prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Domkapitiet bedömer en upplaga av 10 000 ex. som realistisk. De totalaframställningskostnaderna för en sådan upplaga beräknar på gmndvalav lägsta föreliggande anbud tiU . 300 ex. bör stäUastUl förfogande för kostnadsfri utdelning. För att boken skallkunna säljas till det förut nämnda priset krävs ett anslag på . Den finskpråkigapsalmbok som. nu föreligger i manuskript är betydelsefull inte bara för denfinsktalande befolkningen i våra nordligaste gränstrakter utan även för det ökande antalet finskainvandrare i olika delar av landet. Jagansluter mig till tanken på en statlig subventionering för att boken skall kunna säljas till detföreslagna priset. Domkapitiets beräkningar om anslagsbehovet föranlederingen erinran från min sida. Jaghemställer, att Kungl. att till Bidrag till tryckning avfinskspråkig psalmbok för /72 anvisa ett anslag av . Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 145 D SKOLVÄSENDET Yissagemensamma frågor Skolöverstyrelsenhar liksom i en särskild skrift sammanfattat sinaanslagsframställningar (Skolväsendet, specialnummer av Aktuellt frånskolöverstyrelsen). I denna redovisas även huvuddragen av överstyrelsens bedömningar i fråga omlångtidsbudgetperioden /75. I en allmän översikt tar överstyrelsenupp framtidsperspektivet inom de områden avutbildningsväsendet som överstyrelsen svarar för, dvs. skolväsendet,lärarutbildningen och delar av vuxenutbildningen. Målet att skapa en bättreskolmiljö står givetvis kvar, understryker överstyrelsen, som erinrar om vad man i dessa avseenden anfört i samband med anslagsframställningarnaför /71. Överstyrelsenlämnar först en redogörelse för skolreformernas läge. När det gäller gmndskolaoch gymnasieskola kan det fortsatta arbetet inriktas på att konsolidera den nyaorgaiusationen och förfina den administrationsom reglerar verksamheten. De områden där reformverksamheten i förstahand måste fortsätta gäller bl. a. utvecklingen av skolans inre arbete på alla stadier och inom aUa ämnesområden. Vidare aktualiserassuccessivt nya problem inom ramen för en fortsatt reformering av utbildningsverksamheten, bl. a. i fråga om utbildning av invandrare,handikappade och vuxna. Slutiigen pekar överstyrelsen på att vissaorganisatoriska försök kan bli aktuella t. ex. i fråga om samverkan mellanförskola och grundskola. pekar på de centralaarbetsuppgifter man måste gripa sig an för att nå skolreformernas mål. Denkvantitativa tUlväxten kan väntas bli mindre än under . I stäUetkommer att fordras ökade insatser på den kvalitativa planeringens område.Behovet av en utvärdering av hittiUs vidtagna åtgärder gör sig enligtöverstyrelsen aUtmer gäUande. I detta forsknings- och utvecklingsarbete krävsförst att man så noga som möjUgt sökerbeskriva och precisera målet för reformer och åtgärder, mot vUket mansedan skall utvärdera skolans resultat. Enbart en resultatkontroll är dock,framhåller överstyrelsen, av begränsat intresse. Det fordras att man skaffarsig förutom kännedom om utgångsläget föreleverna systematiserad information om resurser och processer underarbetet fram mot målet. Inom överstyrelsen har arbetet med att utveckla ettsystem för detta ändamål inletts. Prop.1971:1 BUaga 10 Utbilldningsdepartementet 146 fästerförhoppningar vid att man genom bl. a. dessa åtgärder skall kunna göraförändringar i skolväsendcst mera kontinuerligt. F. n. pågår ett 60-tal skolforskningsprojekt. Det ligger iprojektverksamhetens natur, framhåUeröverstyrelsen, att resultaten inte kommer . EiUigt överstyrelsenbör det inte råda någon tvekan om att forsknings- och ut-veckUngsprojekten haftmycket stor betydelse för skolans utveckling . överstyrelsen erinrar därefter om sinprioritering under en följd av år tiUförmån för de handikappade. De svårt syn- och hörselskadade barnen ochungdomarna har fått förbättrade utbUdningsmöjligheter. För dessa elever fordrasbl. a. speciella anordningar för att de skall kunna dra full nytta avundervisningen. Liksom för den vanliga undervisningen spelar läromedelsutveckling och liiraratbUdning en väsentlig roU inom specialundervisningen.På båda dessa områden har överstyrelsen startat ett långsiktigt utvecklingsarbete. A.ven inom vuxenutbildningen,särskilt vid folkhögskolor och inom studiecirklar, strävar överstyrelsentiU ett ökat deltagande av handikappade. Den starka invandringen till S\'erige haraktualiserat en rad utbildningsproblem av skiftande karaktitr. För flertaletinvandrare föreligger behov av undervisningi svenska språket och av orientermg om svenska samhällsförhållanden. Beroende på invandrarnas ålder och föratbildningkrävs däratöver särsldlda åtgärdei, anpassade till resp. kategori. ÖverstyrelsenframhåUer att undervisningen av invandrare kommer attkräva intensifiereidé insatser. har i en skrivelse den 23november 1970 tagit upp vissa konkreta frågor om försöksverksamhet medundervisning av invandrares barn på för-, grand-och gynmasieskolnivå. Överstyrelsen redovisar bl. a. de positiva erfarenheterna av en i bedrivenförskolverksamhet bland invandrarbarn och föreslår mot dtmna bakgrundatt kostnadema för en dylik verksamhet skall få täckas av statsmedel. Iskrivelsen pekas också på de särskildainskolningsproblem som föreligger för de utländska elever i högstadieålder, förvilka skolplikten i hemlandet upphört. Bland dessa elever noteras oftabeteendestörningar, stor skolfrånvaro och obenägenhet eUer oförmåga att efterskolpliktsålderns upphörande skaffa sig en yrkesutbildning. Det blir därförnödvändigt att för dessa elever göra avvikelser från läroplanen för attåstadkomma en meningsfull studiegång. Även för invandrare i åldern närmast överskolpliktsgränsen behövs särskilt anpassade insatser och överstyrelsen anseratt försöksvis speciella kurser bör anordnas för dessa elevgrupper. Resursema för vuxenutbildning har undersenare år ökat kraftigt. Överstyrelsenframhåller att möjligheten till fördelning på många olika arrangörervarit en föratsättning fiir det snabba genombrottet och för den slagkraft somvuxenutbildningen har. Överstyrelsen avser att påbörja en mergenomgripande översyn av detta utbildningsområde. Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 147 Ianslagsframställningen för innevarande budgetår togs könsrollsproblemen upp. överstyrelsen redovisar nuatt man lägger upp ett flerårigt projekt för att analysera vad skolan kan göraför att så långt som möjligt befria sig och elevema från negativapåverkningar. I lärarfortbildningen uppmärksammar man deltagama på fakta ochproblem och stimulerar tiU engagemang i könsrollsfrågan. I pågående översyn avämnes-, klass- och förskoUäramtbUdningamaskursplaner behandlas köns-roUsfrågoma ingående. Överstyrelsen strykerdock under sambandet meUan åtgärder inom och utom skolan på detta område. I ensärskild skrivelse framhåUer att denstörsta effekten av skolans insatser inom könsroUsområdet kanske ligger i lyckas engagera ungdomarna att själva efterfråga åtgärder för ökadjämlikhet, för ökad faktisk frihet i utbildnings- och arbetsmarknadsval och i andra ställningstaganden.Överstyrelsen redovisar i denna skrivelse sitt arbete med könsrollsfrågan iskolan. En uppföljning av läroplanerna sker nu i flera ämnen. SpecieUaläromedel för att belysa könsroUsfrågan finns ännu inte men bl. a. i samverkanmed söker man framställa läromedel för speciella moment iundervisningsprogrammen som belyser könsrollsproblematiken. a. i fråga om ämnet arbetslivsorientering. Inom studie- och yrkesorienteringentas bl. a. könsroUsfrågan upp; överstyrelsen planerar också att närmareundersöka hur materialet når ut och hur det tas emot. De olika åtgärder som kan och bör genomföras iundervisning och vägledning kan inte, framhåUer överstyrelsen, i störreutsträckning komma tiU stånd utan utbildning, fortbildning och information avlärar- och elewårdsper-sonal. Inom ramen för fortbildningens feriekurser harmoment om könsrollsfrågan ingått i undervisningen. Ett studiedagsmaterial harockså utarbetats. I en särskild skrivelse den 4 november1970 har överstyrelsen redogjort för sitt arbete med frågan ominternationalisering av undervisningen iskolan. Det kontinuerUga arbetet med läroplaner skapar möjligheter attkonsekvent och adekvat utforma undervisningen med hänsyn tUl det internationaliseradesamhällets krav. I de till läroplanerna knutna kursplanerna ges härvidlagkonkreta anvisningar för varje ämne. Vidrevideringen av t. ex. lärarhögskolornas studieplaner har överstyrelsen fäststor vikt vid att internationaUseringen blir ett centralt moment. EttvUctigt internationellt problem har att lösa är att utveckla attityderav förståelse och samverkan mellan infödda svenskar och invandrare,överstyrelsen har tillsatt ett s. k. kulturatbytesråd som har till syfte att bl.a. framstäUa studiematerial. Inom fortbildningen produceras studiematerial ochanordnas en rad kurser för att åstadkomma vidgade insatser på det aktuellaområdet. Daghemoch lekskolor byggs f. n. ut snabbt. detangeläget att öka förutsättningarna för samverkan meUan förskola ochgrundskola. Flera konkreta exempel på sådant samarbete ges. TiU övrigalångsiktiga arbetsuppgifter som överstyrelsen särskUt nämner hör utbyggnad av elevvård ochpersonalvård, något som aktualiseras bl. a.i utredningsgruppen för samverkan i skolan, överstyrelsen erinrar vidareom att en omorganisation av överstyrelsen aktualiserats, beroende på främst införandet av gymnasieskolan,vuxenutbUdningens snabbt växande betydelse och förändringen inomläramtbildningsorganisatio-nen. I enlighet med av Kungl. Maj:t utfärdadeanvisningar för myndigheternas petitaarbete skaU myndigheterna redovisa bl. a.sin prioritering av de framlagda förslagen.Skcdöverstyrelsen har under varje anslag gjort en sådan redovisning mendärutöver presenterat en sammanfattandebedömning av sina anslagsframställningar. Överstyrelsen bedömer handikappområdetsom angelägnast, därefter ökningen av resurserna för forsknings- ochutvecklingsarbete, lärares fortbildning samt överstyrelsens egen verksamhet. har nyabestämmelser om mål och riktlinjer utfärdats för grundskola, gymnasieskola ochlärarhögskola, riktlinjer vUkas grandläggandeprinciper är desamma i utbildningspolitiskt avseende. De nyariktlinjerna för anknyter till den reformering av högstadiet vars genomförande påbörjats under innevarande läsår.Den 1 juli 1971 ersätts fackskola,gymnasium och yrkesskola av gymnasieskolan. I läroplansbeslut den 14maj 1970 har gemensamma mål och riktiinjer faststäUts för denna skolform. På en rad olika områden fortsätter nuutbildningsväsendet att utvecklas. I åtskilliga fall kommer konkreta förslagatt föreläggas för beslut, i andra fall har riktlinjer förutredningsarbetet dragits upp. I ytterligareandra fall gäller det en diskussion om utbildningssystemets struktur ochinnehåU på lång sikt t. ex. i fråga om effekterna av ett system med växelspel mellan utbUdning ochyrkesverksamhet (återkommande utbildning). Om intentionerna att ge alla barn ochungdomar en likvärdig utbildning skall kunna förverkligas måste en radsärskilda åtgärder inom ramen för skolansinre arbete vidtas;. Generella åtgärder kan missgynna grupper som inteförmår utnyttja de förbättrade möjligheterna. Maj:t har den 27 maj 1970bemyndigat mig att tillkalla en utredning om skolsituationen för elever medsärskUda svårigheter. Utredningsarbetet bör leda fram till ett programförslagrörande åtgärder som är nödvändiga för attde elever som inte finner skolarbetet tiUräckligt stimulerandeskall uppleva undervisningen som meningsfull. Ett led i den förstärktaomvårdnaden av eleverna är nya former för specialunder- 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 149 visning.För att det ökade personalbehovet härför skall kunna tillgodoses föreslås attspecialläramtbildning anordnas i Um.eå fr. o. m. nästa läsår. Reformarbetet på utbildningsområdet måstei ökad utsträckning inriktas på åtgärderav kompensatorisk natur. Därvid spelar förskoleverksamhet stor roll. Antaletplatser i daghem, fritidshem och lekskolor ökar snabbt, vilket för medsig en ökning av personalbehovet. En kraftig utvidgningav intagningen till förskoleseminarierna föreslås därför. Frågan om enallmän förskola utreds av barnstugeutredningen. I avvaktan på resultatet av detta arbete hälsar jag medtiUfredsställelse vad överstyrelsen redovisat om ökad samverkan mellanförskola och grundskola. En gmpp elever som har speciellasvårigheter i skolstarten är barnen tillinvandrarna. I planeringsrådet för utbildningsfrågor har under hösten 1970diskuterats bl. a. dessa elevers situation. Som nämnts i det harskolöverstyrelsen nyUgen inkommit med en skrivelse om dessa frågor. Skrivelsen bereds f. n. inomutbildningsdepartementet. för utbildningsfrågor har i sitt arbetetagit upp bl. a. könsrollsfrågan och internationalisering av utbildningen. Även i gymnasieskolansläroplan har könsrollsproblematiken uppmärksammats. En försöksverksamhet med särskilda åtgärderför att åstadkomma en jämnare fördelningmellan manliga och kvinnliga studerande vid förskoleseminarium och vissADB-utbildning kommer att inledas . Av skrivelserframgår den breda aktivitet som pågår påbåda dessa vitala områden. Åtgärder av redovisat slag är givetvis lika aktuellaför alla delar av utbUdningsväsendet. I skolans verksamhet intar studie- ochyrkesorientering en betydelsefull plats.Den skall bl. a. bidra tiU elevernas personliga utveckling, självständighetoch mognad. Attityder och föreställningar som harbetydelse för studieval och yrkesval formasunder en lång utvecklingsprocess och skolan påverkar genom undervisningoch andra aktiviteter eleverna redan från skolgångens början. Förslag harlagts fram om en enhetlig och förstärkt organisationför studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola(Stencil U 1970:16). Jag har för avsikt att föreslå Kungl. Maj:t att lägga framsärskild proposition härom. Skolöverstyrelsenfäster i sin anslagsframställning stor vikt vid det pedagogiskaforsknings- och utvecklingsarbetet. Jag delar överstyrelsens uppfattning att man bör fortsätta med denkontinuerliga utvärderingen av i vUken omfattning vi lyckas med att nå de förskolan uppställda målen. Som jag framhöU i prop. 1970:1 (bU. 10 s. 171) ärframgången i strävandena att förbättra skolan starkt beroende av hur godkunskapen är om den verklighet som man önskar förändra. Utvärderingen av skolansverksamhet bör främjas av en koncentration av insatserna inom 1971:1 Bilaga 10 150 forsknings- och utvecklingsarbetets område. Avsikten äratt årets riksdag skallföreläggas förslag om bl. a. pedagogisk utbildning och forskning. riksdag beslöt om flera åtgärderpå vuxenutbildningens område som syftartill att nå de i utbildningsavseende mest eftersatta grupperna. Statsbidragettill folkbildningen förstärktes kraftigt som förbättringar av stödettill den kommunala vuxenutbildningen genomfördes och ett StatUgt stödtiU den fackliga utbildningen infördes. Underhösten 1970 har försöksverksamhet med uppsökande verksamhet startat.VuxenutbUdningen måste domineras av strävandena att geutbildning till de stora grapper som har en tämligen kort och tUl iimehållet delvis föråldrad obligatoriskskoutbildning. På lång sikt avtecknar sig ett system med återkommandeutbUdning. Avsikten ar att i en särskildpi-oposition behandla vissa frågor inom vuxenutbildningen. Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde vidgas tiU att omfatta även utbildningen pågymnasieskolnivå inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Förslag läggsfram om att skaU bli central tillsynsmyndighet för dessautbildningar. Överförandetsker då också utbildningens innehåll ändras. för behandling av vissa frågor rörande jordbrukets,skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor fortsätter arbetet med frågor avplaneringskaraktär. De nu förestående åtgärderna innebär ett sammanförande avskolväsendet under en enhetUg central ledning. Jag vUl i detta sammanhangockså erinra om att jag med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande den :har tillkallat sakkunniga förutredning av länsskolnämndernas framtida uppgifter och organisation. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet a) centrala och regionalamyndigheter m. m. 1969/70Utgift 40 375 995 1970/71 Anslag 42 981000 1971/72 Förslag 45 589 000 , vars arbetsuppgifterframgår av den för verket gäUandeinstraktionen (1965: 737, ändrad : 779), är organiserad på femavdelningar, nämligen en undervisningsavdelning för allmänna skolfrågor (UA), en undervisningsavdelningför yrkesutbUdnings-frågor (UY), en avdelning för lärarutbildning ochpedagogiskt UtveckUngsarbete (L), en avdelning för planering (P) och enavdelning för administrativa frågor (A). Inom styrelsen finns sextonbyråer, som fördelas mellan avdelningarnaenligt styrelsens bestämmande, samt en byrå för folkbildningsfrågor. Hos styrelsen finnsvidare en skolöverläkare samt sektioner för information och förrationaliserings- och utredningsarbete. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal övrig personal + 11 + 7 därav ersättning till expertis Sjukvård Reseersättningar därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser +2 510 000 +429 000 + 270 000 of. + 432 000 + 1435 000 -f25 000 + 890 400 873 800 175 000 432 000 629 000 + 40 000 497 700 föreslåsförstärkt med ytterligare tre och en halvkonsulenter, avsedda för resp. studie- och yrkesorientering, undervisningav utlandssvenska barn m. m., social biblioteksverksamhet samt ytterUgare enhalv konsulenttjänst för vårdyrkesutbildning (+269 700 kr. Prop.1971:1 BUaga 10 Utbildningsdepartemenfet 152 Överstyrelsenföreslår inrättandet av en tjänst som byrådirektör på byrå A 3. Denna skaU handhaskolöverstyrelsens organisation, personal, anslagsdisposition och arbetsordning m. m. Den föreslagna personalför stärkningen på byrån motiveras bl.a. av den ökade omfattning i vilken utomstående expertis anlitas. Löne- och ersättningsfrågor blir i sådana fall högst individuella, vilket ärresurskrävande. Tjänsten motiveras också av behovet av en aktiv personalpolitik (+73 200 kr. Föratt förbättra planeringsverksamheten på byrå P 1 föreslås inrättandet av enbyrådirektörstjänst, vars innehavare i första hand skall arbeta med utvecklingoch tillämpning av system för den kvantitativa och ekonomiska planeringen pålängre sikt (+73 200 kr. I anledning av tidigare fattat beslut om organisationenav den statliga redovisnings-och revisionsverksamlieten har till överstyrelsen förlagts enredovisningscentral och ett revisionskontor. Den tidigare kameralsektioneninom byrå A 3 har i samband härmed ändrat karaktär från att vara kassakontorför till att vara redovisningscentral inom en betydanderedovisningsgrupp. Med anledning härav föreslås att tjänsten som kamrerare drasin och att i stället en tjänst som byrådirektör inrättas för uppgiften som chefför redovisningscentralen (+16 500 kr. Pårevisionskontoret, som skall svara för revision av de till överstyrelsensredovisningsgrapp hörande myndigheterna, behövs förstärkning med en extraordinarie tjänst som byrådirektör. Överstyrelsen har i tidigareanslagsframställning och i en särskild framställning framfört behovet av ensådan förstärkning (+73 200 kr. Skolöverstyrelsenskall enligt gällande bestämmelser centralt verkstäUa intagning av studerande tiU lärarutbildning. Arbetethar varit förlagt till enunder byrå L 1 knuten antagningssektion. Kostnaderna för personal förintagningsarbetet har bestritts av medel som anvisats under vissalärarutbildningsanslag. Överstyrelsen finnerdet oegentligt att personal, som är anställd i verket för en reguljär arbetsuppgiftavlönas med medel från andra anslag och föreslår därför att fr.o.m. budgetåret1971/72 medel beräknas under förevarande anslag medan motsvarande medel drasin på anslagen , F3 och F 5. Förändringen innebär ingen reell personalökning(+659 300 kr. Det ökademedelsbehovet för expertis uppgår till . och avser bl. a. projekt rörande rationaliseringsexpertis, utredning om sjöpersonalutbildningen,hälsokontroll av sjuåringar, försöksverksamhet med TV-program för studie- och yrkesorientering, glesbygdsanordningar inomgymnasieskolan, samorganisation , barn- ochungdomsbiblioteksverksamhet, fortsatt utredning av de handikappades undervisningoch samarbetet med den vanliga skolan m. m. 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 153 AnslagspostenLokalkostnader rymmer bl. a. de ökade utgifter som följer av överstyrelsens flyttning tillnya lokaler (+66 000 kr. Det ökade medelsbehovet för expensermotiveras dels av en utvidgad verksamhet på ADB-området, dels av kostnader somsammanhänger med överstyrelsens flyttningtill nya lokaler. framhåUer vidare att tidigarebegärda ökningar av expensposten endast i ringa utsträckning föranlett ökadmedelstilldelning. För återstäUande av den standard som tillförsäkratsöverstyrelsen genom expensanvis-ningen för /65 behövs enavsevärd höjning av anslaget. Den totalaökningen av expensmedel uppgår till . Iskrivelse har vidare gjort särskildframstäUning om medel för expenser utöver vad som begärts ianslagsframställning för /72. Med hänsyn till att kostnadema förbokinköp kommer att uppgå tiU högre belopp än beräknat begär skolöverstyrelsenytterligare . Tillsynöver yrkesutbildningen inom lantbruk och skogsbruk 1963: 144 angående riktlinjer förskolväsendets centrala ledning föreslogsatt vissa yrkesutbildningsområden, bl. a. jordbrak och skogsbmk, av olika skältills vidare inte skulle inordnas under det föreslagna nya skolverket.Statsutskottet föreslog däremot att nämnda utbildning skuUe inordnas underledning av skolämbetsverket fr. o. m. den 1 juU 1966 (SU 146). Riksdagenuttalade att åtgärder möjUgt borde vidtas för att förverkUga dennaprincip (rskr 334). Någon bestämd tidpunkt för överförandet fixerades ej. Yrkesutbildningsberedningenföreslog i betänkandet Yrkesutbildningen (SOU 1966: 3 s. 220 och 370), atttillsynen över jordbrukets och skogsbrukets yrkesutbildning skulle föras övertill den 1 juU 1967. konstaterade ibetänkandet SkogUg UtbUdning(SOU 1967: 38), att efter behandlingen av frågan rörandeskolväsendets centrala ledning inte fattat något beslut eUer gjort några uttalanden som stod i strid med beslut. Kommittén förordade därför att tiUsynen överskogsbruksskoloma, skogsinstituten och utbildningen av lärare för den skogligayrkesutbildningen den 1 juli 1970skulle föras över till . 1968: 140 angående riktlinjer fördet friviUiga skolväsendet angavs den 1 juU 1970 som planerad tidpunkt föröverförande av tillsynen. Genom beslut den13 framflyttade Kungl. Maj:t överförandet tm . Maj:ts bemyndigande den 6 september 1967har organisationskommitténför behandling av vissa frågor rörande jordbrukets, skogsbrukets ochträdgårdsnäringens skolor (OJST) bl. a. i uppdrag dels att överväga de organisatoriska m. fl.frågor, som sammanhänger med Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 154 ettinförande av dessa skolor under och länsskolnämndernastillsyn, dels att i avvaktan på beslut i tUlsynsfrågan fungera som samordnande organ vad gäUerskolöverstyrelsens, lantbraks-styrelsens och planering främst ifrågor som gäller läroplaner ochskolbyggande. OJST har avlämnat betänkandet Tillsynöver yrkesutbildningen inom lantbruk och skogsbruk (Stencil U 1970: 3). I betänkandet föreslås attskolöverstyrelsens tillsynsområde fr. o. m. utvidgas till attgäUa även utbUdning för lantbruk, skogsbrukoch trädgårdsnäring. Lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernas rådgivningsverksamhet föreslåskvarstå under tillsyn av lantbruksstyrelsen och . OJST vitsordar denpositiva effekt beträffande utbildningens smidiga anpassning till produktionsförhållandensom hittillsvarande organisation underresp. Kommittén finner det angeläget attbevara den väl etablerade kontakten meUan skoloma och näringarnas organ efterskolöverstyrelsens inträde som tillsynsmyndighet. Viss institutionaliseradsam'erkan mellan berörda myndigheter och intressegrupper anses nödvändig.Kommittén föreslår därför ett centraltsamverkansorgan i vilket bör ingåföreträdare för ,lantbraksstyielsen, och , landstingsförbundet och däremot svarande organ inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. OJST föreslår vidare att regionalasamrådskommittéer inrättas i varjelän.