertid att denna inriktning kommer till slåndoch att kommittén behandlar liUhörande frågor. Denärmare profileringarna inom dessa inriktningar har kritiserats 1971: 59 24 Speciellt har rektorsämbetet vid tekniska högskolan i ochremissinstanserna raed nära anknytning till bergsvetenskap vänt sig raotinriktningarna varra bearbetning inora bearbetningstekniken och keramer inomläran ora konstruktionsraaterial, vUka enligt dessa instanser kräver enkoppling till bl. a. äranena kerai, raetallografi och fasta tiUståndets fysikoch därför hör hemraa inom den bergsveten-skapliga sektionen.Organisationskommittén har enligt vad som redovisats i betänkandet vid sinakontakter med tagit del av dessa synpunkter i vad avser bearbetningsleknik.Kommittén har emellertid ansett alt bearbelningslekniken i bör inriktas raotraekanisk bearbetning raed grunden i fysik och inte ansett sig böra frångåsitt förslag på denna punkt. Ämbetetdelar organisationskommitténs uppfattning att utbUdning inom de närandaområdena kan bedrivas med grunden i fysik men finner alt forskningen ochforskarutbildningen, såsora frarahållits av ifrågavarande reraissinstanser, raåsteha den bredare bakgrunden och forskningsmiljön. Organisationskoraraillénhar angett alt samverkan med melaUurgiska forskningsstationen och dessplanerade utbyggnad för bearbetningsleknik har förutsatts inom de ovan nämndaprofileringsämnena. har i sitt reraissyttrande anfört atl del ännuär osäkert ora denna utbyggnad skaU komma till slånd. ,som anser att tiUkomsten av denna enhet raed dess bredare forskningsrailjö och raöjlighettill sarabruk av utrustning är en förutsättning för alt ifrågavarandeprofileringar skall komma till stånd, föreslår på grund av nämnda uttalande i Jernkontoretsyttrande att klarhet ora dessa samarbets-möjUgheter skapas före ell beslut ifrågan ora profileringar. 4.4Utbildningens fördelning på orter Organisationskomraitténhar preliminärt föreslagit alt utbUdningen inom inriktningenfinmekanik förläggs tiU SkeUefteå i anslutning tiU elt av Norrlandsfondenplanerat industriellt utvecklingscentrum (lUC). Ett stort antalremissinstanser har varit negativa mot den föreslagna uppdelningen på två orterraed utgångspunkt både i svårigheter för studerande och lärare och i lokaliseringspoliliskainvändningar raot en spUltrad forskningssatsning. Andra remissinstanser harfunnit anknytningen tiU lUC i SkeUefteå självklart berättigad. Universitetskanslersämbetettar inte nu ställning i denna fråga ulan förutsätter att komraittén i sitt fortsattaarbete noggrant överväger om ell samarbete med lUC fordrar att de studerandepermanent förflyttas tiU SkeUefteå och i så fall i vilket skede av studierna.En sådan förflyttning ställer givetvis speciella krav på studiesocialaanordningar. 1971: 59 25 Universitetskanslersämbetetställer sig bakora den av organisationskommittén föreslagna beräkningen av lärarbehovetoch anser de föreslagna resurserna vara elt miniraura. Det förutsätts därvidalt uppsättningen av kvalificerade handledare skaU kunna kompletteras raed på dellidengagerade personer av typen speciallärare och extra professurer. Ämbetetmeddelar i delta sammanhang all den inora ärabetet verksararaa arbetsgruppenför extra professurer inora kort beräknas avsluta sitt arbete och att förslagrörande former för inrättande av sådana tjänster beräknas kunna inges i sambandmed universitetskanslersämbetets anslagsframstäUning för /73. Närdet gäller inriktningen av de högre tjänsterna ansluter ämbetet sig tiU organisationskommillénsförslag, med det förbehåUet rörande den närmaste profileringen av professuren ibearbetningsleknik som framgått av resonemangen under avsnillet omstudieinriktning. Frånvissa remissinstanser har anförts all professurer bör inrättas även i någoteller flera av de grundläggande materaalisk-nalurvetenskap-liga äranena.Ämbetet delar emellertid, i likhet raed bl. a. matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid i , organisationskorarailténs uppfattning bör koncentrera uppbyggnaden i lill tekniska ämnen och undvika altsprida forskningsresurserna i matematik, fysik ra. grundläggande äranentill ytterligare en ort. Tekniskafakultelsberedningen har frarahåUit alt universitetslektorerna i äranesområdenamatematik och fysik i bör få möjlighet atl bedriva eller på nära håUfölja forskningsverksamhet inom sina resp. områden genora någon form avanknytning tiU motsvarande institutioner vid i . Ärabetetunderstryker vikten av att de bl. a. inom 1968 års ulbildningsulredning (U 68)pågående övervägandena rörande den högre utbUdningens forskningsanknytningsnarast leder lill en för universitetslektorernas forskningskontakt tiUfredsställandelösning. Organisationskoraraillénhar föreslagit att tjänster sora universitetsadjunkt inrättas i äranenateknikens raateraatiska hjälpraedel och teknikens naturvetenskapliga gmnder(matematik resp. fysik). förekomraer inle adjunktstjänster inomde tekniska fakulteterna. Ämbetet har emellertid tidigare i petita föreslagitall möjlighet skuUe skapas alt inrätta extra sådana tjänster inom ramen förkursanslaget. Matematik och fysik hör till de äranen i vilka det enligtämbetets mening är berättigat atl inrätta adjunktsljänsler. Man bör för dem,liksom för universitelslektoraien, här vid rekryteringen specielll beakta demöjligheter som finns tUl förening raed tjänst inora gyranasieskolan. Universitetskanslersämbetetdelar organisationskommitténs uppfattning att kommittén tills vidare börfungera som styrelse för Luleå- enhetenoch all i bör handha den kamerala delen av förvaltningen.Då organisationskommittén skall fullgöra konsistoriets uppgifter bör den enUglämbetets uppfattning kompletteras raed företrädare för de gmpper som nuförsöksvis är representerade i andra konsistorier. Ämbetet avser att senareåterkomma raed förslag i denna fråga. Närdet gäUer utbUdningsnärand för utbUdningsUnjen finner ärabetet det naturUgt attdenna bör vara sararaansatt efter samma principer som i övrigt gäUer för utbUdningsnäranderoch föreslår raed hänvisning tiU pågående försöksverksarahet alt ärabetet ges berayndigandeatt besluta om nämndens sararaansättning och arbetsforraer. Organisationskommitténföreslår en första intagning till raaskinleknisk Unje /72 med 50studerande, varefter föreslås en successiv ökning tiU /76, dåintagningen når forlvarighetstiUslåndel 200 studerande/år. Fleraremissinstanser har anfört att högskolenheten enligt föreliggande förslag ärför liten. anser för sin del att utbildningslinjenmed den av komraittén föreslagna dimensioneringen kan utgöra en arbetsdugUgenhet. Föratt högskolenheten skall bli bärkraftig fordras emeUertid enligt ämbetetsmening en breddning av enhetens utbildningsutbud. I första hand bör därvid,såsom uppdragits åt koraraittén, tmdersökas förutsättningarna för en geovelenskapligutbildning. Dessutom bör, enligt ärabetet, undersökas möjligheterna tiU andra utbildningsUnjer,varvid bl. a. sådana inom det kemiska området kan länkas. Medutgångspunkt i den, enligt vad ämbetet erfarit, relativt långt fraraskridnaplaneringen av undervisningen och i vad som i reraissyttrandena frånbyggnadsstyrelsen och stad anförts om byggnadsplaneringen anser ämbetetdel möjligt att starta utbildningen /72. Detta förutsätter emeUertid,enligt ämbetet, att rekrytering av lärare och detaljplanering av undervisningenoch ulruslningsanskaffning får påbörjas innan riksdagsbeslut fattats om utbUdningensart. Universitetskanslersämbetetansluter sig i huvudsak till de kostnadsberäkningar för den totalauppbyggnaden av linjen som gjorts av organisationskommittén. Ämbetetförutsätter att kostnaderna för planering av enheten fårbelasta åttonde huvudtitelns anslag liU koraraittéer m. m. Närdet gäUer /72 hemstäUer ärabetet all raedel an- Prop.1971: 59 27 visasi enlighet raed förslagen i betänkandet. I fråga om medelsbehoven för senarebudgetår ämnar ämbetet återkomraa i sina årUga anslagsfrara-slällningar.Eftersom det från planeringssynpunkt är angeläget all professorer ochbiträdande professorer kan delta i uppbyggnaden av sina institutioner föreslårdock ämbetet all principbeslut fattas om inrättande av sådana tjänsterbudgetåren 1972/73 och 1973/74 enUgl organisationskommitténs förslag. I övriglhar universiletskanslersärabelet ingen erinran raot principema i de förslag somlagts frara i betänkandet. Den närraare utformningen av studieplaner ra. m. koramerall bli föreraål för behandUng i ulbUd-ningsnäranden och ämbetet, som då haratt beakta bl. a. de inkomna remissynpunkterna. Statsmakternafattade principbeslut om uppbyggnad av högre teknisk utbildning ochforskning i övre (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296).Därvid framhöUs bl. a. att utbyggnaden av den högre UtbUdningen är ett viktigtled i strävandena att skapa en allsidig sarahällsservice i hela landet och alt tUlkomstenav högre teknisk utbUdning och forskning i övre skuUe innebära enbetydande stimulans för samhäUsutvecklingen i landsdelen. Nyssnäranda beslutinnebär all en ny teknisk utbUdnings- och forskningsenhet skall byggas upp i Luleå.Vid enheten skall en maskinteknisk utbildningslinje raed tillhörande forskningsorganisationinrättas. Vid planeringen av enheten skall raan dessutora ulgå från alt en delav sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i skaUflyttas tiU . Vidare skall del fortsatta utredningsarbetet inriktas påalt högre teknisk utbildning skall anordnas även i SkeUefleå/Umeå-orarådel. Imaj 1970 tiUkaUade jag raed stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande enorganisationskommitté raed uppgift alt under universilelskanslersära-betetplanera den i propositionen föreslagna uppbyggnaden av högre tekniskutbildning och forskning i övre . Som jag i det föregående redovisathar organisationskommillén avslutat den första etappen av sittutredningsuppdrag och lagt fram förslag om uppbyggnad av en maskintekniskutbildnings- och forskningsorganisation i . Organisationskommitténanger atl målet för dess planering är att skapa en högre teknisk utbildning iövre sora är likvärdig raed raotsvarande utbildning vid de befintligaläroanstalterna. Prop.1971: 59 28 lertid inte att utbildningen skaU vara identisk med denvid övriga tekniska fakulteter, ulan koraraittén frarahåller att ulbildrungenkan differentieras för att tiUgodose bl. a. skilda regionalpolitiska raål. Ilikhet raed majoriteten av remissinstanserna ansluter jag mig till det av kommitténangivna målet för planeringen av den högre tekniska utbildningen i övreNorrland. Mot bakgrund av de senaste årens debatt om teknikerns rolli samhället föreslår koraraittén alt raålet för den högre tekniska utbUdningeni övre vidgas så att den i högre grad än befintlig utbildning inryraraerbåde samhällsvetenskapliga och beteendevetenskapUga kursavsnitt. Kommitténframhåller vUcten av att de studerande genom derma samhäUsorientering får envidgad referensrara och ökad kunskap ora den direkta och indirekta påverkan på sarahälletsstruktur och funktionssätt sora blir följden av ingenjörens lösningar av olikatekniska problera. Förslaget ora ökat inslag av sarahäUs- och beteendevetenskapUgaämnen i civilingenjörsutbildningen har fått ett positivt mottagande av majoritetenav remissinstanserna. De tekniska högskolorna har dock uttalat vissa farhågorför att den föreslagna utbUdningen inte kommer alt bli likvärdig med den sorages vid de nuvarande tekniska fakulteterna. Kunskap om samhälle och arbetsliv får med störstasannolikhet allt större betydelse för civilingenjörens yrkesverksamhet. Liksom universitetskanslersämbetetfinner jag det därför angelägel alt den av koraraittén föreslagna uppläggningenav utbUdningen genomförs i allt väsentligt. Organisationskomraittén har föreslagit, atl civUingenjörsutbUdningmed maskinteknisk inriktning inleds i . Intagningskapacitetenvid den maskintekniska utbildningslinjen skaU enligt komrailléns förslag ökassuccessivt från 50 nybörjarplatser /72 till 200 platser vid fuUutbyggnad /76. EnUgt vad jag erfarit har planeringen i fråga omlokaler, utmstning ra. ra., som jag koraraer atl behandla senare, fraraskriditså långt all uppbyggnaden bör kunna genoraföras i den av koraraittén föreslagnatakten. Mol denna bakgrund förordar jag all utbildningen startar hösten 1971.Jag räknar raed alt intagningskapaciteten vid den raaskintekniskautbildningslinjen i skäU kunna byggas ut enligt följande sammanställning. Totalt antal Läsår Antal intagningsplatser studerande 1971/72....... 50 50 1972/73....... ... 100 150 1973/74....... ... 150 300 1974/75....... ... 150 450 1975/76....... ... 200 600 Mot organisalionskomraitténs förslag lill uppläggning avstudieorganisationen har jag ingen erinran. Med hänsyn tiU pågående utredningav Prop.1971: 59 29 civUingenjörsulbildningendelar jag dock universitetskanslersämbetets uppfattning alt den föreslagnastudieorganisationen bör tiUärapas såsora fö rsöksverksarahet. Närdet gäller frågan om inriktningen av den högre tekniska utbildningen ochforskningen vUl jag erinra om att jag i prop. 1970: 88 (s. 22) betonade viktenav att raan beaktar fömtsättningarna i fråga ora dels befintliga och planeradeforsknings- och utvecklingsenheter, dels industrins inriktning och omfattningi regionen. Mol denna bakgrund ansluter jag. mig lill kommilléns förslag maskintekniska utbildningslinjen bör omfatta studieinriktningarna raaskinkonstruklionsamt raalerial-och bearbetningsteknik. De studerande på den maskintekniskautbildningslinjen bör inför första terminen i Iredje årskursen välja mellandessa inriktningar. Iöverenssläraraelse med vad jag anfört om utbildningens inriktning räknar jagmed all utbildnings- och forskningsresurserna inora det maskintekniska områdetvid enheten i skaU byggas upp inom ramen för två storinstitutioner,nämligen institutionerna för raaskinkonstmktion resp. raaterial- ochbearbetningsteknik. Organisationskommitténhar föreslagit att personalorganisationen vid ifrågavarande institutioner skallbyggas upp /72 1973/74. Universiletskanslersämbelel tUlstyrkerkommitténs förslag. Jag ansluter mig härtill och förordar sålunda altkommitténs förslag i huvudsak läggs lill grund för uppbyggnaden av den nu aktueUalärar- och forskarorganisationen i . Eftersom det från planeringssynpunktär angelägel alt statsmakterna redan nu beslutar ora lidsprogram för inrättandeav högre tjänster inom denna organisation, förordar jag atl Kungl. Maj:linhämtar bemyndigande all inrätta fyra tjänster som professor vidden tekniska utbUdnings- och forskningsenheten i under budgetåren1972/73 och 1973/74 i de ämnen och från de tidpunkter som anges i följande sammanstäUning.Jag avser att i annat saramanhang föreslå Kungl. Maj:t alt därutöver inrättatre tjänster som biträdande professor . Ävensistnämnda tjänster har tagils upp i samraanställningen. Tidpunkt för tjänstens Institution/tjänst/ämne inrättande Institutionenför material- och bearbetningsteknik 1971: 59 30 Närdet gäUer forskningsorganisationens sammansättning i fråga om tjänster anser koraraitténdet angeläget alt forskargrupperna orafattar forskare på skUda nivåer såsomprofessor, biträdande professor, docent och forskarassistent. Jag delarkommitténs syn på betydelsen av att fräraja en stimulerande forskningsmiljö.Detta bÖr kunna underlättas genom alt man organiserar forskningen inom raraenför stora institutioner, vilket i sin tur gör det raöjligt att bygga upp iolika avseenden differentierade forskargmpper. Mot denna bakgrund bör isaraband med det årliga budgetarbetet prövas frågan om utbyggnad av denmaskintekniska UtbUdnings- och forskningsorganisationen i med bl. a.tjänster som docent och forskarassistent. Komraitténhar vidare föreslagit att det vid den tekniska utbUdnings-och forskningsenheteni under de närraasle budgetåren skaU inrättas universiletsleklorat inomtekniska och samhällsvetenskapliga äranesområden saml universitelsleklorat ochtjänster som universitetsadjunkt inom materaatisk-naturvelenskapUga äranesoraråden.Jag har tidigare i prop. 1971: 1 (bil. 10 s. 293) under anslaget Tekniskafakulteterna m. m.: Avlöningar liU lärarpersonal för nästa budgetår beräknat800 . för högre teknisk utbUdning och forskning i övre . Jag avseratt i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att inom ramen för det angivnabeloppet inrätta ifrågavarande tjänster vid de av koraraittén föreslagnalidpunkterna under /72. TiU frågor ora inrättande av tjänsterav nyssnäranda kategorier under senare budgetår avser jag att återkomraa isamband med det årliga budgetarbetet. Jag vill dessutom erinra om all jag i prop.1971: 1 (bU. 10 s. 293) under anslaget Tekniska fakulteterna m. :Driftkostnader beräknat . för verksarahelen i . Koraraitténhar föreslagit att elt interimistiskt förfarande skaU tiUärapas vid liUsätlningenav tjänsterna vid den maskintekniska utbildnings-och forskningsenheten i Luleå.Jag finner i överenssläraraelse raed komrailléns förslag, alt tillsättningenav tjänsterna som universitetslektor inom materaatisk-naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga ämnesoraråden tiUs vidare bör ankomma på vederbörandevid i , medan tiUsättningen av övriga tjänster sora handläggsav fakultet bör vila på vederbörande vid . Maj:läger utfärda bestäraraelser i hithörande frågor. Denraaskintekniska utbildningen och forskningen i bör sora jag tidigare framhålUt speciaUseras raot maskinkonstruktion saral raaterial- ochbearbetningsteknik. Jag vill i della sammanhang erinra om alt jag i prop. 1970:88 (s. 22) anförde atl forsknings- och utvecklingsresurserna vid den metaUurgiskaforskningsstationen i borde kunna koraraa den tekniska enheten tUl godo. EnUgtvad jag erfarit övervägs en utbyggnad av raelallurgiska forskningsstationen raeden bearbelningsteknisk avdelning. En sådan utbyggnad skulle givelvis utgöraett 1971: 59 31 synnerligenvärdefuUt slöd frärast för den raot raaterial- och bearbetningsleknikinriktade maskintekniska forskningen i . Universitetskanslersämbetethar frarahåUit, att det fordras en breddning av ulbUdningsulbudel för allutbildnings- och forskningsenheten i skaU bli bärkraftig. I anslutning härlUlvUl jag erinra ora atl statsmakterna med anledning av förslagen i nyssnämnda prop.1970: 88 (s. 22) beslutat dels alt planeringen av den tekniska enheten börsyfta lill att delar av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i flytta tiU , dels att det i det fortsalla utrednings- och planeringsarbetetbör prövas ora skäl och förutsättningar finns för att senare ytterligaredifferentiera den högre tekniska utbUdningen i . EnUgt vad jag erfaritutreder koraraittén f. n. möjUgheterna alt bredda den bUvande bergsvelenskapligautbUdningen och forskningen i mot det geovetenskapliga ämnesområdet. ILuleå skulle enligt dessa tankegångar komraa alt finnas en bergsvetenskaplig utbildnmgraed inriktning mot gmvteknik och geovetenskap medan tekniska högskolan i skuUe svara för den nuvarande bergssektionens me-taUurgiskt inriktade utbUdningoch forskning. I della samraanhang vUl jag vidare hänvisa tUl alt chefen för finansdeparteraentetnyligen i prop. 1971: 29 (s. 131) angående oralokaliserLng av viss statlig verksarahetföreslagit att en betydande enhet av geologiska undersökning skall förläggastUl . Departeraentschefen frarahåller därvid alt en sådan enhet bör, tUlsararaansmed den utbildnings- och forskningsverksamhet inom det gmv- och geovetenskapUgaområdet som avses bli förlagd tUl den nya högskolenhelen för högre teknisk utbUdningoch forskning i , kunna bUda en mycket slagkraftig kombination av resurserför forskning och utvecklingsarbete inom ifrågavarande oraråde. Jag räknar raedatl den enhet av geologiska undersökning som lokaliseras tiU komraeratt förläggas i anslulning tUl högskolenhelen. Jag vUl dessutom peka på vadNorrlandsfonden anfört i sitt remissvar om atl induslrimineral kan korama altutgöra bas för betydande industrieU expansion i , förutsatt att tUlräckligaresurser, inklusive utbUdning och forskning, disponeras för de olika stadiernafrån prospektering tUl exploatering. Fonden har därvid strukit under den raycketstora betydelsen av att en bergsvelenskaplig sektion inrättas i . Organisationskoraraillénhar föreslagit alt den högre tekniska utbUdningen och forskningen i Luleåskall ges en provisorisk organisation under uppbyggnadsskedet. Jag förordar, pågrundval av universitetskans-lersärabelets och koraraitténs förslag, all dennaverksamhet t. v. bedrivs inora raraen för en högskolenhet i . Högskolenhelenbör inrättas den 1 jiUi 1971.