prop · FU03151 · 1971-12-31 00:00:00 — sagts prövningen ankomma å magistrat elleröverlantmätare, åligger det Konungens befaUningshavande att, dålöseskillingen blivit nedsatt, underrätta magistraten eller överlantmätarensamt tillika överlämna de i ärendet ingivna handlingar, varom i 12 § förmäles. Är fråga om område i stad eller isamhälle eller annan ort å landet, där de i 5 kap. lagen om fastighetsbildningi stad meddelade bestämmelserna angående avstyckning äga tillämpning, skallfastställelse meddelas, därest områdets avskiljande överensstämmer med vad i5 kap. 6 §, 8 § 1 mom. och 12 § i samma lag är stadgat. Meddelasfastställelse, skall, såvitt framstäUning därom gjorts, det avstyckade områdetåsättas särskilt namn. Är fråga om annat område än i nästföregående stycke sägs,skall fastställelse meddelas, därest områdets avskiljande överensstämmer medvad i 19 kap. 1 § andra stycket, 12 § första och tredje styckena, 13 § 2 mom.samt 20 § lagen om delning av jord å landet är stadgat. Är fråga om mark inomde på bekostnad eller med understöd av staten storskiftade delarna avKopparbergs län och har marken tillagts fastighet genom sämjedelning, må dockavskiljande ske oberoende av tiden för sämjeddningens tillkomst och, när skäldärtill äro, ändå att mera än hälften av ägovidden varder avskild. Om beslut, varigenom fastställelse meddelats ellerfunnits ej erforderlig, skall anmälan av den myndighet, som meddelat beslutet,ofördröjligen göras till domaren på landet eller till rätten i stad ävensom,där beslutet meddelats av magistrat, överlantmätare eller ägodelningsrätt, tUlKonungens befallningshavande. Sedan förrättningen avslutats ochdenna eller, om besvär anförts, domstolens avgörande vunnit laga kraft, skallanmälan av förrättningslantmätaren eller, om besvär anförts, av den domstol,som meddelat avgörandet, ofördröjligen göras till inskrivningsmyndigheten föranteckning i fastighetsboken ävensom tUl Konungens befall- ningshavande och fastighetsregistermyndigheten. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser om faststäUelse å områdesavskiljande skall fortfarande tiUämpas i fråga om förättning som avslutatsföre ikraftträdandet. Därvid skall fastighetsdomstolen fullgöra vad som åvilarägodelningsdomaren eller ägodelningsrätten. Lagom ändring i lagen (1933: 269) om ägofred Härigenom förordnas, att 24, 25, 29, 31, 36, 43,45, 46 och 49 §§ lagen (1933: 269) om ägofred skall ha nedan angivna lydelse. Förrättningsmannen skall, om Förrättningsmannen skall, om hanfinner sådant nödigt eller nå- han finner sådant nödigt eller nå gon av sakägarna det äskar, vid gon av sakägarna det äskar, vid förrättningen biträdas av två gode förrättningen biträdas av två gode män, vUka av sakägarna eller, om män, vilka av sakägarna eller, om dessa ej åsämjas, av förrättnings- dessa ej åsämjas, av förrättnings mannen utses bland dem, som äro mannen utses bland dem, som äro valda tUl nämndemän eller ägodel- valda till nämndemän i domsaga ningsnämndemän eller till gode eller i fastighetsdomstol eller till män vid lantmäteri- eller mät- gode män vid fastighetsbildnings- ningsförrättningar. I fall, där syneförrättning handlägges utan biträdeav gode män, skall vad i denna lag är stadgat om synemännen i tUlämpliga delargälla förrättningsmannen. Bestämmes under förrättningens fortgång, att godemän skola tUlkallas, verkar det ej rubbning av åtgärd, som dessförinnanvidtagits. Stanna synemännen i olika meningar, gälle vad deflesta säga. Har var sin mening och kan jämkning ej ske, gälleförrättningsmannens. I fråga om förrättningen skall I frågaom förrättningen skall i i tillämpliga delar lända tiU efter- tillämpliga delar lända till efter rättelse vad i gällande lagstiftning rättelse vad i fastighetsbildnings- om delning av jord å landet är i lagen (1970: 988) är i fråga om fråga om laga skifte stadgat om fastighetsbildningsförrättning stad- anlitande av sakkunnigt biträde, gat om anlitande av biträde av sak- om kallelse- och kungördseförfa- kunnig, om kallelse- och ddgiv- rande, om anmälan rörande för- ningsförfärande, om anmälan rö- ordnande av god man för deläga- rande förordnande av god man en- re, som är å okänd eller fjärran ligt 18 kap. 4 § , om Senaste lydelse 1970: 435. belägen ort, om jäv mot lantmätare, god man ochsakkunnigt biträde samt om uppskov och protokoll vid förrättning. Därvidskall vad enligt nämnda lagstiftning gäller om lantmätare och lantmäteristyrelsenlämpas till förrättningsmannen och . Är uppenbart, vilka äro sakägare, må, utan hinder av attkallelse och kungörelse ej verkställts i den ordning, som i första stycketavses, förrättningen företagas, där samtliga sakägare infinna sig tillförrättningen eller delgivning av kallelse å sakägarna skett minst före förrättningen. jäv mot förrättningsman och om protokoll vid förrättning. Sedan alla vid förrättningenförekommande frågor blivit avgjorda genom förening eller behörigen utredda,skola synemännen för sakägarna framlägga skriftligt utlåtande i saken. Utlåtandet skall innehålla synemännens besked, medangivande av skälen, i de i 27 § eller eljest här ovan omförmälda frågor.Skall, enligt vad i 41 § sägs, styrelse för samfällighet utses, skolasynemännen uppdraga åt en eller flera av sakägarna att i den i 44 § stadgadeordning utfärda kallelse till sammanträde för styrelseval och tillika bestämmaden tid, inom vilken valet skall äga rum och anmälan därom göras hoslänsstyrelsen, ävensom, där samfälligheten omfattar fastigheter i skUda län,hos vilken länsstyrelse sådan anmälan skall ske. Sist förklaras förrättningen av- Sist förklaras förrättningen av- slutadmed tillkännagivande, vid slutad med tillkännagivande, vid vilken fastighetsdomstol talan mot förrättningen må anhängiggöras samt vad enligt 31 § skall iakttagas för sådan talans bevarande. vilken domstol talan mot förrättningen må anhängiggörassamt vad enligt 31 § skall iakttagas för sådan talans bevarande. Är sakägare missnöjd med förrättning, skall han vid talansförlust efter förrättningens avslutande vid domstol väckatalan mot samtiiga övriga sakägare. Är sakägare missnöjd med förrättning, skall han vidtalans förlust efter förrättningens avslutande vid den fastighetsdomstol,som i 46 § stadgas, väcka talan mot samtliga övriga sakägare. Har i annan ordning än vid Har i annan ordning än vid syneförrättning upprättats skriftlig syneförrättningupprättats skriftlig = Senaste lydelse 1970: 435. » Senaste lydelse 1969: 802. ochav vittnen styrkt förening rörande stängselskyldighet eller betesreglering,äge envar, som deltagit i föreningen, uppvisa denna hos den eller de allmännaunderrätter, inom vilkas domvärjo de fastigheter, föreningen angår, ärobelägna. med de i denna lag stadgade grunder, ochhava, där föreningen avser upplåtelse av betesmark, i föreningen tydligt angivitsden upplåtna markens läge och gränser, den eller de fastigheter, för vilka denupplåtits, sätt och tid för markens inhägnande och anordnande för betesbruksamt huruvida ersättning skall utgå och i så fall med vilket beloppersättningen skall i den ordning 16 § föreskriver gäldas, late rätten intagaföreningen i rättens protokoU. Sedan vare föreningen gällande mot framtidaägare eller innehavare av fastigheterna så ock, där intagande i rättensprotokoll ägt rum föreningen ingicks, mot den, som efterupprättandet men före föreningens intagande i rättens protokoll blivit ägareeller innehavare. Förening, som slutits för boställe eller kronan eller allmäninrättning tillhörig, upplåten fastighet, have dock ej verkan motsenare innehavare, med mindre föreningen blivit av vederbörande myndighetgodkänd. ochav vittnen styrkt förening rörande stängselskyldighet eller betesreglering,äge envar, som deltagit i föreningen, uppvisa denna hos den eller defastighetsdomstolar, inom vilkas domvärjo de fastigheter, föreningen angår,äro belägna. med de i denna lag stadgade grunder,och hava, där föreningen avser upplåtelse av betesmark, i föreningen upplåtna markens läge och gränser, den eller de fastigheter, förvilka den upplåtits, sätt och tid för markens inhägnande och anordnande förbetesbruk samt huruvida ersättning skall utgå och i så fall med vilket beloppersättningen skall i den ordning 16 § föreskriver gäldas, late rätten intagaföreningen i rättens protokoll. Sedan vare föreningen gällande mot framtida ägareeller innehavare av fastigheterna så ock, där intagande i rättens protokollägt rum föreningen ingicks, mot den, som efterupprättandet men före föreningens intagande i rättens protokoll blivit ägareeller innehavare. Förening, som slutits för bosfälle eller kronan ellerallmän inrättning tUlhörig, upplåten fastighet, have dock ejverkan mot senare innehavare, med mindre föreningen blivit av vederbörandemyndighet godkänd. Sedan föreningen eiUigt första stycket intagits irättens protokoll, skall utdrag av protokollet i ärendet genom rättens försorgöversändas till länets lantmäterikontor så ock, där föreningen angårbetesreglering, till vederbörande skogsvårdsmyndighet. 3 kap, 15 samt 1721 §§ vattenlagen är stadgat skall äga motsvarandetillämpning i fall, som i 41 § denna lag avses, dock att förordnande, som i 3kap. 17 § vattenlagen sägs, skall införas 3 kap. 15 samt 1721 §§ vattenlagen är stadgat skall äga motsvarandetillämpning i fall, som i 41 § denna lag avses, dock att förordnande, som i 3kap. 17 § vattenlagen sägs, skall införas i i länskungörelserna samt att talan, varom i 3 kap. 20 §samma lag förmäles, skall anhängiggöras hos den aUmänna underrätt, som i 46 §denna lag stadgas. länskungörelserna samt att talan, varom i 3 kap, 20 §samma lag förmäles, skall anhängiggöras hos den fastighetsdomstol, som i 46 §denna lag stadgas. Vad i 3 kap, 2325 §§ vattenlagen är stadgat skall äga motsvarandetillämpning i fall, som avses i 44 § denna lag; dock skall talan, varom i 3kap, 23 § vattenlagen förmäles, anhängiggöras hos den aUmänna underrätt, som i46 § denna lag stadgas. Vad i 3 kap, 2325 §§ vattenlagen är stadgat skall ägamotsvarande tillämpning i fall, som avses i 44 § denna lag; dock skall talan,varom i 3 kap, 23 § vattenlagen förmäles, anhängiggöras hos denfastighetsdomstol, som i 46 § denna lag stadgas. Mål om stängselskyldighet skall upptagas vid allmänunderrätt i den ort, där svarandens fastighet ligger eller, där flerafastigheter å svarandesidan äro, de flesta av dem äro belägna. Mål om betesreglering skall anhängiggöras vid rätten iden ort, där det område regleringen avser i sin helhet eller till största delenär beläget, eller, om målet allenast angår fråga om upplåtelse av betesmark,vid rätten i den ort, där betesmarken är belägen. Mål om stängselskyldighet skall upptagas vidfastighetsdomstolen i den ort, där svarandens fastighet ligger eller, där flerafastigheter å svarandesidan äro, de flesta av dem äro belägna. Mål om betesreglering skall anhängiggöras vidfastighetsdomstolen i den ort, där det område regleringen avser i sin helheteller till största delen är beläget, eller, om målet allenast angår fråga omupplåtelse av betesmark, vid fastighetsdomstolen i den ort, där betesiiiarkenär belägen. Avser försummelsen underhåll av stängsel och bättrar denförsumlige ej ofördröjligen efter tillsägelse, må den, mot vilken stängselskyldighetengäller och som kan av försummelsen lida men, hålla syn genom två för uppdragetlämpliga män, mot vilka ej förekommer jäv som gäller mot domare; av synemännenskall den ene vara nämndeman, ägodelningsnämndemän eller god man vid lantmäteri-eller mätningsförrättningar. Har den försumlige kallats till synenoch varder bristen ' Senaste lyddse 1946: 837. Avser försummelsen underhåll av stängsel och bättrar denförsumlige ej ofördröjligen efter tUl-sägelse, må den, mot vilken stängselskyldighetengäller och som kan av försummelsen lida men, hålla syn genom två för uppdragetlämpliga män, mot vilka ej förekommer jäv som gäller mot domare; av synemännenskall den ene vara nämndeman i domsaga eller i fastighetsdomstol eller god manvid fastighetsbildningsförrättningar. Har den försumlige kallatstill synen och varder bristen vid synen vitsordad, förelägge honom synemännen , ej kortare än , inom vilken han skall hava botat bristen, vid äventyr att denna eljest må avhjälpas av den, som påkallat synen. Denne late efter utgången av sagda tid, till utrönande av huruvida vid synen befunna brister blivit avhjälpta, anställa efterbesiktning i samma ordning som om syn stadgats; dock vare efterbesiktning icke av nöden, därest den försumlige avlämnat skriftligt erkännande, att åtgärd för bristens avhjälpande ej vidtagits. Därefter njute den, som fordrar rättelse, utmätning hos den försumlige ej mindre för kostnaden för synen och för efterbesiktning, där sådan erfordrats, än även för det belopp, vartUI det eftersatta arbetet av synemännen uppskattats, samt vare pliktig att därefter ofördröjligen ombesörja arbetets utförande. Nöjes ej den andre däråt, instämme sitt till fastighetsdomstolen inom efter utm'ätningen eller vare sin talan kvitt. vid synen vitsordad, förelägge honom synemännen ,ej kortare än , inom vilken han skall hava botat bristen, vid äventyratt denna eljest må avhjälpas av den, som påkallat synen. Denne late efterutgången av sagda tid, till utrönande av huruvida vid synen befunna bristerblivit avhjälpta, anställa efterbesiktning i samma ordning som om syn stadgats;dock vare efterbesiktning icke av nöden, därest den försumlige avlämnatskriftiigt erkännande, att åtgärd för bristens avhjälpande ej vidtagits.Därefter njute den, som fordrar rättelse, utmätning hos den försumlige ejmindre för kostnaden för synen och för efterbesiktning, där sådan erfordrats,än även för det belopp, vartill det eftersatta arbetet av synemännenuppskattats, samt vare pliktig att därefter ofördröjligen ombesörja arbetetsutförande. Nöjes ej den andre däråt, instämme sitt tUl domstol inom enmånad efter utmätningen eller vare sin talan kvitt. Den som fordrar rättelse äge ock,därest bristen ej ofördröjligen efter tillsägelse avhjälpes, själv bota dennaoch njute sedan av den försumlige betalning för vad arbetet visas skäligen havakostat. Vad här ovan 'är stadgat omsfängsels underhåU äge motsvarande till-lämpning, d'är någon brister iunderhåll av hägnad kring betesmark, som upplåtits enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . Mål som vid ikraftträdandet äranhängigt hos domstol handlägges enligt äldre bestämmelser. Lag om ändring i lagen (1945:119) om stängselskyldighetför järnväg m. m. H'ärigenom förordnas, att 4 och 5 §§ lagen (1945: 119) omstängselskyldighet för järnväg m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Mål angående skyldighet för innehavareav järnväg att hålla stängsel till skydd för större hemdjur upptages avägodelningsrätten i orten. Om förfarandet i mål, som sagts,samt talan mot däri meddelade beslut skall i tillämpliga delar gälla vad ilagen om delning av jord å landet finnes stadgat angående jorddelningsmål soman-fiängiggöras genom stämning. innehavare vare pliktigatt i mål om befrielse från skyldighet att hålla stängsel vidkännas å ömsesidor uppkomna kostnader, såvitt ej ägodelningsrätten med hänsyn tillomständigheterna finner skäligt annorlunda förordna. Mål angående skyldighet för innehavareav järnväg att hålla stängsel till skydd för större hemdjur upptages avfastiglietsdomsto-len. Järnv'ägs innehavare vare pliktigatt i mål om befrielse från skyldighet att hålla stängsel vidkännas ä ömsesidor uppkomna kostnader, såvitt ej fastighetsdomstolen med hänsyn till omständigheternafinner skäligt annorlunda förord- Är järnvägs innehavare med hänsyntUl kostnaden fri frän skyldighet att hålla stängsel, vare han pliktig att givaersättning för hinder eller men som härav uppkommer vid fastighets användningför betesbruk och som ej är av allenast ringa betydelse. Vinnes befrielse frånstängselskyldighet som grundas å dom eller särskilt åtagande, skall ersättningutgå, ändå att hindret eller menet är ringa. Ersättning skall bestämmas attutgå på en gång. Har genom dom eller avtal fastställts, attstängselskyldighet ej föreligger, skall talan om ersäUning väckas inom två årdärefter. Försittes den tid, vare rätt till talan förlorad. I fråga om talan som sagts skall vad i 4 § första stycket stadgas äga motsvarande tilfämpning. I fråga om talan som sagts skallvad i 4 § första och andra styckena stadgas äga motsvarande tUlämpning. Denna lag träder i kraft . Lagom ändring i skogsvårdslagen (1948: 237) Härigenomförordnas, att 19 § skogsvårdslagen (1948: 237) skall ha nedan angivna lydelse. Finner , att åtgärder för att trygga återväxt jämlikt 14 eller 15 § äro eller kunna förväntas bliva påkallade eller att skogsmark är i sådant skick, att åtgärder enligt 16 § böra vidtagas, äger styrelsen söka träffa överenskommelse med markens ägare om de åtgärder, som böra komma till stånd, och om den tid, inom vilken envar av dem skall vara verkställd. Sådan överenskommelse skall avfattas skriftligen. Kan ej överenskommelse träf- Kan ej överenskommelse träffas, fas, må hos må hos skogs- Sedan undersökning hållits, skall , om redogörelsen för undersökningen giver anledning därtill, ånyo söka få till stånd överenskommelse. påkaUaundersökning av det område varom fråga är. förordnar i anledninghärav sakkunnig person att med biträde av två ojäviga gode män, vilka avförrättningsmannen utses bland dem, som äro nämndemän eller gode män vidlantmäteriförrättningar, å stället undersöka förhållandet. Om tiden förförrättningen skola genom förrättningsmannens försorg ochfastighetens ägare ävensom annan, som kan vara ansvarig för kostnaderna föråtgärderna, delgivas underrättelse. Synemännen skola till skogsvårdsstyrelsenavgiva redogörelse med förslag till de åtgärder, som må finnas nödiga för atterhåUa nöjaktigt skogstiUstånd. Stanna synemännen i olika meningar, skola desärskUda meningarna meddelas . styrelsen påkallaundersökning av det område varom fråga är. förordnar ianledning härav sakkunnig person att med biträde av två ojäviga gode män, vilkaav förrättningsmannen utses bland dem, som äro nämndemän eller gode män vidfastighetsbildningsförrättningar, å stället undersöka förhållandet. Om tidenför förrättningen skola genom förrättningsmannens försorg skogsvårdsstyrelsenoch fastighetens ägare ävensom annan, som kan vara ansvarig för kostnadernaför åtg'är-derna, delgivas underrättelse. Synemännen skola till skogsvårdsstyrelsenavgiva redogörelse med förslag till de åtgärder, som må finnas nödiga för atterhålla nöjaktigt skogstillstånd. Stanna synemännen i olika meningar, skolade särskUda meningarna meddelas . Dennalag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1970: 454. Lagom ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar Härigenom förordnas, att 2 och 12 §§ lagen (1952:166) om häradsallmänningar skall ha nedan angivna lydelse. Häradsallmänningtillhör ägar- Häradsallmänning tUlhör ägarna naav de fastigheter inom häradet av de fastigheter inom häradet vil- vilka äro satta i mantal eller med ka äro satta i mantal eller med vilka, enligt vad vid jorddelning vilka, enligt vad vid fastighetsbild- bestämts, är förenad rätt till del- ning bestämts, är förenad rätt till aktighet i allmänningen. delaktighet i allmännningen. Med häradet förstås här det område, som häradetomfattat enligt den av ålder gällande häradsindelningen. Ägarnaav de i första stycket Ägarna av de i första stycket angivnafastigheterna åtnjuta del- angivna fastigheterna åtnjuta del aktighet i allmänningen efter oför- aktighet i allmänningen efter oför medlade hemmantalet eller, i fråga medlade hemmantalet eller, i fråga om fastigheter för vilka rätten till om fastigheter för vilka rätten till delaktighet bestämts vid jorddel- delaktighet bestämts vid fastighets- ning, efter den därvid stadgade bildning, efter den därvid stadgade granden. Är genom urminnes hävd, dom eller särskUd avKonungen meddelad föreskrift eller på annat lagligt sätt annorledes än ovansägs bestämt om rätt tUl delaktighet i häradsallmänning, vare det gällande. 12 §1 Införlivning av mark med häradsaUmänning må äga rumunder villkor: 1) att marken i sin helhet ellertUl huvudsaklig del är skogbärande eller tjänlig till skogsbörd samt såbelägen, att den lämpligen kan förvaltas gemensamt med allmänningen, eller ockatt den är behövUg för allmänningens bevakning eller skötsel; 2) att marken genom rågång el- 2) attmarken genom rågång ler genom lantmäteri- eller mät- eller genomfastighetsbildningsför-ningsförrättning som fastställts el- rättning är skildfrån annan mark; ler eljest är lagligen gällande är skildfrån annan mark; 3) att marken såsom särskildfastighet upptagits i fastighetsregistret; 4) att lagfart meddelats ådelägarnas fång till marken; 5) att ej instämts åfånget, att delägarnas rätt till marken ej heller eljest finnes tvistig samtatt marken ej utmätts; 6) att marken icke besväras avnågon vare sig beviljad eller sökt inteckning; samt 7) att marken ej heller ärbelastad med sådan nyttjande- eller servitutsrätt som hindrar tillämpande avplanmässig skogshushållning eller eljest strider mot det med införlivningenavsedda syftet. Denna lag träder i kraft , Senastelydelse 1970:1016, Lagom ändring i lagen (1952:167) om alhnänningsskogar i och Härigenom förordnas, att 2 och 11 §§ lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och skall ha nedan angivnalydelse. 2 § Allm'änningsskog tiUhör ägarna AUm'änningsskog tillhör ägarna avde fastigheter för vilka skogen av de fastigheter för vilka skogen vid storskifte eller awittring blivit vid storskifte eller awittring blivit avsatt eller med vilka, enligt vad avsatt eller med vUka, enligt vad vid jorddelning bestämts, är för- vid fastighetsbildning bestämts, är enad rätt till delaktighet i skogen, förenad rätt till delaktighet i sko gen. Ägarna av nämnda fastigheter Ägarna av nämnda fastigheter åtnjutadelaktighet i skogen, d'är åtnjuta delaktighet i skogen, där ej för särskilt fall annorlunda be- ej för särskUt fall annorlunda be stämts, efter reducerat jordtal eller stämts, efter reducerat jordtal eller hemmantal eller, i fråga om fastig- hemmantal eller, i fråga om fas heter för vilka rätten till delaktig- tigheter för vilka rätten till delak- het bestämts vid jorddelning, efter tighet bestämts vid fastighetsbild- den därvid stadgade grunden, ning, efter den därvid stadgade Denna lag medför ej rubbning i den rätttill skog som enligt vad särskilt är stadgat tillkommer lapparna, 11 §1 Införlivning av mark med allmänningsskog må äga rumunder vUlkor: 1) att marken i sin helhet ellertUl huvudsaklig del är skogbärande eller tjänUg till skogsbörd samt så belägen,att den lämpligen kan förvaltas gemensamt med allmänningsskogen, eller ock attden är behövlig för allmänningsskogens bevakning eller skötsel; 2) att marken genom rågång el- 2) attmarken genom rågång eller genom lantmäteri- eller mät- ler genomfastighetsbildningsför-ningsförrättning som fastställts el- rättning är skUdfrån annan rnark; ler eljest är lagligen gällande är skUdfrån annan mark; 3) att marken såsom särskildfastighet upptagits i fastighetsregistret;, 4) att lagfart meddelats ådelägarnas fång till marken; 5) att ej instämts åfånget, att delägarnas rätt till marken ej heller eljest finnes tvistig samtatt marken ej utmätts; 6) att marken icke besv'äras avnågon vare sig beviljad eller sökt inteckning; samt 7) att marken ej heller ärbelastad med sådan nyttjande- eller servitutsrätt som hindrar tillämpande avplanmässig skogshushållning eller eljest strider mot det med införlivningenavsedda syftet. Denna lag träder i kraft ,'Senaste lydelse 1970: 1017, Lagom ändring i jordförvärvslagen (1965: 290) Härigenom förordnas, att 8 § jordförvärvslagen(1965: 290) skall ha nedan angivna lydelse. Förvärvstillstånd må för sin giltighet görasberoende av att fånget leder tiU sammanläggning. Därvid skall itUlståndsbeslutet utsättas inom vilken åtgärden skall sökas, omansökan icke redan gjorts, I beslutet skall vidare anges hos vilken myndighetoch på vilket sätt ansökningen skall göras.