prop · FU03112 · 1971-12-31 00:00:00 — «Les étudiantsdes elablisse-ments d'enseignemenl de Fun des Etats contractants, qui exercenl uneactivité rémunérée dans Fautre Etat contractant en vue d'obtenir Punkt 10, andra stycket, i det till avtalet fogadeprotokollet, i dess lydelse enligt skriftväxlingen och den 5november 1954, ersattes av följande bestämmelser: "Studerandevid undervisningsanstalt i en av de avtalsslutande staterna, som innehaanställning i den andra avtalsslutande staten för alt erhålla praktiskutbildning uneformation pratique relative å leurs éludes, ne sont pas soumis ä Fimpot dans cedernier Etat å raison de la remuneration versée å ce lilre, a condition que la duréede cette aclivité ne dépasse pas cent jours par année civile », ianslutning till studierna, underkastas icke beskattning i sistnämnda stat förinkomst av anställningen, om anställningstiden icke överstiger 100 dagarunder kalenderåret." Le point IX b) du protocole final est remplace par les dispositions suivantes : «b) Si la sommerestant due n'atteint pas ou 300 couronnes suédoises ». Punkt 9 b) i slutprotokollet er-sättes av följandebestämmelser: "b) om det obetalda förfallna skattebeloppet ickeuppgår lill eller ." Le present avenant sera ratifié dans chaque Etat et lesinstruments de ratification seront échangés å . Il entrera en vigueurdés Féchange des instruments de ratification. Ses dispositions s'appliqueront pour la premiére fois : aux impots élablissur les revenus de Fannée civile suivant celle de Fentrée en vigueur, å Fimpot suédoissur la établi d'aprés les elements existant au 31 décembrede Fannée suivant celle de Fentrée en vigueur et aux sommes mises en recouvrementafférentes a ces impots, el en ce qui concerneFartide 6, aux revenus pour lesquels s'ap-pliquera Fartide 9 de la conventiontel qu'il a été modifié par Favenant du . Par dérogationaux dispositions de Falinéa précédent, les dispositions de Fartide 2 s'appliqueronlpour la premiére fois pour Fimpo-sition des bénéfices de Fannée ci-vUe 1970 oudes exercices dos au cours de cette méme année. Detta tilläggsavtal skall ratificeras i vardera statenoch ralifi-kationshandlingarna skall utväxlas i . TUläggsavlalet skallträda i kraft med ulväxlingen av ratifikationshandlingarna. Tilläggsavtaletsbestämmelser tillämpas första gången: Beträffandeskaller, som utgår på inkomst hänförlig lill kalenderåret närmast efler del dåtilläggsavtalet träder i kraft, beträffande svensk förmögenhetsskatt på för-mögenhetslillgångar,som innehavas året närmast efter årel för ikraftträdandet ochbeträffande belopp, som är föremål för indrivning och hänförliga till dessaskaller, samt såvitt avser artikel 6, beträffande inkomst på vilkenartikel 9 i dess lydelse enligl tilläggsavtalet ägertillämpning. hinder av bestämmelserna i närmast föregående stycketill-lämpas bestämmelserna i artikel 2 första gången vid beskattning av inkomsthänförlig liU eller till räkenskapsår, som avslutas underdetta kalenderår. he present avenant demeurera en vigueur aussi longlemps quela convention enlre la el la Suéde tendant a éviter les doubles impositionsel ä établir des régles d'assislance administrative réciproque en matiére d'impötsdirects du 24 décembre 1936, le protocole annexe ä cette convention el le protocolefinal du 24 décembre 1936. Detta tilläggsavtal skall förbli i krafl under samma lidsom avtalet mellan och för undvikandeav dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående ömsesidighandräckning beträffande direkta skaller och del till avtalet fogadeprotokollet samt slutprotokollet . En foi de quoi,les Plénipotenliaires des deux Etats ont signé le present avenant el y ont apposéleur sceau. Fait å le en deux originaux en langue . Tillbekräftelse härå har de båda staternas befullmäkligade ombud undertecknatdetta tiUäggs-avtal och försett detsamma med sina sigUl. Som skedde i i två exemplar påfranska språket. Utdrag av protokollet över finansärenden, bållet införHans Majrt Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , . Chefen för , statsrådet , anmälerefler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännandeav förslag UU dels tilläggsavtal till avtalet mellanSverige och för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande avbestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande direkta skatter ochtill det lill tilläggsavtalet fogade protokollet, delstilläggsavtal till avtalet mellan och Frankrikeför undvikande av dubbelbeskattning ocli fastställande av bestämmelser angåendeömsesidig handräckning beträffande direkta skatter och till det till avtaletfogade protokoUet samt till slutprotokollet och anför. slöts mellan och ellavtal för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelserangående ömsesidig handräckning beträffande direkta skaller. Samma dagundertecknades det till avtalet fogade protokollet och elt slutprotokoll.Avtalet med tillhörande protokoll saml slutprotokollet godkändes av riksdagenoch trädde i krafl (SFS 1937: 1003 1007). Sedermera haravtalet med tillhörande protokoll ändrats eUer kompletterats genom lUläggsavlalden (SFS 1951: 74), (SFS 1951: 383) och den 29mars 1956 (SFS 1957: 524) saml skriftväxling resp. den 5november 1954 (SFS 1955: 69). I samband härmed har avtalets territoriella lillämplighelsområde,som ursprungligen omfattade endast del egentliga , successivtutvidgats, bl. a. till genom tUläggsavlalet . Nugällande lydelse av avtalet med tillhörande protokoll återges i SFS 1960: 535. Fråga om ytterligare avtalsändringar har därefteraktualiserats främst genom all genomförde en skattereform,som bl. innebar väsentliga ändringar i reglerna om uldelningsbeskattning.Inledande förhandlingar om en revidering av avtalet ägde rum meUan sär- Prop,1971:112 15 skilt utsedda delegationer i den 5 och 6 december1966. Förhandlingarna fortsattes sedermera i den 1719 november 1969och slutfördes i . Vid sistnämnda förhandlingarnåddes enighet om två på franska språket avfattade förslag till tilläggsavtalmellan och , nämligen dels till avtalet ochtill det till tilläggsavtalet fogade protokollet, dels lUlavtalet och till det till avtalet fogade protokollet samttill slutprotokollet . Genom efterföljande skriftväxling haröverenskommelse nåtts om vissa ändringar i och tillägg till den ursprungligalydelsen av förslagen till tilläggsavtal. Förslagen har remitterats lill kammarrätten, som, utövervisst påpekande beträffande tiUämpningen på svensk sida av del förstnämnda lill-läggsavlalel,förklarat sig inle ha något alt erinra mot dem. Förslagen torde få fogas sombilagor tiU statsrådsprotokollet i detta ärende. Från fransk sida har meddelats, att man är beredd altunderteckna förslagen tiU tilläggsavtal. Del ankommer på ministern för utrikes ärendena att göraframställning rörande undertecknande av tilläggsavtalen. Under åberopande av det anförda hemsläller jag, atl Kungl.Maj:l för sin del godkänner de föreliggande förslagen till tilläggsavtal mellanSverige och . Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådetsövriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. ' Bilagorna har uteslutits här. De vid propositionenfogade tilläggsavtalen överensstämmer med förslagen utom däri att ombudens namntillagts i ingresserna, att ratifikationsortens namn införts i art. 2 i tUläggsavlaletden och i art. 9 i tilläggsavtalet , att sistnämndaart. 9 kompletterats med uppgift om datum för tilläggsavtalet den 9 mars 1971samt att, sedan datering och underskrift verkställts, uppgifter härom införts. Utdrag av protokollet över utrikesdepartementsärenden,hållet inför Hans Majtt Konungen i statsrådet på den 26februari 1971. Närvarande: slalsminislern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , . Föredragande: Ministern för utrikes ärendena. I enlighet med föredragandens av statsrådets övrigaledamöter biträdda hemställan behagar Hans Maj:l Konungen uli ärendena l:o) 4:o)fatta del beslut som vid varje ärende antecknats. Undertecknande av två tilläggsavtal lill avtal den 24december 1936 med för undvikande av dubbelbeskattning ochfastställande av bestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffandedirekta skal-ter. På föredragning av chefen för har Kungl.Maj:l denna dag godkänt förslag lill två tilläggsavtal till avtalet den 24 december1936 med för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande avbestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande direkta skaller. Tilläggsavtalen skall ratificeras. Maj:t uppdrager ål beskickningschefen i altunderteckna tilläggsavtalen. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsminislern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , , Chefen för finansdeparlementet, statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännandeav dels tilläggsavtal lill avtalet mellan ochFrankrike för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande avbestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande direkta skatter och lilldet till tUläggsavlalet fogade protokollet, delstilläggsavtal lill avtalet mellan och Frankrikeför undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angåendeömsesidig handräckning beträffande direkta skatter och till det till avtaletfogade protokoUet saml till slutprotokollet och anför. Maj:t godkänt förslag lilldels tilläggsavtal till avtalet mellan ochFrankrike för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelserangående ömsesidig handräckning beträffande direkta skatter och lill del lilltilläggsavtalet fogade protokollet, dels tilläggsavtal tillavtalet och lUl det till avtalet fogade protokollet samttill slutprotokollet och uppdragit ål beskickningschefen i allför del underteckna dem, har tilläggsavtalen undertecknats den 9 resp.den 10 mars 1971. Utöver vad jag meddelat i ärendet fårjag anföra följande. Den franska inkomstbeskattningen grundas på en progressivallmän inkomstskatt på fysiska personers inkomst ("Fimpot sur le revenu")och en proportionell bolagsskall ("Fimpot sur les "). Då tilläggsavtalet berör utdelningsbeskallningen,har jag anledning alt redogöra för huvuddragen av den franskaskattelagstiftningens regler om beskattning av bolagsvinst och utdelning. Avpraktiska skäl använder jag därvid uttrycket "aktieägare" för allbeteckna såväl den som innehar aktier i franskt aktiebolag som innehavare avandelar i vissa andra franska bolag. Denfranska bolagsskatten utgår med 50 "/o av beskattningsbar inkomst. Såvälfranska som utländska bolag är skattskyldiga för inkomst som har källa iFrankrike. Till sådan inkomst räknas bl. a. utdelning från franskt bolag.Franska bolag är vidare skattskyldiga för utdelning, ränta och royally frånutlandet och, under vissa förutsättningar, även för annan inkomst från utiändskkälla. Franskt bolag åtnjuter dock i princip skattefrihet för mottagenutdelning, om bolaget enligl fransk skattelagstiftning är alt betrakta som"moderbolag" till del utdelande bolaget. Delta gäller oavsett om"dotterbolaget" är franskt eller utländskt. Särskilda förutsättningarmåste vara uppfyllda för all ett bolag skall betraktas som"moderbolag". a. krävs i regel att aktieinnehavet motsvararminst 10 "/o av del utdelande bolagets kapital. I della sammanhang kanäven nämnas alt franska bolag endast i vissa fall har rätt att vidinkomstberäkningen göra avdrag för verkställd utdelning. Det franska systemetför beskattning av bolagsvinst och utdelning innebär atl vinst, som utdelas avfranskt bolag, i regel blir föremål för beskattning såväl hos det utdelandebolaget som hos utdelningsmottagaren. Vid franska skattereforminfördes regler, som syftade lUl all lindra denna dubbelbeskattning genom altge aktieägare i franska bolag kompensation för hälften av den bolagsskatt som erlaglsför den utdelade vinslen. Rätten till sådan skaltelindring förbehålls dockvissa aktieägare, nämligen dem som har verkligt hemvist ("domicile réel")eller säte ("siége social") i . Skatlelindringen genomförspå följande sätt. Aktieägare, som tillhör någon av de nämnda kategorierna ochsom uppbär utdelning från franskt bolag, får ell särskiltskattetillgodohavande, s. k. avoir fiscal, hos franska staten till beloppmotsvarande hälften av den uppburna utdelningen. Avoir fiscal behandlas vidaktieägarens laxering på samma sätt som själva utdelningen. I den månaktieägaren är skallskyldig för utdelningen, föreligger såledesskattskyldighet även för avoir fiscal. För fysisk person, som är skatlskyldigför utdelning och avoir fiscal, realiseras anspråket på avoir fiscal genom alldenna avräknas mol aktieägarens personliga inkomstskatt, beräknad på delsammanlagda beloppet av utdelning och avoir fiscal. Motsvarande regler gäller iprincip om aktieägaren är ett franskt bolag som är skallskyldigl för uppburenutdelning. För aktieägare som är fysisk person gäller dock atl anspråket iandra hand, nämUgen om avoir fiscal överstiger inkomstskatten, realiserasgenom kontant utbetalning från franska staten av det överskjutande beloppet.Del sagda kan belysas med följande exempel: Bolagsskatt 50 o/o Nettovinst som utdelas till aktieägare med SkaltepUktig inkomst för aktieägaren Om skattesatsen antas vara 60 "/o (all. eUer 30 o/o (alt. 2), 1 återstår en inkomstskatt på 40. 2 utbetalar franska staten detöverskjutande beloppet (=5) till aktieägaren om denne är fysisk person. Ärutdelningsmottagaren ett bolag, som i egenskap av "moderbolag" tilldet utdelande bolaget i princip är befriat från skallskyldighet för utdelningen,får den avoir fiscal som är hänförlig till den uppburna utdelningen inleutnyttjas för avräkning mot bolagsskallen på moderbolagets övriga inkomster.Däremot kan moderbolaget vid vidareutdelning av den uppburna vinslen i vissafall utnyttja denna avoir fiscal genom avräkning mot förskollsskatl enliglregler, som jag strax skall återkomma lill. Somjag nämnt har bestämmelserna om avoir fiscal tUlkommit i syfte attlindra den dubbelbeskattning av utdelad bolagsvinst som sker genom alt vinslenblir föremål för såväl bolagsskatt hos det utdelande bolaget som inkomstskatthos utdelningsmottagaren. Av praktiska skäl har dock bestämmelserna utformatsså all avoir fiscal medges oberoende av om den utdelade vinslen i delsärskilda fallet beskattats hos del utdelande bolaget eller ej. I de fall dåutdelad vinst inle blivit föremål för full bolagsskall hos del utdelandebolaget, är della emellerlid skyldigt all lill franska staten redovisa en särskUdförskottsskall, s. k. précomple. Denna förskottsskalt uppgår lill hälften avden verkställda utdelningen och motsvarar således den avoir fiscal somutdelningsmottagaren kan vara berättigad till. I enlighet med vad nu anförtsär elt franskt "moderbolag", som uppburit skattefri utdelning från etldotterbolag och som vidareutdelar del uppburna beloppet, skyldigt att redovisaförskollsskatl. Om det vidareutdelade beloppet härrör från franskt dotterbolag,är moderbolaget under vissa förutsättningar berättigat all kvitta den förskollsskatlsom belöper på vidareutdelningen mot den avoir fiscal som belöper på den fråndotterbolaget uppburna utdelningen. I den mån sådan kvittning inle kan ske, skaUdäremot förskotts-skatten inbetalas till franska staten. framhållas,alt den utgår oberoende av utdelningsmottagarens hemvist. Den kan därför utgåäven i de fall då utdelningsmottagaren har hemvist utomlands och såledessaknar räll till avoir fiscal. Har utdelnings-mollagaren hemvist i ell land,med vilket ingått dubbelbeskattningsavtal, skall emellertid enliglsärskilda tillämpningsföreskrifter sådan förskottsskalt som det utdelandebolaget erlagt på utdelningen på ansökan reslitueras lill utdelningsmottagaren. Slutiigenkan nämnas alt källskatt ("relenue ä la source") utgår med 25 o/o påutdelning från franskt bolag lill aktieägare med hemvist i utlandet. Beträffandedel huvudsakliga innehållet i tilläggsavtalen får jag anföra följande. Avmin redogörelse för den franska uldelningsbeskaltning-en har framgått,att rätlen till avoir fiscal enligl lagstiftning är förbehållenaktieägare med verkligt hemvist eller säte i . På grund av särskiltbemyndigande i fransk lag kan emellertid rätten lill avoir fiscal utsträckas lillutdelningsmottagare med hemvist i stal med vilken ingåttdubbelbeskattningsavtal. Förevarande tilläggsavtal har tillkommit i syfte attgenomföra en sådan utsträckning till aktieägare med hemvist i Sverige.Samtidigt har bestämmelserna i art. 9 i avtalet även iövrigt närmare anpassats till franska skallereform. Arl.1 i tilläggsavtalet upptar den nya lydelsen av avtalels arl. Art.9 § 1 i avtalet överensstämmer med första stycket av arl. 9 i dess nuvarandelydelse. Inkomst av värdepapper skall liksom beskallas endasl iinkomstlagarens hemvislslat. a. all utdelning från svensktaktiebolag eller svensk ekonomisk förening lUl mottagare med hemvist iFrankrike i princip inte är underkastad svensk beskattning saml atl utdelningfrån franskt bolag till aktieägare med hemvist i är undantagen från dentidigare omnämnda franska källskalten. Art.9 § 2 i avtalet, som överensstämmer med andra styckel av art. 9 i dess gällandelydelse, upptar regler som har lill syfte all förhindra kedjebeskattning avbolagsvinst. Utdelning från elt bolag med hemvist i den ena staten till bolagmed hemvist i den andra staten skall således enligt art. 9 § 2 vara undantagenfrån beskattning i den senare staten under de förutsättningar som där gäller förbefrielse från skatt på utdelning mellan inhemska bolag. De svenskabestämmelser som avses i art. 9 § 2 finns i 54 § kommunalskattelagen (1928:370) (54 § ändrad : 915) och 7 § förordningen (1947: 576) om statiiginkomst- Som jag tidigare nämnl innehåller fransklagstiftning bestämmelser enligl vilka utdelning, som franskt bolag uppbärfrån franskt eller utländskt dotterbolag, under vissa förutsättningar ärundantagen från beskattning hos del mottagande bolaget. Art. 9 § 3i avtalet upptar de nya regler, enligt vilka rälten till avoir fiscal utsträckslUl aktieägare med hemvist i . Utdelning från franskt bolag, som skullemedföra rätt till avoir fiscal om aktieägaren hade verkligt hemvist eller sätei , skall enligl art. 9 § 3 a) medföra i princip samma rätt omaktieägaren i stäUel har hemvist i . För aktieägare med hemvist iSverige som lyfter utdelning från franskt bolag skall anspråket på avoir fiscalrealiseras genom utbetalning från franska staten. Detta gäller antingenaktieägaren är fysisk person eller bolag. Utbetalningen kommer dock inle attomfatta hela det belopp som motsvarar avoir fiscal på utdelningen. Från fransksida har man nämligen förbehållit sig rätten atl minska della belopp med ensärskild källskatt. Denna källskatt skall beräknas till 15 «/o av summan avutdelning och avoir fiscal. I del exempel jag tidigare givit i samband medredogörelsen för den franska utdelningsbeskallningen skulle, om aktieägarenhade hemvist i , källskalten uppgå lill 15 o/o av (100 4- 50) ellersåledes liU 22,5. Aktieägaren skulle i exemplet utfå, förutom självautdelningen från bolaget (= 100), en utbetalning från franska staten på (50 22,5 =) 27.5. Källskalten i fråga skall på visst sätt beaktas vid aktieägarenssvenska inkomstbeskattning enligl reglerna i art. 9 § 4, tiU vUka jag straxskall återkomma. 9 § 3 b) uppställs som villkor för all fysisk personeller bolag med hemvist i skall få avoir fiscal atl aktieägaren här ärunderkastad inkomstskall på utdelningen i fråga. svenskt bolag, som pågrund av art. 9 § 2 i avtalet sammanstäUd med 54 § kommunalskattelagen är befriatfrån skattskyldighet för utdelning från franskt bolag, är i enlighet härmed iregel inle berättigat lill ifrågavarande utbetalning från franska staten.Beträffande investmentföretag, i den mening detta uttryck har enligt svenskskallelagstiftning (se punkt 1 sista stycket av anvisningarna lUl 54 §kommunalskattelagen), gäller dock inle kravet på skattskyldighet förutdelningen, om mer än 80 o/q avaktierna eller andelarna i företagel innehas av fysiska personer med hemvist iSverige. svenskt investmentföretag, beträffande vilket den sist angivna förutsättningenär uppfylld, kan alltså ha räll lill avoir fiscal även om företaget på grund avden vidareutdelning förelaget verkställer är fri-kallat från skattskyldighetför utdelning från franskt bolag. Art. 9 § 4 i avtalet upptar bestämmdser om beskattningen iSverige i de fall då en aktieägare med hemvist här erhåUer utbetalning frånfranska staten enligl arl. 9 § 3 a), Enligl art, 9 § 4 skall aktieägarens inkomstskatt liksom fallet skulle ha varit för en aktieägare med hemvist i beräknas på summan av utdelning och avoir fiscal. varefterden källskatt som tagits ul i enligt art, 9 § 3 a) skall avräknasfrån den svenska inkomstskatten. I del tidigare anförda exemplet skulle densvenska inkomstskatten således beräknas på (100 + 50 =) 150, varefter avräkningfrån den sålunda beräknade skatten skulle ske för beloppet (15 o/o av 150 =)22,5. Vid förhandlingarna om tUläggsavlalet förutskickades dock från densvenska delegationens sida, atl svenska myndigheter vid tillämpning av arl. 9 §4 skulle kunna behöva iakttaga en särskild begränsning. Enligl delegationensuppfattning kunde nämligen hävdas, all ifrågavarande utbetalning från franskastaten inle var skattepliktig enligt interna svenska beskattningsregler. Aktieägarenskulle därför inte kunna taxeras för utbetalningen. Även om del enligtdelegationen i och för sig inle var oförenligt med en sådan uppfattning atlulföra själva skalleberäkningen enligl den melod som anvisas i arl. 9 § 4,måste vid debiteringen iakttagas, atl skatten inle kommer att översliga den skaltsom skulle ha debiterats om hänsyn inle lagils till avoir fiscal och fransk källskatt.Kammarrätten har i sitt yttrande anfört liknande synpunkter. Jag delar denuppfattning som förhandlingsdelegationen och kammarrätten uttryckt. om tillämpningen av art. 9 § 4 kan lämpligen lämnas i samband medde anvisningar lill avtalet som senare skall utfärdas. Art.9 § 5 i avtalet berör den särskilda franska förskottsskalt ("précomple")som utgår bl. a. i de fall då ell franskt bolag utdelar icke beskattad vinst.Som jag nämnl las denna förskollsskatl ul, även om aktieägaren på grund avsill hemvist inle är berättigad lill avoir fiscal men skall i så fall enligt särskUdatUlämpningsföreskrifter restitution av förskottsskatten ske direkt liUaktieägaren, om denne har hemvist i land med vilket hardubbelbeskattningsavtal. Enligt de nya bestämmelserna i arl. 9 § 3 kommeraktieägare med hemvist i i många fall alt få rätt lill avoir fiscal.Del kommer dock, främst med hänsyn lUl bestämmelserna i art. 9 § 3 b), attkvarstå fall i vilka aktieägare med hemvist här inte får någon avoir fiscal.Genom arl. 9 § 5 tillförsäkras aktieägaren ratt all i sådani fall i stäUel fårestitution av den förskottsskalt som del utdelande bolaget kan ha erlagt. 9 § 6 i avtalet har införts en definition av uttrycket "bolag".Definitionen överensstämmer med den som finns intagen i modeUavtal. Avdefinitionen följer bl. a, all bestämmelserna i art. 9 § 2 kommer all gällautdelning från franskt bolag till såväl svenskt aktiebolag som svenskekonomisk förening. En anteckning av motsvarande innebörd i protokollet tilltilläggsavtalet har härigenom blivit överflödig och därförupphävts. Arl.2 i lilläggsavlalel innehåller bestämmelser om ikraftträdande. TiUäggsavtalelskall ratificeras och träder i kraft efter ul-växUngen av ratifikalionshandlingarna.Del skall tillämpas på utdelning som blivit tillgänglig för lyftning efterutgången av . 1 i lilläggsavlalel ändras arl. 1 § 3 i avtalet så all däri anges deskatter som skall omfattas av avtalet. På svensk sida kommer avtalet imotsats lUl tidigare all omfatta även bevillningsavgiften för vissa offentligaföreställningar. 5 i avtalet ombeskattning av sjöfarts- och luflfarlsinkomsler har erhållit ändrad lyddsegenom arl. 2 § 1 i lilläggsavlalel. De nuvarande reglerna i arl.