prop · FU03103 · 1971-12-31 00:00:00 — Besitlningsskyddslagen har därför endasl övergångsvisoch i begränsat hänseende getts förlängd giltighet efter utgången av år 1968.Är 1956 antogs även lagen (1956: 567) med vissa bestämmelser, som skolaiakttagas sedan hyresregleringen upphört (övergångslagen; ändrad 1968: 345).Denna lag är inle tidsbegränsad och gäller alltså tills vidare. med atthyresregleringen reformerades och besiimings-skyddslagen tillkom tillkallades hyreslagskommillén.Denna avgav betänkande med förslag till reviderad hyreslag (SOU 1961:47). Förslaget byggde på att hyresregleringen skulle behållas även efler den nyahyreslagens ikraftträdande och all den successiva avvecklingen av regleringenskulle fortsätta. Är 1963 tillkallades hyreslagsliflningssak-kuniuga för attutreda frågan om en avveckling av hyresregleringen. I de sakkuimigas uppdragingick atl försöka samordna hyresbestäm-melserna för orter med mera påtaglig lägenhetsbrisloch orter med en i huvudsak balanserad marknad i en reviderad permanenthyreslag. I avvaktan på resultatet av de sakkunnigas arbete blev hyreslagskom-millénsförslag inte föremål för någon lagstiftningsåtgärd. Hyreslag-stiflningssakkunnigalade fram förslag till ny hyreslagsliflning (SOU 1966: 14). gick ulpå alt hyresregleringslagen skuUe upphävas och att dess bestämmelser om hyreskonlrollskulle ersättas med bestämmelser i den allmänna hyreslagen. Pågrundval av hyreslagskommilléns och hyreslagsliflningssakkun-nigas betänkandenlades i prop. 1967: 141 fram förslag lill en ny allmän hyreslag. Förslagetsyftade lill atl ersätta hyresregleringen med en friare hyresmarknad, där iprincip hyresgäst i bostadslägenhet fick ell direkt besittningsskydd, somkompletterades med vissa hyresspärrar, och där besittningsskyddet för lokalhyresgäslerupprätthölls genom ersättningsregler. Hyresreglerings- ochbesittningsskyddslagarna skulle enligl förslagel upphävas och ersättas avbestämmelser i den nya hyreslagen. I propositionen föreslogs även att enstatlig hyresnämnd skulle inrättas för i princip varje län för handläggning av hyrestvister.Förslag till lag med närmare bestämmelser om dessa hyresnämnder lades fram i prop. Sedan del visat sig alt önskvärd enighet om den föreslagna reformen inlekunde uppnås återkallade Kungl. Maj:t de båda propositionerna utom i vad avsågfrågor om viss förlängning av hyresregleringen (skr. 1967: 174). Fråganom en reform av hyreslagstiftningen ansågs emellerlid inte böra ställas helt påframtiden. Redan vid riksdag lades därför genom prop. 1968: 91 på nyttfram förslag till ny hyreslag, i huvudsak likalydande med del föregående årframlagda förslagel. föreslogs atl giltighetstiden förhyresregleringslagen skulle förlängas t. o. m. utgången av och atlvissa ändringar skulle göras i lagen. Förslagen bifölls av . Den nyalagstiftningen trädde i kraft . Denår 1968 genomförda reformen innebar i huvudsak följande. Hyresregleringenbehölls i fråga om både bostadslägenheter och lokaler på de orter därregleringen gällde . På sådan ort kan därför det allmänna hyreslägetinte ändras i annan mån än som följer av hyresregleringslagens bestämmelser omkompensation för ökade omkostnader för fastighetsförvaltningen. Vissauppmjukningar i regleringen förelogs. Sålunda öppnades möjlighet för hyresvärdoch hyresgäst alt träffa avtal om hyreshöjning på grund avförbättringsarbeten, inbegripet förbättrat underhåll. Vidare undantogs frånregleringen lägenheter som färdigställts efler utgången av , och detblev dessutom möjligt för hyresnämnd atl besluta om undantag beträffande hus,som undergår omfattande ombyggnad. Från regleringen undantogs ocksålägenheter, som utgör del av upplålarens bostad. Slutligen genomfördes ennollställning av hyrorna per . Den grandhyra jämte generellhyreshöjning som då utgick, kallad bashyra, är i princip grundvalen föreventuell kommande kompensation för ökade förvaltningsomkoslnader. Lagens besitlningsskyddsreg-lerupphävdes för bostadslägenheter och ersattes av den nya hyreslagensbestämmelser. För lokaler behöUs däremot besittningsskyddet enligthyresregleringslagen. De kommunala hyresnämnderna avskaffades och deras arbetsuppgifterövertogs av statliga hyresnämnder, i princip en för varje län. 3.Gällande bestämmelser 3.1. Hyresregleringslagenär enligl 1 § tillämplig i varje stad, eller municipalsamhälle som vid1942 års ingång hade minst 2 000 invånare, om inle Kungl. Den gäller dessutom i annan tätbebyggd ort som Kungl. Kungl.Maj:t kan förordna all lagen i ort där den gäller skall äga tillämpning bara ifråga omvisst eller vissa slag av lägenheter. Från lagen undantas enligl 26 § generellt 1. lägenhet i hus eller del av hussom har färdigställts efler utgången av , 2. lägenhet som utgör del av upplålarensegen bostad, 3. upplålelse av bostad som ärförenad med allmän tjänst eller bostadsupplålelse i sådan hotell- eUer pensionalrörelsesom fordrar myndighels tillstånd, 4. upplålelse i forsla hand avlägenhet i sådana av kommuner och allmännyttiga bosladsföretag förvallade hussom Kungl. 5. statlig myndighets upplålelseav bostadslägenhet, 6. lägenhet i hus eUer del av hussom efler utgången av har undergått omfattande ombyggnad och enliglbeslut av hyresnämnd faller utanför lagens tiUämpningsområde. Vid1969 års ingång gällde hyresregleringen i fråga om bostadslägenheter i 159kommuner (i vissa fall endasl del av kommunen). I 16 kommuner omfattade regleringenäven lokaler. Folkmängden i hyresreglerade områden torde uppgå lill inle fuUt4,5 miljoner. Del totala antalet hyresreglerade lägenheter uppskatiades år 1967lUl omkring 600 000. Antalet har sedan minskat genom rivningar m. m. Regleringen av hyran skerenligt lagen för flertalet lägenheter enligt ell system med s. k. bashyra.Delta syslem omfattar alla lägenheter som faller inom lagens tillämpningsområdeutom möblerade bostadslägenheter och vissa lokaler (2 §). Bashyra är den hyrasom gällde för lägenheten enligl lagen i dess dåvarandelydelse eller enligt beslut av myndighet. Finns ingen sådan hyra förlägenheten, fastställs bashyra av hyresnämnden lill del belopp som med hänsyntill hyresläget i orten och övriga omständigheter är skäligt. Förutom bashyranfår las ul skälig ersättning för vissa förbättringsarbeten m. m., för värme ochvarmvatten i den mån ersältning därför inte ingår i bashyran samt för sådanökning av avgifter för vatten och avlopp som har inträtt efler (4 §). Dessutom får efter beslut av Kungl. Maj:t tas ul särskUt lUlägg lillbashyran som kompensation för ökade omkostnader för fastighetsförvaltningen, s.k. generell hyreshöjning (5 §). Bortsettfrån nämnda ersättningar och lUlägg får hyresvärden inle ta emot, träffa avtalom eller begära högre hyra än som motsvarar bashyran (3 § första stycket). Isyfte all hindra alt hyresregleringen kringgås genom att hyresgästen vid sidanav den tillåtna hyran tvingas åla sig andra förpliktelser av ekonomisk arl harmeddelats förbud för hyresvärd att ulan hyresnämndens tUlstånd träffa avlal omeller begära förslräckning eller borgensförbindelse som villkor för uthyrning(3 § fjärde styckel). Överträdelse av bestämmelserna om högsta till- låtnahyra medför straffansvar (23 §) och skyldighet atl återbetala vad som olovligenhar uppburils (24 §). Enlägenhets bashyra kan ändras endasl genom beslut av hyresnämnd efter prövningav omständigheterna i det enskUda fallet. Bashyran kan höjas när lägenhetensvärde har ökats genom ombyggnads-, ändrings- eller underhållsarbete av viss. omfallninjgeUer när annat skäl av därmed jänaförlig betydelse föreligger (3 § andrastycket första punkten). Bashyran kan nedsättas när lägenhetens skick harförsämrats avsevärt eller hyresgästen tiUkommande förmåner har inskränkts påtagligt(3 § andra styckel Iredje punklen). Höjning av bashyran medför ingen ändringav gällande hyresavtal. Om avtalet inte ger hyresvärden räll alt taul den högre hyran, måste denne på vanligt sätt träffa överenskommelse medhyresgästen om högre hyra för alt få tillgodogöra sig höjningen. Nedsättning avbashyran påverkar däremot den utgående hyran (3 § tredje stycket). Ifråga om särskild ersättning utöver bashyran för alt lägenhetens värde har ökatgenom förbällrLngsarbelen eUer genom åtgärd av därmed jämförlig betydelse samtför bränslekoslnader och avgifter för vatten och avlopp råder i principavtalsfrihet (4 §). Hyresgästen har emellertid rätt att begära att hyresnämndenprövar en sådan överenskommelse. Förmöblerade bostadslägenheter och vissa lokaler råder i princip avtalsfrihet ifråga om hyrans storlek. Är den hyra som har avtalats avsevärt högre änlägenhetens beskaffenhet och övriga omständigheter föranleder, kan emellertidhyresnämnden på begäran nedsätta hyran lill skäligt belopp. I samband därmedkan nämnden även föreskriva all lägenheten i fortsättningen skall varaunderkastad den snävare hyreskontrollen enligl 35 §§. Hyresregleringslageninnehåller också regler om ivångsförlängning av hyresavtal. Dessa regler gällernumera endast lokaler. För bostadslägenheter tiUämpas i stället hyreslagensbesittningsskyddsregler. Enligt 7 § hyresregleringslagen kan hyresnämnden påframställning av hyresgästen förklara en uppsägning från hyresvärdens sidaogiltig, om den finnes strida mot god sed i hyresförhåUanden eller eljest varaobillig. En förutsättning för sådan ogUtighetsförklaring är alt hyresgästen inlehar förverkat sin hyresrätt. Med hyresgästens samtycke kan nämnden ävenförlänga hyresförhållandet med vissa ändringar i de tidigare vUlkoren. I 8 a §finns bestämmelser om räll för medhyresgäst all överta lägenhet i vissa fall. Hyresregleringslageninnehåller för vissa fall förbud mot att ändra lägenhets användningssätt (9 §).Lagen föreskriver också förbud i vissa fall mol förmedlingsprovision föranvisning av bostadslägenhet (11 §). Vid yrkesmässig bostadsförmedling får docksådan gottgörelse utgå efler grunder som bestäms av hyresnämnden. förbudenmedför straffansvar (23 §). Den som har mottagit otillåten ersältning eller gottgörelseär skyldig all återbära vad han olovligen har uppburit (24 §). Ärendenenligt hyresregleringslagen prövas av de statliga regionala hyresnämndema, somhar inrättats fr. o. m. (13 §). I princip skall det finnasen sådan nämnd i varje län. Nämnden beslår av lagfaren ordförande och två andraledamöter. Av dessa skall den ene vara väl förtrogen med förvaltning avhyresfastighet och den andre väl förtrogen med bostadshyresgäslers förhållandeneller, när ärende rör annan lägenhet än bosladslägenhet, med näringsidkandehyresgästers förhållanden. Dessa ledamöter utses efler förslag av riksorganisationerav fastighetsägare, hyresgäster och näringsidkare. I fråga om förfarandet införhyresnämnden i hyresregleringsärenden gäller lagen (1968: 349) om hyresnämnderi tiUämpliga delar (18 §). Fullföljd av talan mol nämndens beslut skeremellertid genom besvär hos (20 § andra stycket), under varstillsyn hyresnämnderna skall stå, såvitt gäller ärenden enligthyresregleringslagen (17 §). Besvärstiden är , räknai från delklaganden fick del av nämndens beslut. Lagen om hyresnämnder ersätts den 1januari 1972 av lagen (1970:998) om arrendenämnder och hyresnämnder. Detlainnebär dock inte några sakliga ändringar. I övergångslagen finnsvissa bestämmelser för lösande av de övergångsproblem som kan uppkomma vidavveckling av hyresregleringen. I 2 § föreskrivs all hyresavtal som även omfattartid efler avvecklingen skall anses uppta den hyra som gällde närmastdessförinnan. Enligt 1968 infört tredje stycke i paragrafen kan Kungl. Maj:tvid beslut om avveckling av hyresregleringen för viss eller vissa orter ellervissa slag av lägenheter sälla ut en övergångslid och förordna om sådan begränsningav hyreshöjningarna all hyran vid dess slut är anpassad liUhyran för likvärdiga lägenheter (2 § Iredje stycket). 3.2.Hyreslagens regler om besittningsskydd och hyressättning Bosladshyresgäslenhar i hyreslagen tUlförsäkrats ell direkt besittningsskydd. Hyresgästen haralltså i princip rält alt vid hyrestidens utgång få avtalet förlängt. Vissainskränkningar i besittningsskyddet har emellerlid gjorts. Hyresgästensintresse av alt få bo kvar i lägenheten anses nämligen böra vägas molfastighetsägarens behov i vissa fall av att kunna disponera över lägenheten påannat sätt. Bestämmelser som närmare reglerar inskränkningarna ibesittningsskyddet meddelas i 45 och 46 §§. I 45 § anges vissa generellabegränsningar i besittningsskyddet, medan 46 § reglerar under vilkaomständigheter besittningsskyddet bryts i det enskilda fallet. Enligt45 § undantas från besittningsskyddet dels hyresförhållande somupphör innan det har varat mer än i följd, dels upplålelse avlägenhet som utgör del av upplålarens egen bostad, dels hyresförhållande somupphör på den grund all hyresrätten är förverkad eller att säkerhet somhyresgästen har ställt försämrats och denne underlåtit alt på anfordran ställany säkerhet. Dessutom kan hyresvärden och hyresgästen komma överens om atlhyresrätten inte skall vara förenad med rält lill förlängning. Haröverenskommelsen träffats innan hyresförhållandet varat mer än iföljd,- gäller den dock endast om den har godkänts av hyresnämnden. Bestämmelsernai 46 § innebär att hyresgästen har rätt tUl förlängning av avtalet, om intenågon viss i paragrafen angiven situation föreligger. De besillningsskyddsbrytandegrundema las upp i nio särskUda punkter. De innebär bl. a. altbesittningsskyddet bryts om hyresgästen har förverkat hyresrätten eller i annatfall åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att hyresavtalet skäligen intebör förlängas. Detsamma gäller om huset skall rivas, om del skall undergåstörre ombyggnad och det inte är uppenbart atl hyresgästen kan bo kvar ulannämnvärd olägenhet för genomförandel av ombyggnaden saml om lägenheten inlevidare skall användas för bostadsändamål, allt dock under föratsättning all delinle är obUligt mot hyresgästen atl hyresförhållandet upphör. ytterligareundanlag från besitlningsskyddsreglerna föreligger om hyresavtalet avserlägenhet i en- eller tvåfamiljshus eller lägenhet som upplåiaren innehar med bosladsrältoch upplåiaren har sådant intresse av atl förfoga över lägenheten althyresgästen skäligen bör flytta. Även när bostad har upplåtits i anslulning tUlanställning är besittningsskyddet inskränkt. Paragrafen innehåller slutligen etlallmänt hållet undanlag av innebörd all förlängning kan vägras, om det intestrider mol god sed i hyresförhållanden eller på annat sätt är obUligt molhyresgästen alt hyresförhållandet upphör. Föratl besittningsskyddet skaU bli fullgott behövs regler som hindrar all delsätts ur spel genom hyreskrav. Besittningsskyddet måste alltså förenas mednormer för hyressättningen. Bestämmelser om vUlkoren för fortsatt förhyrningav bostadslägenhet finns i 48 §. 55 § innehåller särskilda regler om prövningav s. k. förstagångshyra. Dessa regler skall efler förordnande av Kungl. Maj:ltUlämpas i brislorler, dvs. orter där särskild uppmärksamhet är påkallad lillförekommande av sådan hyresstegring för bostadslägenhet som inle är godtagbarfrån samhällssynpunkl. Maj:t har meddelat sådant förordnande beträffandealla orter där hyresregleringslagen gäller. Denu angivna bestämmelserna innebär i korthet följande. Vid förhyrning av enlägenhet bestäms hyran och andra villkor genom överenskommelse mellanhyresvärden och hyresgästen. Om det är fråga om en ort utan påtagligbostadsbrist gäller den avtalade hyran obetingat . I sambandmed förlängning av avtalet kan hyresvär- denfordra alt hyran höjs. Hyresgästen är då, om han vill bo kvar i lägenheten,skyldig att godla den hyra som hyresvärden fordrar, om den inle är oskälig. Vidtvist kan frågan om hyrans skälighet prövas av hyresnämnden. Den fordrade hyranskall anses oskälig om den väsentligt överstiger hyran för lägenheter som medhänsyn lill braksvärdel är likvärdiga. Detla innebär principiellt inle bara atljämförliga lägenheter får lika höga hyror ulan också, åtminstone på längresikt, all hyrorna i hela lägenhelsbeslåndet anpassas till varandra eflerlägenheternas varierande bruksvärden. Hyrorna blir därigenom relativt bestämda.Den absoluta nivån avgörs av marknadslägel, dvs. förhållandel mellan tiUgångoch efterfrågan på bostäder. På brislorler där förordnande om prövning av förstagångshyraenligt 55 § gäller skall särskilda kompletterande regler tillämpas. Sålundaskall den aktuella hyran prövas inle bara med hänsyn till jämförligalägenheters hyra utan också med beaktande av del allmänna hyresläget i ortenför lägenheter i nybyggda bostadshus. Hänsyn skall därvid självfallet las lill skiljakligheterbeträffande lägenheternas modernitetsgrad, underhåll och skick i övrigt m. m.Eftersom det allmänna hyresläget för lägenheter i nyproduktionen i avgörandemån kommer all beslämmas av sådana bosladsföretag som lUlämpar självkoslnadsprincipeni hyressättningen, hindras härigenom oskäliga, av bostadsbristen betingadehyreshöjningar. I ort där förordnande om prövning av förstagångshyra harmeddelats får hyresvärd eller hyresgäst begära alt hyresnämnden prövar hyra somhar avtalats vid lägenhetens upplåtande eller därefter innan hyresförhållandethar varat i följd. Detla gäller dock inle lägenhet somutgör del av upplålarens egen bostad. Vid prövningen äger de i korthetbeskrivna bestämmelserna motsvarande tillämpning. Genom särbestämmelserna för brislorlerblir hyresnivån i hela lägenhelsbeslåndet i viss mån låst i ell läge som styrsav hyresnivån i nyproduktionen. På brislorlkan enligl 65 § hyresgäst föra lalan om återbäring av vederlag som har erlagtsvid upplåtelse av bostadslägenhet om hyresvärden har utnyttjat hyresgästenstrångmål i följd av läget på bostadsmarknaden lill alt betinga sig sådantvederlag. Sådan talan kan föras även mot den som har begagnat sig av annansträngda läge till atl betinga sig ersättning för överlåtelse av hyresrätt tiUbostadslägenhet. Besittningsskyddetutanför bostadssektorn upprätthålls genom ersättningsregler samt bestämmelsersom gör del möjligt för hyresgästen att få skäligt rådrum med avflyttning frånden förhyrda lägenheten. Kort-lidsupplålelser och fall när hyresrätten ärförverkad faller utanför besittningsskyddets tillämpningsområde.Bestämmelserna innebär i övrigt i huvudsak följande. Om hyresvärden har saglupp hyresavtalet ulan befogad anledning och vägrar alt förlängahyresförhållandet är han skyldig all ersälta hyresgästen dennes förlust pågrund av atl hyresförhållandet upphör. Ersättningsskyldighet föreligger ävenom anledningen tillalt förlängning inle kommer lill stånd är alt hyresvärden kräver hyra som inteär skälig eller uppställer villkor som strider mot god sed i hyresförhållandeneller eljest är obilligt. TUl ersättningsgill förlust torde vara all hänföraexempelvis flyttningskostnader, sådan värdeminskning på hyresgästens egendomsom är en direkt följd av hyresförhållandets upplösning, förlust av delkvarvarande värdet av vissa förbättringsarbeten som hyresgästen har bekostatoch skada på grund av hinder eller intrång i den verksamhet som hyresgästen hardrivit i lägenheten. I vissa situationer kan hyresvärden motsätta sigförlängning av hyresförhållandet ulan atl bli ersätlningsskyldig. Detla gällerom hyresgästen har åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån atl det inte skäligenkan krävas all hyresvärden förlänger hyresförhållandet. Ersättningsskyldighetföreligger vidare inle om uppsägningen beror på alt huset skall rivas ellerundergå större ombyggnad och hyresvärden anvisar annan godtagbar lägenhet ochinte heller om hyresvärden eljest har befogad anledning alt upplösahyresförhållandet. När hyresgästen behöver uppskov med avflyttningen fårhyresnämnden medge sådani , högst . Destatliga hyresnämnderna har viktiga uppgifter också enligt hyreslagen.Nämndens primära uppgift är alt medla i hyrestvister. Dessutom skall nämndenpröva bl. a. tvister om förlängning av hyresavtal eller villkor för sådanförlängning och om förstagångshyra. Som regel kan hyrestvist dras underdomstols prövning. Tvisten skall enligt huvudregeln tas upp av rälten för denstad som är säte för i det län som fastigheten tillhör. Fr. o. m.den 1 januari 1972 ankommer prövningen på den fastighetsdomstol inom varsområde fastighelen är belägen. Talan får inle föras mol underrätts dom i frågaom fastställelse av hyresvillkor. I tvister om besittningsskydd är hovrättsista instans. Hyresrådeterinrar inledningsvis om den nya hyreslagen, de ändringar ihyresregleringslagen som genomfördes och den nya hyresnämndsorganisationen.Visserligen har de statliga hyresnämnderna varit i verksamhet alltför kort lidför all det skaU vara möjligt all dra några mera viltgående slutsatser, menerfarenheterna synes enligl rådel ge vid handen all nämndernafungerar i huvudsak så som föratsattes vid den nya lagstiftningensikraftträdande. Erfarenheterna av partsorganisalionernas medverkan i nämndernasägs vara goda. Ärendelillströmningen har för landet i dess helhet visat sigsnarast bli mindre än man vid lagstiftningens genomförande hade anledning atträkna med. Särskilt i men i någon mån även i har detdock tUl följd av stor ärendétillströmning varit svårt att motverka en ökandebalans och hålla handläggningsliderna nere. Hyresnämnderna har under den tidde varit i verksamhet hunnit skaffa sig en lämUgen allsidig erfarenhet avolika slag av ärenden inom såväl hyreslagen;, som hyresregleringslagens område.Ell nämnvärt antal ärenden angående prövning av förstagångshyra har dock förstunder den senaste liden anhängiggjorts hos nämnderna. Någon erfarenhet avhandläggningen av sådana ärenden föreligger därför inte . Inte heller finnsnågon erfarenhet av tillämpning av hyreslagens jämförelseprövning för hyresfaslslällelsepå hyresreglerade orter. konstaterar därför alt den gångna tiden inlehar bidragit lill alt skapa någon på erfarenhet grandad klarhet i hur hyreslagenshyressältningssyslem kommer att fungera på en brislorl. framhåller attde två stora riksorganisationerna för parterna på hyresmarknaden, och , under den lid som harförflutit sedan den nya lagstiftningen antogs av på olika sätt harmedverkat vid utformningen av praxis och vid handläggningen av tvister i anslulningtill hyresregleringslagen. De har sålunda kommit överens om normer förberäkningen av ersättning för ombyggnads-, ändrings- och underhållsarbeten,vilka har blivit vägledande för rättstillämpningen, och Kungl. Maj:ls beslut omgenerell hyreshöjning för liden lill utgången av bygger helt på enuppgörelse mellan organisationerna. Dessa har vidare träffatvissa överenskommelser, vilka enligt hyresrådet måste tillmätas stor betydelsevid bedömandet av frågan om hyresregleringens avveckling. Sålunda har de den 2oktober 1970, i anslulning till ell gemensamt uttalande alt hyresregleringen inlebör förlängas efter , kommit överens om alt genomförhandlingar försöka bemästra de svårigheter och lösa de problem som kanuppstå vid övergången till ell hyressältningssyslem byggt på bruksvärdering. I anslulninghärtill rekommenderas lill organisationema knutna föreningar all anta ensärskild av organisationerna utarbetad förhandlingsordning. Vidare harinrättats en särskUd kommitté för centrala förhandlingar mellan parterna,avsedd att träda i verksamhet . Organisationerna har ocksåenats om atl möjligt efter det att Kungl. Maj:l har meddelat beslut allinle förlänga hyresregleringen la upp förhandlingar om riktlinjer förbehandlingen av uppkommande krav på högre hyror för tiden efler regleringensupphörande. De har i anslutning härtUl uttalat alt de i syfte alt medverka successiv och smidig övergång lill systemet med braksvärdehy-ror skallförsöka komma överens om en hyreshöjning av viss storlek, som skall kunnagodtas under fömlsällning alt hyran i det enskUda fallet inte därigenom kommeralt överstiga bruksvärdet. Hyresrådetpåpekar atl del sedan hyreslagsreformen rådande lägel på kapitalmarknadenhar försvårat eller omöjliggjort den upprustning och modernisering avfastighetsbeståndet som reformerna i hyresregleringslagen syftade lill allunderlätta. Vidare har ränteläget visat sig komma all ligga högre än man hadeanledning alt räkna med när förslag om nu gällande generella hyreshöjningar föråren 19691971 lades fram.