prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — 1965 1966 1967 1968 1969 ' Exklusivebusspersonal som övergick till SL var minskningen 1 259 anstäUda resp. . För /70 uppgick medeltaletanstäUda till ca 47 200. Den årUgapersonalminskningen exklusive viss städningspersonal förutses bU ca 1300 man /71 och ökar successivt till ca 1 600 man fram /76. Utvecklingen inomSJ samt näringslivets och samhällets strakturförändringar har delvis ändrat företagetsverksamhetsbetingelser. En aUmän översyn av organisationen har därför påbörjats i syfte att anpassa företaget till deändrade föratsättningama. /Vn-passningen nödvändiggör en vissomdisponering av arbetskraften. tillämpas inom SJ ett systemför intern arbetsförmedling för att på bästasätt kunna omdisponera arbetskraften meUan oUka avdelningar ochfunktioner. Under tiden maj 1969april 1970 förmedlades drygt 800 tjänster ochi samband därmed bytte drygt 500 eller av de anställda placeringsort. SJ:s transportprestationer mätt itrafikenheter (personkm-|-tonkm) per capita har förbättrats under år1969. Den i jämförelse härmed långsammare ökningen av antalet tågkm per capita om3,beror bl. a. på utveckluigen mot tyngre godståg och ökat antal resande pertåg. Både gods- och personvagnama utnyttjades bättre . Även förbusstrafiken har resursutnyttjandet kunnat förbättras. Det börunderstrykas att den här redovisade utvecklingen i hög grad påverkas avkonjunkturmässiga och andra förändringar på transportmarknaden samtförändringar i SJ:s trafLkstraktur liksom av rationaliseringsåtgärder, arbetstidsförkortningar m.m. Högkonjunkturenunder /70 bidrog starkt tUl att intäktsökningen blev större änkostnadsstegringen. Resultatet före bokföringsmässigadispositioner förbättrades härigenom med 67 milj. kr. Intäktsökningen om ca 153 milj. kr.berodde, föratom på volymtiU-växt, på strakturella förändringar och höjdtaxenivå. 1971:1 BUaga 8 172 tUlskottet ca 130 milj. kr. erhölls i godstrafik,trots att malmtrafik-intäktema minskade med ca 20 milj. kr. till följd av strejkenvid . Persontrafjkintäktemapå jämväg och färjeleder steg med ca 55 milj. kr.,medan busstrafikens intäkter sjönk med 30 milj. kr. på grund av attstorstockholmstrafiken överfördes tUl SL i febraari 1969. Av kostnadsökningenföll på personalkostnader. Dessa kostnader, som uppgår till av de totala kostnaderna,ökade under budgetåret trots att personalantalet minskade med 1 630 personer. Genom personalminskningenbegränsades ökningen av personalkostnadema tUl ca 75 milj. kr. TiU den allmänna höjningen av personalkostnadsnivån komengångs-ökningar på 17 milj.kr., som belastade /70. Dessa uppstod huvudsakligen genom att 4 500 man övergick till tjänstemarinaställ-ning , vilket medförde merkostnaderför bl. a. intjänad semesterersättning för och . Driftresultatetför /70 visar intäkter om sammanlagt (2 369 milj. kr. /69). Kostnaderna inklu sive ordinarie avskrivningar uppgick till 2500 milj. kr. (2 413 milj. kr. /69). Efter det att 30 milj. kr. tagits i anspråk av tidi gare avsatta pensionsmedel redovisas i bokslutet ett överskott av 52 milj. kr., varav 35 milj. kr. inlevereratstill statsverket under budgetåret. Förräntningskravet för budgetåret uppgick till 144 milj. kr. Vidbedömning av den bristande förräntningen bör enligt SI beaktas förutomstrejken vid och de ovan nämnda engångsökningarna av kostnaderna deolikheter i konkurrensvillkoren som råder meUan SJ och konkurrerandetransportmedel. FörSJ som transportföretag och statligt affärsverk är det angeläget att detekonomiska mål som statsmakterna sätter för SJ utan alltför stora svårigheterkan förenas med de faktiskt rådande trafikpolitiska föratsättningama förverksamheten. Det är därför av stör betydelse att SJ inte belastas medkostnader, som andra transportföretag inte har och som inte rimligen bör betalas av SiJ:s trafikanter. Detta gäller bl.a. företagets onormalt höga pensionsutgifter samt delvis SJ:s kostnaderför försvarsberedskap exklusive civilförsvar. SJ förordar ett fördelningssystem förpensionskostnaderna som omfattar hela statsförvaltningen och som ger SJ enavlastning om ca 75 milj. kr. SJ:s kostnader för försvarsberedskapexklusive civilförsvar uppgår till betydande belopp. Verket anser inte att ensådan belastning är förenlig med nuvarande riktlinjer för den statiigatrafikpolitiken och hemställer därför om särskilt anslag med 14,8 milj. kr.för täckande av kostnader för försvarsberedskap exklusive civilförsvar /72. Prop.1971:1 Bilaga 8 173 SJ:s utvecklingsarbete siktar målmedvetetpå att anpassa verksamheten till kraven från en växande och föränderligmarknad. En nu pågående organisationsöversyn syftar föratom till attförenkla och koncentrera administrationenjftterUgare också tUl att skapa en organisationsmiljö som stimulerartill system- och produktutveckling. Den nya tågplanen som infördes år 1968innebar föratom fler expresståg och nya sammanknytningar av de tätastbebyggda områdena bl. a. att den regionala och lokala trafiken i storutsträckning fördes över från jämväg till buss och att en typ av knutpunktstrafikgenomfördes även för persontrafiken. Post, resgods och expressgods flyttades över tUl särskilda post- och godståg.Resursanvändningen förbättrades-därigenom väsentligt. har utvecklingen avtidtabellerna närmast syftat tUl att justera och anpassa expresstågskömingenefter kundkraven samt till att föra över regional och lokal resandetrafik isnabbare takt från olönsamma tåg till landsvägsbussar. Våren 1969presenterades för länsstyrelsema en skiss till ett s.k. stambusslinjenät med undantagför de delar av , där de stat liga linjekoncessionema tillhör postverket.StambussUnjenätet syftar tiU att skapa kollektiva resemöjligheter, dels som matartrafik till fjärrför bindelser med flyg och tåg, dels i relationer där tågförbindelser inte finns och som komplement till nuvarandetågförbindelser på vissa linjer. På detta sätt söker SJ skapa ett nät av reseförbindelser, där tUlräckligt resandeunderlag finns. Utvecklingen av projektet pågår. Samarbete har etablerats med andra koncessionsinnehavare t. ex. i relationen SundsvallStockholm, där SJ och ABLinjebuss gemensamt driver snabbusstrafik. Nya och intressanta utvecklingslinjer harunder de allra. kunnat skönjas när det gäller jämvägensmöjligheter att öka sin konkurrenskraft genom högre tåghastigheter. Snabbhetenbedöms kunna öka väsentligt inte bara på helt nybyggda järnvägslinjer, som t.ex. i , utan också genom en ny teknik på befintUga linjer.. Enarbetsgrapp med representanter från SJ och industrin har lagtfram en utredning om höga hastighéter i SJ:s persontrafik. Genom att satsa påen kraftigt förbättrad fordonsteknik torde man kunna framföra tåg med 50 %högre hastighet, än med dagens teknik utan mera omfattande och kostnadskrävandeombyggnader av . Det skuUe kunnabetyda en högsta hastighet på sträckor med dubbelspårstandard av ca 220km/tim. För att inte passageramas komfort skallbU lidande av den höga hastigheten krävs att vagnskorgen lutas.inåt i kurvornaså att centri-. SJ har i samarbete med tillverkarenprovat ett motorvagnssätt av pendeltågstyp i en fart av . Undersökningarhar påbörjats för att bestämma de marknadsmässiga 1971:1 BUaga 8 174 ochdrifttekniska föratsättningama för en utveckling mot sådana högre hastigheter.Vidare har kontakter etablerats mellan SJ och de brittiska och franskastatsbanorna för att utväxla metoder och erfarenheter rörandemarknadsbedömningar. Diskussioner pågår med KSL omföratsättningama för att utvidga närtrafikenmed jämväg utöver vad som hittUls överenskommits. Dessutom pågårutredningar om den framtida utforamingen av den kollektiva persontrafiken inomGöteborgs och Malmös storstadsområden. Utvecklingen avgodstågstidtabellen och godstågens transportplaner inriktas främst på att öka antaletdirekta tåg i olika relationer och att höja tåghastigheterna. Dessa åtgärdertillsammans har väsentligt minskat transporttiderna särskilt mellan Norrlandoch södra/västra . SJ undersöker möjligheterna att öka godstågenshastigheter från nuvarande maximum till 100 eller eventueUt . SJ:s konkurrenskraft ökar vid stordrift.Genom pågående centralisering av produktions- och distributionsapparaten inomt. ex. skogsindustrin har underlag skapats för heltågsköming, som hos SJnumera ofta benämns systemtransporter. I denna benämning innefattas attSJ-transporten är en integrerad del av kundens totala transport- ellerdistributionssystem inklusive lasthantéring m. m. SJ:s uppdrag kan omfattatransporter av både råvaramaterial och den färdiga produkten, dvs. väsentliga delar av ett företags samtligatransporter. SJ har exempelvis medverkat till att bygga upplandtransportsystem för timmer i samband med flottningens upphörande iIndalsälven och . Ändra exempel på systemlösningar är transporter avmalm, träflis, cement, olja, fartygsplåt och livsmedel. Systemtransporterna bidrar vidare tiU attkundens behov av lager och lageratrymmeminskar och ger en fastare styrning äv hans transportkedja. SJ har f.n.containertermmaler i Stockhohn (), N, ,Maknö, , och . Planeringen är inriktad på att framtiU slutet av färdigstäUa sådanaterminaler även i , , , (Ärsta), ,, , , , och . Forslingen med bil till kuriden avcontainergodset, sköts i de flesta faU av SJ i samarbete med dotterföretagenSvelast och . Under år 1969transporterade SJ ca 75 000 container. Något avtransporterna går via hamn där enheterna omlastas till fartyg forvidaretransport huvudsakligen till , och . I kommertransport av styckegods i container att prövas. Provet inriktas bl. a. på attminska omlastnings-kostnadema ochinnefattar ny utformning av styckegodsterminal. Ettprincipbeslut om införande av automatkoppel i intemationell Prop.1971:1 BUaga 8 175 trafikår 1979 har fattats av CEMT. Sidobuffertama beräknas bU borttagna senast våren1981. SJ har redan vidtagit vissa förberedelser för montering av automatkoppeldels vid den löpande översynen av äldre vagnar, dels genom specifikation vidtUlverkningen av nya vagnar. Föreliggande planer innebär att SJ vidgenomförande av automat-koppeldrift i intemationeU trafik kommer att ha cahalva godsvagnsparken eller ca 25 000 vagnar utrastade med automatkoppel.Projektets totala investeringskostnad för SJ är av storleksordningen 400 milj.kr. SJ undersöker möjlighetema att genomstörre lastprofil och bredare vagnar öka kapaciteten i godstransportsektorn. Utvecklingsarbetet på området syftar även till att ta fram enenhetlig godsvagnstyp med stor flexibiUtet, t. ex. en sluten vagn med helt öppningsbara sidor. ' Andrarationaliseringsåtgärder är överföring av olönsam trafik på vissa jämvägslinjer tiU landsväg, införande avautomatisk sitt- och sovplatsbokning samt utökad fjärrblockering.Fortlöpande pågår arbetet med att utökaden automatiserade kontrollen av vagnparkens funktionsdugUghet genom s. k. varmgångsdetektorer, modernisering av vagnparken och mekanisering av banunderhåUet. Isamband med utbyggnaden av datasystemet för godstransporterna har SJ påbörjatuppbyggnaden av en databank, i vilken den insamlade informationen kommeratt lagras. I utvecklingsprogrammet ingår också införande av linje-och bangårdsradio, automatiskhastighetsövervakning (ATC) samt mekanisering av terminalarbetet genomradiostyming av växellok och mål-bromsning på rangerbangårdar. Prov medmålbromsanläggningar har även från buUersynpunkt gett goda resultat. SJ har i samråd med berördapersonalorganisationer och yrkesinspektionen för landtrafiken utarbetatriktlinjer för bantjänstens personal- och expeditionslokaler. a. till att höja standarden på lokalema. Arbetet härmed skerparaUeUt med den fortlöpande koncentrationen av bantjänsten till ett färreantal platser. Om-och nybyggnader pågår eller planeras vid ca 30 platser tUl en totalkostnad av ca 10 milj. kr. Modernapersonallokaler tillkommer även i samband med att nya godsterminaler anläggs. Arbeten härmedpågår i , och samt planeras vid ytterligare ett20-tal stationer. Medelsförbrukningunder budgetåren 1969/701971/72 1969: 1 angavs en investeringsramav 366,5 milj. kr. för /70vilken faststäUdes av Kungl. De för budgetåretredovisade investeringsutgiftema uppgick tUl 366,4 milj. kr. 1970: 1 har för budgetåret1970/71 angivits en investeringsram av 367,6 milj. kr., vilken faststäUdes avKungl. Maj:ts beslut den 11 december 1970har ramen Prop.1971:1 BUaga 8 176 vidgatsmed 10 milj. kr. för' att rriöjliggöra en ökad vagns- och lokanskaffning ianslutning till det från införda transportstödet tiUNorrland. För /72 har SJ beräknatmedelsförbrakningen till 451 milj. kr., vUket är 73,4 milj. kr. mer än denvidgade investerings- ramen för innevarande budgetår. I planema förbudgetåren 197ly'721975/76 ingår bl. a. åtgärder med anledning av transportstödet tillNorrland, byggande av jämvägs-tunnel ,en forcerad utbyggnad av fj ärrblockeringen, anläggning för automatiskhastighetsövervakning, en väsentlig höjning av hastigheten för vissa resandetågsamt införande av automatkoppel. I fråga om tunneln , denautomatiska hastighetsövervakningen',de snabbare resandetågen och automatkopplet' ligger stora delar av det beräknade totala kapitalbehovet /76. I övrigt innehåller planema olika personalbesparandeinvesteringar samt sådana åtgärder för att förbättra transportständarden ochhöja kapaciteten, som erfordras för den fömtsedda trafik- och inkomstutvecklingen.Vidare ingår de investeringar soin' behövs för att fuUfölja SJ:s åtaganden i överenskommelsen öm péndeltågstrafiken i . I följande tabeU visas kapitalbehovet förangivna investeringar i relation till den beräknade totala investeringsvolymenför perioden. åtgärder med anledning -av transportstödet till motorvagnar med högre hastighet än de senast anskaffade Av följande sammanställning framgår totalfaktisk resp. beräknad medelsförbrakningbudgetåren 1969/701971/72. Den beräknade medelsförbrukningenbudgetåret 1971772 avseende jämvägslinjer för" vilkas drift SJ erhållerersättning av statsmedel ersättningsljerättigade banor redovisas särskilt. Prop.1971:1 BUaga 8 177 Faktisk utgift /70 Varav för ersättningsberättigade banor Broar m. m. Garage m. m. Ny- och ombyggnad av järnvägslinjer m. m. '-3 000 Person-, post- och resgodsvagnar ' överföring av elektrobyggnadsförrådet tillSJ:s huvudförråd. " Ingår i övriga grupper med ca 60 milj.kr. ' Ingår i övriga grupper med ca 54 milj. kr. * Exklusive vidgning av investeringsramen med 10milj. SJ anför följande rörande de oUkaobjektsgrappema. 1971:1 BUaga 8 178 För /72 beräknas dettotala medelsbehovet uppgå tiU 46 milj. kr. anmälda större arbeten avser ut-och ombyggnad av godsbangårdama i ochHälsingborg, ny godsbangård med terminalanläggningari , om- och tUlbyggnad av jämvägsanlägg-ningar i , utbyggnad av målbromsanläggning i (etapp2), bangårdsombyggnad med Unjeomläggnmg och reläställverk i Bastuträsksamt bangårdsarbeten för péndeltågstrafiken i vid bl. Förnya arbeten beräknas en medelsförbrakning av 3,4 milj. kr. Bland större nya arbeten som planerasingår utbyggnad av ranger-bangården i med återstiiende två spårknippen(etapp 34), som omfattar sammanlagt 17 spår. Totalkostnaden beräknas tUl 3,2milj. kr., varav . faUer på /72. Containerterminalen i hartagits i brak. Terminalbygget i har senarelagts tUl preliminärt budgetåret1972/73. Norrköpingsterminalen togs i brakunder och terminalerna i och beräknas blifärdiga . Under budgetåren 1970/71 och 1971/72 kommer enligtplanema nya terminaler dessutom att anläggas i , , (Ärsta) och . På vissa delar av huvudlinjernaKatrineholmMalmö och Göteborg-Lundfinns ännu /m-räler. Med hänsyn till förslitning och trafikbelastning bördessa bytas ut mot nya /m-räler. På linjerna , BodenLuleå, StorvikFalun ochKilMellerad pågår inläggning av /m-räler. På linjema söder omLångsele levereras rälerna i längder om 360 m, vilka sedan sammansvetsas tillskarvfria spår. På linjer söder om C sker sammansvetsningen mestadels isamband med inläggning av betongsliprar. Äv beräknad medelsförbrukning om 24milj. /72 utgör 8,2 milj. kr. Broar m. m. Av den beräknade medelsförbrakningen 6,5milj. avser 2,5 milj. kr. tidigare anmälda objekt. De mest kapitalkrävandeav de tidigare anmälda arbetena är ombyggnad av svängbron över iMotala, ny bro över Lule älv på sträckan BodenÄlvsbyn samt ny spårport vidVästberga. Det enda större nya objekt som planerasär utbyte av vissa snögallerier på sträckan VassijaureRiksgränsen. 1971:1 BUaga 8 179 falla på iimevarande budgetår och 2,4 milj. kr. Den tidigare planerade ombyggnaden av två gallerier på sträckan BjörklidenKopparåsenbedöms som mindre angelägen än dessa nya arbeten och har därförframflyttats till preliminärt . av den beräknademedelsförbrakningen om 9,8 milj. kr. avser nya objekt. De större tidigare anmälda objekten ärgodsterminaler i och samt skolbyggnad i . Tidigareanmäld nybyggnad av stationshus i uppskjutits tills vidare. påbörjades isolering avtaket i godsmagasinet i för attåstadkomma bättre arbetsförhållanden för godsmagasinspersonalen.Investeringsbeloppet uppgår totalt till 1,7 milj. kr. De större tidigare anmälda objekten ärloktvättanläggningar och avloppsrening i Säveiiäs och Kirana samt skötselhallför pendeltågen i storstockholmsområdet.Inga nya större objekt planeras. Medelsförbrukningen beräknas tiU . Den planerade om-och tillbyggnaden av vagnverkstaden i kommer att senareläggas till preliminärt /72i avvaktan på ytterUgare utredningar. I fråga om huvudverkstaden i pågåröverläggningar med stad. Den strukturrationalisering avunderhållet av den rallande materielen som pågår inom SJ medför investeringarför huvudverkstaden i /72 om . Enligt Kungl.Maj:ts uppdrag utarbetar SJ f. n. en plan för nybyggnad av huvudverkstaden iÖstersund. Den totala medelsförbrakningen för /12 beräknas till2,9 milj. kr., varav 1,3 milj. kr. för nya objekt. Medelsförbrakningen beräknas till 400 000kr., varav hälften avsCr nya arbeten. Ny- och ombyggnad av järnvägslinjer I avvaktan på resultatet avregeringsförhandlingar om öresundsfrågorna har för tunnelHälsingborgHelsingör endast beräknats medel för grandundersökningar i Öresundoch på land. 1971:1 Bilaga 8 180 förbrakningenhärför uppgår under /71 till . och under /72 tiU 1 mUj. Om SI och DSB kan träffa överenskommelseom tunnelprojektet kan medelsbehovet för budgetåret1971/72 bli större. För om- och nybyggnad av industrispårtill anläggningari (mönsteråsspåret) har för /72 upptagits ett beräknatmedelsbehov av . Arbetets utförande är beroende av AMS' medverkan. Den totala medelsförbrakningen förbudgetåret beräknas således till 1,7 milj. kr. Av den beräknademedelsförbrakningen på 15,6.milj. .,,., anmäldastörre arbeten är signalställverk i , , ochAnge, prov med automatiska signalanläggningar för hastighetsövervakning på sträckanHallsbergTöreboda samt. åtgärder mot stömingar på SJ:s signalanlä]|gningar, förorsakadeav tyristorlok. Ett nytt ställverk i uigår i utbyggnadsprograinmet försignalställverk på de större stationema,Étt modemt ställverk beiräknas ge personalbesparingar motsvarande ca 15man. Anläggningskostnaden beräknas till 4,8 milj. kr., varav 100 000 /72. Utbyggnaden av fjärrblockeringen harförsenats något. Utbyggnaden kommer att fortsätta på redan tidijgare anmäldasträckor, bl; a.' de som utnyttjas av pendeltågen i . För biidgetårét' 1971/72beräknas en medelsförbrakning av 30 milj. kr., varav för nya arbeten 500 000kr. Den tidigareanmälda träfiklednmgscentralen i' kommer att påbörjas underinnevarande budgetår. En utbyggnad av trafikledningscentralen i Hallsbergplaneras. Från denna central skall fjäfrblockeririgs-sträckoma AvestaCMjölby, KatrineholmSkövde, LaxåChärldttén-berg och KilÄmål manövreras.Anläggningskostnaden har beräknats till 1,5milj. kr., varav . beräknas tas i anspråk under /72. Itillbyggnaden kommer även att mrymmas en driftcentral för den elektriskatågdriften. Tillsäkerhetsanordningar vid oskyddade plahkorsningar och ändringar av säkerhetsanordningar för ökat skydd bei-äknasåtgå 2,8 milj. kr. under /71 och 3 milj. kr. under budgetåret1971/72. Kostnadema för övriga vägskydd&anläggningar beräknas uppgå till3,5 1971:1 Bilaga 8 181 /71 och 4 milj. kr. Häri ingår bl. a.kostnader för fortsatt automatisering äv skyddsanordningar i samband med attfjärrblockering installeras på huvudUnjema. Av den beräknade medelsförbriikningen om12,5 milj. kr. hänför sig 1,6 milj. kr. tiU nya arbeten. .';. anmälda större objekt ärlinjeradio på sträckan Kirana och inom ,automatisering och utbyggnad av fjärrskriftsnätet samt åtgärder mot stömingarpå SJ:s telekablar, förorsakade av tyristorlok. Införandet av linjeradioStockholmGöteborg har uppskjutits tills vidare. Första etappen i denautomatiska platsbokningen togs i drift . Hela systemet beräknas varai drift . Bland större nyaobjekt kan nämnas installation av ytterligare fyra varmgångsdetektorer. Sådana har tidigareinstallerats på några stationer. De slårautomatiskt larm om temperaturen i en lagerbox på en vagn i ett passerandetåg är för hög. Härigenom kan felaktiga vagnar tas ur tågen och tågurspåring undvikas.Investeringsbeloppet uppgår till . anmäldastörre arbeten avser anskaffning av nya omformaraggregat, modemisering av äldre aggregat, nyomformarstation i' ,standardhöjning på kontaktledningen HässleholmÅstorp , VeingeÄngelholm,SödertäljeAlingsås och ,dubblering av återledningen SödertäljeGöteborg, KatrineholmMalmö och AlmedalÅstorp, ombyggnad avhjälpkraftledningen KatrineholmHässleholmoch SödertäljeAlingsås samt fortsatt installation av elvärme ispårväxlar. Huvudparten av de nyanmälda objekteninnebär en fortsättning av den tidigare inledda upprustningen avmatningsanläggningarna för den elektriska tågdriften. Upprastningen motiverasav bl. a. den kraftigt ökande belastningen på huvudlinjerna till följd avökande trafik. För att minska spänningsfallen ochmöjliggöra ökad trafik på sträckan ÄlvsbynBastuträsk fordras en nyomformarstation i Myrheden för 2,8 mUj. Altemativt övervägs att anlägga enomformarstation i . På gmnd av ökad belastning i vissaomformarstationer planeras inköp av två transportabla omformaraggregat ellertvå omriktare. Den väntade trafikökningen till följd av transportstödet tillNorrland itine-biir att aggregaten måste beställas tidigare än ursprungligenplanerats; /71 beräknas därför en medelsåtgång av 1,8milj. Totalt berälcnas för projektet ett investeringsbelopp om 6,4 milj.kr. 1971:1 BUaga 8 182 En ny driftcentral planeras i isamma byggnad som den nya trafikledningscentralen, som är underprojektering. Från den nya driftcentralen skall omformarstationema i Varbergoch fjärrstyras Uksom frånskiljare och strömbrytare inom Göteborgsnär-trafikområde, vilket kommer att ge betydande personalbesparingar. Planerade nya projekt belastar budgetåret1971/72 med 21 milj. kr. Totalt beräknas medelsförbrukningen till 27,8 milj.kr. Medelsförbrakningen 6,1 milj. kr. avserett antal objekt som var för sig kostar högst . Nya ellok behövs dels för att ersättaäldre lok som skall slopas, dels för att täcka nytillkomna behov på grund avökad godstrafik och höjning av hastighetenför flertalet godståg på huvudlinjerna. Det ökade behovet av dragkraftkan endast till en liten del täckas av lok som frigörs när persontåg dras in. SJ har gjort tre bestäUningar av loklitt. Re, en beställning om 20 lok somlevererades , en beställning om 40 lok med slutleveransi samt en beställning om 20 lok som beräknas bli levereradefrån mitten av tUl mitten av . Utöverdessa 80 levererade och beställda lok planeras ytterligare två beställningarav Rc-lok, en om 21 lok och en om 20 lok. Den förstnämnda beställningen ärdirekt föranledd av den väntade trafikökningen med anledning avtransportstödet till . Beställningen av de 21 loken beräknas medföra enmedelsåtgång /71 om 16 milj. kr. och /72 om 18milj. Motsvarande belopp för de 20 loken är 5 resp. 20 milj. kr. Utöver Rc-loken planerar SJ att beställa15 starkare lok med sex drivaxlar. Lokenkommer att i stor utsträckning utrusteis med samma komponenter som Rc-loken ochanvändas i godsexpresståg på stambanan norrom Ange och längre fram även för de allt tyngre godstågen på huvudlinjernasöderat. En tidigare planerad bestäUning av 30 lokför växlingstjänst har ändrats till att gälla 10 lok litt. V 4 och 30 loklitt.