prop · FU03122 · 1971-12-31 00:00:00 — Däremot krävs redan med hänsyn till den ändring sora föresilåsi fråga ora ersättningsberäkningen vid delexproprialion justering avbestäramelsen i andra stycket om rättför den exproprierande till sådan utvidgning. Vid utformningen av bestämmelsenhar jag i sak anslutit mig till utredningens förslag. På så sätt blirmöjligheten lill utvidgning inte beroende av ell fastlåst relationstal, utanen smidigare anpassning efler förhållandena i del enskUda fallet kan ske.Liksom f. n. bör kostnaden för åtgärder i skadeförebyggande syfte beaktas vidden kostnadsjämförelse sora skall ske vid prövningen av ulvidgningsfrågan. Dengällande regeln härora föreslås därför slå kvar i paragrafen. Med anledning avden tveksarahet som har korarait till uttryck i ett par reraissytlranden vUljag frarahålla all lagen ger raöjlighet atl vid upplåtelse för nyttjanderätteller servitut utvidga exproprialionen till att avse äganderätt till delaktuella orarådet. Utvidgningen kan även tänkas orafatla äganderätt tillåterstoden av fasligheten. Utan uttrycklig föreskrift i lagen är del klart altdet är domstolen som har att pröva frågor om utvidgning av expropriationenligl paragrafen. Föredraganden.I 26 § andra stycket ExL finns bestämmelser som innebär atl, när oraråde somskall exproprieras utgör del av fastighet, vederbörande lantmätare ellerraätningsraan skall upprätta karta och beskrivning över onirådet samt tydligtoch varaktigt på raarken utmärka gränsen mellan orarådet och återstoden avfastighelen. I fråga ora kartan och beskrivningen hänvisas till vad sora ärföreskrivet om karta och beskrivning vid avstyckning eller, när del är fråga ommark sora ingår i loratindelning, vid lomlmätning. EnliglFBL ankomraer det på fastighelsbUdningsrayndighelen all upprätta karta ochbeskrivning saral all ulraärka gränser vid fastighelsbildningsförrältning.Sararaa ordning lorde böra gäUa när expropriation har faslighelsbildandeverkan. Bestämraelserna ora lanlraälare och raätningsraan har därför ändratslill alt avse fastighelsbUdningsrayndighelen. Enligt FBL gäller sararaa kravpå karta och beskrivning för alla slag av fastighetsbildning. Även på dennapunkt har föreskrifterna i andra stycket anpassats tUl FBL:s regelsystera. Dessaparagrafer har anpassats till de ändringar som föreslås i fråga omexpropriationsersältningens fördelning på olika ersättningsarler. Iparagrafen, som innehåller en regel om ersättningsberäkningen vidförhandslillträde, har som en andra punkt tagits in den i allmänna motiveringenbehandlade bestäraraelsen om justering av ersättningen i sådana fall med hänsyntill förändringar i penningvärdet. 66 och 67 §§ Enligt 67 § första stycket ExL gäller bl.a. all den exproprierande alltid är skyldig alt svara för motpartens rättegångskostnaderi första instans om inle annat föranleds av bestäramelserna i 18 kap. 6 och 8§§ . Delsamma gäller enligt 67 § andra stycket sådana kostnaderi högre rätt som åsamkas expropriaten genora att den exproprierande fullföljtlalan. I övrigt tUlärapas vid fördelningen av rättegångskostnaderna i högrerätt samma regler som i allraänna tvisleraål. I ExL finns vissa besläramelser om förskott påexpropriationsersätlning. Domstol får besluta om sådant förskott både isamband med förordnande om förhandslilllräde (36 § tredje styckel) och i falldå exproprialionsobjeklet har tagils i besittning av den exproprierande (37 §).Under processens gång kan domstolen förordna ora ytterligare förskoll (37 §andra styckel). Beslut i fråga ora förskott får raeddelas ulanhuvudförhandling. Innan beslut raeddelas skall parterna beredas tillfälle atlyttra sig. Talan mot beslutet skall föras särskUt. Mot hovrättens beslut ifråga om förskott får talan inte föras (38 §). Några motsvarande regler ora förskott på rättegångskostnadfinns inte vare sig i ExL eller i . Däreraot finns sådanaregler i 4 § lagen (1950: 599) ora ersättning för raistad fiskerätt ra. m. Omskäl föreUgger kan fiskevärderingsnämnd, i avvaktan på raåls avgörande,förordna att förskott skall utgå i avräkning på ersättning förrättegångskostnader. Beträffande förfarandet och fullföljd av lalan i sådanfråga gäller sararaa regler som för beslut om förskott enligt ExL.Bestämmelserna gäller i princip också rätlegångskoslnader i överrätt, dock baraför del fall alt kronan har fullföljt talan. Även vattenlagen (1918: 523)innehåUer bestämraelser sora ger part möjlighet all under vissa förutsättningarfå ersättning för rättegångskostnader på ett tidigt stadium (11 kap. 66 § 4mom). Det är emellertid här inte fråga om förskoll ulan om ell slutgiltigtfastställande av kostnaderna för viss del av raålet. Framställning från justitieombudsman. I enskrivelse lill Kungl. Maj:t tar JO upp frågan ora förskott pårättegångskostnader i expropriationsraål. Bakgrunden lill framställningen ärelt mål ora expropriation för försvarsändaraål. Ansökan ora stäraning gjordesår 1964. Expropriationsdomstolen meddelade dom 1967. Vid tiden förJO:s framställning var målet beroende på hovrättens prövning. Förskottsfråganaktualiserades hos JO genom att expropriaten i skrift till denne påpekade desvårigheter fastighetsägarna hade att föra lalan i vidlyftigare mål ulanförskoll. JO inhämtade yttranden från . FöreningenSveriges häradshövdingar och Föreningen . hålleti expropriatens skrift och remissyttrandena får jag hänvisa tiU JO:sämbetsberätlelse 1969 s. 21. Föregen del anförde JO bl. a. följande. I expropriationsmål finnersig fastighetsägare ofta nödsakad att för tillvaralagande av sin rättverkställa omfattande och kostsamma undersökningar. Rättegångskostnaderna isådana mål kan därför stiga till betydande belopp. har uppgeltatt kostnader på . är ganska vanUga. Det ligger i sakens naturall det ofta kan vara svårt för en fastighetsägare all förskollera sådanabelopp. Fastighetsägaren kan inte påräkna att dröja med betalningen för särskUdaundersökningar till dess målet har avgjorts och belalning erlagls av denexproprierande. Det är inte ovanligt alt förflyter från det ettexpropriationsmål anhängiggörs och till dess det avgörs. Även orahandläggningen av expropriationsraål tenderar all dra onödigt långt ul påtiden, ligger del i sakens natur att utredningen av dessa ofta vidlyftiga ochkoraplicerade raål ibland blir raycket långvarig ulan all fördenskull domstoleneller parterna kan sägas ha åsidosatt krav på nödig skyndsamhet. Det är medhänsyn härtill inle rimligt all en jordägare skall nödgas avvakta dora i målet,innan han kan få ersättning för sina kostnader. Avsaknaden av möjlighet alt fåförskott på rättegångskostnader, som slutligt skall betalas av denexproprierande, kan medföra all jordägaren i vissa fall måste helt eller delvisavslå från egna utredningar eller kontroU av den exproprierandesutrednings-raalerial, vUket innefattar risk för rättsförlust för . Dellaär ägnat att inge allvarliga betänkligheter. På grund av det anförda bör i ExLinföras besläramelse som ger exproprialionsdorastol raöjlighet att tillerkännajordägare förskoll på rättegångskostnad, när skäl därtill prövas föreligga raedhänsyn till kostnadens storlek och rättegångens varaktighet. JO:s skrivelseöverlämnades av Kungl. Maj:t till exproprialionsutredningen all beaktas vidfullgörande av dess uppdrag. Sedan utredningens uppdrag har upphört är den avJO aktualiserade frågan ånyo beroende på Kungl. Föredraganden.Det är ofrånkomligt atl somliga expropriationsraål blir vidlyftiga och drar utpå tiden. Fastighetsägaren har i sådana raål ofta anledning att anlita såväljuridisk som teknisk expertis för all tillvarata sina intressen. Som JO:sutredning visar kan kostnaderna härför uppgå till betydande belopp. Del äruppenbart all parterna i en sådan situation inle alllid är jämställda. Deexproprierande, i regel staten eller komraun, förfogar ofta över störreresurser än expropriaten, särskilt ora denne är en fysisk person. Deexproprierande kan regelmässigt väl tillvarata sina intressen antingen genomegna anställda eller genom att anlita ombud och sakkunniga. Expropriatendäremot kan mången gång hasvårigheter all anskaffa del kapital som behövs för all han skall kunna anlitaexpertis för nödvändiga utredningar och kontroll av motpartens utredningar. Påså sätt kan han bli ur slånd att på bästa sätt tillvarata sin rätt. Redan delnu anförda talar enligt min mening för en regel som ger expropriaten räll altunder vissa förutsättningar fä ut förskott på rättegångskostnader. YtterUgare;5käl för en sådan ordning uppkommer emellertid ora de ändringar iersättningsreglerna sora jag föreslår genomförs. Dessa leder nämligen till attexpropriaten får en ogynnsammare ställning i processuellt hänseende än han harnu. Jag syftar särskUt på vad jag har anfört om all parterna bör bli jämställdai bevishänseende och på den nya regel enligl vilken vid expropriation förtätbebyggelse all värdeökning sora har inträffat efter viss tidpunkt skallanses vara hänförlig lill expropriationsändamålel, om del inle är utrett atlden beror på annat än förväntningar om ändring i del tillåtnaanvändningssättet. Motbakgrund av del nu anfijrda anser jag atl regler om förskott pärättegångskostnad bör införas i ExL och atl della bör ske redan nu trots altöversynen av förfarandet i expropriationsmål enligl vad jag inledningsvis haranfört avses komma all genomföras i elt senare sammanhang. Reglerna harutforraats i nära överensstämmelse med lagen om ersättning för mistadfiskerätt. De har tagits upp i en ny 67 §, raedan den nuvarande 67 § harplacerats sora 66 § i stäUet 1949 upphävt lagram. Genora hänvisningtill 38 § har de där intagna föreskrifterna ora handläggningen av frågor oraförskott och ora lalan raot beslut i sådan fråga gjorts tiUärapliga även ifråga om förskott på rättegångskostnad. Beträffandeinlösenfrågor är på grund av hänvisningar de allmänna bestUmmelserna i ExLtiUämpliga i fråga om ett flertal lagar, av vUka här kan nämnas BL, lagen(1949: 568) om inlösen i vissa fall av rält lill gruva m. m., naturvårdslagen(1964: 822), lagen (1947: 290) om tvångsinlösen av vanhävdad jordbruksegendom,lagen (1902: 71 s. 1) innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar, lagen (1886: 46 s. 1) angående slenkolsfyndigheler ra. samljordabalken med avseende på tomlräll. Delta innebär att de föreslagnaförskotlsreglerna kommer alt gälla i fall sora avses i dessa lagar. 59§ I denna paragraf har gjorts en redaklioneU ändring raed anledning av altreglerna ora fördelning av rättegångskostnader flyttals från 67 till 66 §. 108§ Av skäl sora framgår av den allmänna motiveringen upphävs bestämmelserna iparagrafens andra stycke om expropriation för alt bevara kulturhistorisktmärklig bebyggelse eller fast fornlämning. Till följd härav föreslås allrabriken närmast före 108 § forrauleras ora. Föredraganden.Paragrafen, sora avser tälbebyggelseexpropriation, innehåller i första stycketde i den aUmänna motiveringen behandlade bestämmelserna om inskränkning ikoraraunens expropriationsrätt. Enligl andra punklen får expropriation inoratätbebyggt oraråde ske endast under vissa närraare angivna förutsättningar.Ullrycket tätbebyggt oraråde har här sarama innebörd som i den nuvaranderegeln om zonexpropriation i 44 § BL. Begreppet är väsentligt snävare än del i5 § samma lag använda begreppet tätbebyggelse. Med tätbebyggelse förslås sådansamlad bebyggelse sora nödvändiggör särskUda anordningar för tillgodoseende avgeraensararaa behov. Del är inle säkert alt raark sora används för sådanbebyggelse också är atl betrakta sora tätbebyggd. Eflersoraantalet bestäraraelser i 111 § ökas och del dessutom tillkommer en ny paragraf,111 a §, med särskUda bestämmelser för tälbebyggelseexpropriation föreslås attrubriken närmast före 111 § formuleras ora. 111a § Föredraganden. I paragrafen, som är helt ny, har tagits in de i denallmänna motiveringen behandlade speciella reglerna ora justering avfastighetsvärdena med hänsyn till exproprialionsändamålels inverkan videxpropriation för tätbebyggelse. Eftersom den från grannelagsrällen hämtadeprincipen om hänsynstagande lUl förhållandena i orten eller den allmännaförekomsten av sådan inverkan som det är fråga om skulle kunna avsevärt minskapresumlionsregelns effektivitet föreskrivs i paragrafen att denna princip inleskall gälla när presumtionsregeln är tillämplig. 115§ Paragrafen, som är ny, upptar de i den allmänna motiveringen behandladesärskUda reglerna om ersältningsberäkningen vid värdestegringsexpropriation. Föredraganden.De nya bestäraraelserna föreslås träda i kraft . I fall där talan harväckts vid expropriationsdomsfol före lagens ikraftträdande bör de nyabestämmelserna inte lill någon del bli till-lämpliga. Har ansökan omexpropriation gjorts hos Kungl. Maj:t före ikraftträdandet bör frågan omtillstånd till exproprialionen prövas enligl äldre rält. Däremot synes raig denya värderingsreglerna böra tillämpas om talan vid expropriationsdomstol väcks efler den nya Annars skuille det kunna uppstå olika ersättningsnivåer förtämligen likartade exfiroprialionsfall. Vidare kan framhållas att denexproprierande ändå alltid har möjlighet att uppnå tUlämpning av de nyareglerna genora all a'stå från att fullfölja ansökningen hos Kungl. Maj:t ochkoraraa in raed en ny ansökan. Reglerna i andra stycket har utformats ienlighet med del nu anförda. Sorajag har framhållit i den allraänna raotiveringen bör de nya reglema i 111 a §om expropriationsändamålets inverkan på faslighels-värdena inle tillämpas påvärdestegring som har skett före . En regel härom har lagils uppi Iredje stycket. 7.2.Förslaget till lag om ändring ii byggnadslagen 44och 44 a §§ Som framgår av den allmänna motiveringen föreslås all dessa paragraferupphävs. De ersätts av nya bestämmelser i 1 och 111 §§ ExL. 45§ Av skäl som anförts i den allmänna motiveringen föreslås att paragrafens tvåförsta stycken upphävs. Det återstående stycket föreslås bli omarbetat för allanpassas härtill. I 142 § föreskrivs f. n. att raark sora är avsedd lill allmän plats alllid skall åsättas elt särskilt värde för själva marken med bortseende från eventuella byggnader ra. m. som hör till raarken. Utredningen bedöraer en sådan regel sora obehövlig och föreslår att den skall utgå. För egen del finner jag atl regeln svårligen kan förenas med de nu föreslagna värderings;reglerna. Jag ansluter raig därför lill utredningens förslag alt bestämmelsen upphävs. I stället för den så lunda upphävda regeln föreslår jag all i paragrafen införs de bestäm melser sora behövs för alt göra den i 111 a § ExL föreslagna presum tionsregeln vid tälbebyggelseexpropriation tiUämplig på inlösen enligt BL. Ändringen föreslås träda i kraft med ändringarna i ExL. Äldre bestämmelser bör dock fortfarande tillämpas om talan har väckts vid domstol före lagens ikraftträdande. För fall då inlösenfrågan enligt hittillsvarande regler prövats av domstol komraer alltså de nya reglerna atl gälla ora förfarandet har inletts efler ikraftträdandet. inlösen frågan skall prövas av Kungl. Maj:t kan de nya reglerna bli tillämpliga även om förfarandet har inletts tidigare, nämligen om lalan hos dom stolen ännu inte har väckts vid ikraftträdandet. överensstäraraer med vad sora föreslås beträffande ExL. 146§ I paragrafen vidtas vissa redaktionella ändringar till följd av denföreslagna ändringen av 45 §. 7.3.Förslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagen Föredraganden.Bestämmelserna i 5 kap. 9 och 10 §§ FBL om graderings- och likvidvärderingsaral i 8 kap. 5 § ora ersättning vid inlösen har utformats i nära anslutningtill ExL:s värderingsregler. Vissa avsleg har emellerlid gjorts för attraöjliggöra att genom fastighetsreglering uppkomna rationaliseringsvinsterfördelas på ett skäligt sätt. Detla har medfört bl. a. alt bestämmelserna i 8 §ExL inle fåll någon motsvarighet i FBL och att den i expropriationsmåltillämpade bevisbördeprincipen inte skall användas vid värdering enUgl FBL(prop. 1969: 128 s. B 394 och 612). Vidtillkomslen av FBL påpekade departeraentschefen all man kunde räkna med altändringar i ExL skulle komma att genomföras innan FBL trädde i kraft. Hanförutskickade alt detla kunde nödvändiggöra vissa jämkningar i FBL (prop.1969: 128 s. B 392). Även efter de ändringar jag föreslår i ExL bör vissöverensslämraelse gälla mellan värderingsreglerna i denna lag och i FBL. Jagföreslår därför all bestämmelserna i 5 kap. 9 och 10 §§ samt 8 kap. 5 § FBL anpassaslill de nya reglerna i ExL. Den föreslagna anpassningen är av teknisk natur ochavses inte innebära någon ändring i de principer som enligt uttalanden vidtillkomsten av FBL bör ligga tUl grand för värderingen vid fastighetsreglering. Beträffande9 § föreslås att uttrycket "ortens pris och områdets avkastning" iandra stycket byts ut mot "områdets avkaslningsvärde och raarknadsvärde".I 10 § görs den ändringen alt hänvisningen till 9 § andra stycket byts ut raoten bestämmelse att egendomen skall värderas med hänsyn särskUt till dessmarknadsvärde. Härigenom fås bättre överensstämmelse med vad som i prop. B 394 ullalats om företrädel för de olika uppskallningsmetoderna. I8 kap. 5 § föreslås första styckel ändrat så alt det raotsvarar de föreslagnabestämmelserna om löseskUling och intrångsersättning i ExL. Eftersom någonhänvisning inle görs till ExL:s regler om hänsynstagande lill värdeinfluenserav exproprialionsföretaget komraer det även efter ändringen all vara möjligtalt bestämma ersättningen under hänsynslagande till den nytta som uppstårgenora regleringen och låta den inlösta egendomens ägare få en skälig andel iden vinst sora uppkoraraer genora fastighetsregleringen. Jaghemsläller alt lagrådets yttrande över förslagen lUl 1) lag om ändring i lagen(1917:189) om expropriation, 2) lag om ändring ibyggnadslagen (1947: 385), 3) lag om ändring ifastighelsbildningslagen (1970: 988) inhämtas genom utdrag av protokollet. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöterhemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. Härigenomförordnas sora följer. Genoraexpropriation får, i den orafallning och på de vUlkor som anges i denna lag,fast egendora tagas i anspråk antingen raed äganderätt eller nyttjanderätteller servitutsrätt. Expropriation får även ske för all upphäva beståendesärskild rätt lUl fastighet, dock ej inteckning för fordran. Dennalags bestämmelser om expropriation av fast egendom äger motsvarande tUlärapningi fråga ora byggnad och annan anläggning på ofri grand. Att detsamraa gäUerbeträffande tomträtt och vattenfallsrätt följer av 4 kap. 27 § och 5 kap. 2 §lagen (nr 36 s. 1) om nyttjanderätt lUl fast egendom. Exproprierasegendom raed äganderätt, upphör också all särskild rält till egendomen, somicke enligt förbehåll vid expropriationen skall läranas orubbad. Egendoraensansvar för allmänna utskylder, för fordringar med förraånsrätt enligt 17 kap.6 § första stycket handelsbalken eller för servitut som uppkommit vid lagaskifte eller ägoslyckning eller vid avstyckning av område sora ej ingår iloratindelning förändras ej genom exproprialionen. Genomexpropriation stiftad nyttjanderätt eller servitutsrätt lill fastighet ägerföreträde framför all annan rätt lill fastighelen. ÄrsärskUd rält tUl faslighet föreraål för expropriation, skall denna lagsföreskrifter om expropriation av fast egendom gälla i tillämpliga delar om ejannat finnes särskilt föreskrivet. mån ej annat föreskrivs skall enligt denna lag uppkomraande frågorhandläggas av expropriationsdomstol i den ordning som anges i lagen (1917: 189)om expropriation. 5§ Med sakägare förstås i denna lag ägaren av den fasta egendora, somexpropriationen avser, samt innehavare av särskUd räll lUl egendomen utominnehavare av fordr;in, för vUken inteckning i egendomen är sökt eUer beviljad,eller annan med sådan fordran jämställd rätt. Expropriationfår ske till förmån för koramun för atl möjliggöra upplåtelse av mark medtoralräi:t eller eljest för att fräraja tUlkomsten av tätbebyggelse ellerdärmed sammanhängande anordning eller befordra utvecklingen av sådanbijbyggelse. För expropriation inom tätbebyggt område föratsattes härvid attdet med skäl kan antagas alt den mark som expropriationen avser inomöverskådlig tid kommer alt beröras av byggnads- eller anläggnmgsåtgärder, soraär av väsentlig betydelse från allmän synpunkt, eller alt det till främjandeav planmässigt byggnadsskick eller av annan därmed jämförlig orsak ärangeläget atl koramunen får rådighet övei marken. Expropriationfår endast avse egendom som helt eller delvis är belägen inom kommunens egetområde eller inom orarådet för det kommunblock som kommunen eller desshuvuddel tillhör. Ävenom 1 § icke är tUlämplig får koramun inom sill område expropriera 1. raark sora i fastställdgeneralplan eller stadsplan avsetls för annat än enskilt bebyggande eller someljest enligt bestämmelse i planen skall kunna användas för allmäntrafikanläggning eller allraän ledning, dock att expropriationen i sistnämndabåda fall endast får avse förvärv av erforderlig nyttjanderätt ellerservitutsrätt; 2. tomt, vUken när elt år förflutitfrån det lomlindelning fastställts till särskUda delar tUlhör olika iigare,under förulsällning att ej ägare av tomldel begärt inlösen av annan tomldelenligt byggnadslagen och tomten därigenom förenas i en ägares hand; 3. område för vilket stadsplaneller byggnadsplan första gången fastställts under förutsättning att annat ejavtalals och att talan ora expropriation väckes från den dagplanen fastställdes eller, i fall då ägare av mark inom planområdet inomnäranda tid väckt talan om inlösen enligt 44 eUer 111. a § byggnadslagen, från nyssnämnda dag. Expropriationenligt första stycket 3 skall avse all raark inora planorarådet, som är isamme ägare;3 hand, såvida icke ägaren medger att endast en del exproprieras. Rältlill expropriation föreligger dock ej beträffande mark som på grand ;av sinnaturbeskaffenhet uppenbarligen ej kan komma i fråga för bebyggande, och ejheller beträffande bebyggt område, vars ägare med hänsyn till bebyggelsensvärde eller beskaffenhet i övrigt uppenbarligen icke har intresse av planensutformning. Har raed slöd av 70 eUer 113 § byggnadslagen förordnals alt vissmarkägare skaU avstå eller upplåta mark inom planorarådet ulan ersättning, fårexpropriation ej ske av tUlhörig mark. Vidtillämpning av andra stycket skall äganderättsförhållandena bedömas med hänsyntill vad som gällde då planen faststäUdes. Expropriationfår äga rum för atl bereda utrymrae för anläggning som tillgodoser allmäntsamfärdsel- eller transportbehov. Oraexpropriation för allraän farled, hamn och floltled finns bestämmelser ivattenlagen. Expropriationfår äga rum för atl tillgodose allmänt behov av drivkraft, vatten, värme ellerlikartad nyttighet eller av att bortföra och oskadliggöra avloppsvallen ellerannan orenlighet. Ävenora därigenom ej tillgodoses allraänt behov får expropriation äga rara för attbereda utrymme åt ledning för nyttighet som avses i första stycket eller föravloppsvatten eller annan orenlighet, om ledningen skall ingå i ellledningsnät av betydelse för riket eller för viss ort eller intrånget avledningen är ringa i järaförelse med nyttan därav. Bestäraraelsernai denna paragraf gäller ej sådani ianspråktagande av annans mark förtillgodogörande av vallenkraft eller för gruvdrift, varom bestämmelsermeddelats i annan lag. Expropriationfår äga rum för atl bereda utrymrae åt näringsverksamhet eller anläggningdärför av större betydelse för riket eller orten eller för vissbefolkningsgrupp. Expropriationfår äga rura för atl upprätta skydds- eller säkerhels-område eller ulföra annansärskUd anordning lill skydd raot allraänfarlig eller eljest från allraänsynpunkt raenlig naturhändelse, raot vatlen-eller luftförorening eller motmenlig inverkan i övrigt från industri eller annan anläggning. Expropriationfår äga rum för det railitära försvaret eller för annat ändamål av särskildbetydelse för det totala försvaret. Expropriationfår i fall av föreliggande eller förväntad grov vanvård äga rura för att bringafast egendom i hävd.