prop · FU0338 · 1971-12-31 00:00:00 — har läromeddsulvecklingenfått en allt starkare anknytning till forsknings- och utvecklingsarbetet, dåprojekten avsett metod- och materialsystem, där läromedlen är enintegrerande del. Till denna utveckling har även tiUkomsten av det all-mänägdaUtbildningsförlaget starkt bidragit. Ytterligare ett arbetsområde inom läromeddsulvecklingengäller utprövningen av nya läromedel, i första hand då dessa ingår iomfattande läromeddssyslem eller läromedelssatser, vars användande kräverändrad organisation av elev-och lärargrupper eller på annat sätt har meragenomgripande effekter på formema för samverkan och individualisering iskolarbetet. Enfjärde huvudform av del pedagogiska utvecklingsarbetet utgörs av den s. k. lärarleddaförsöksverksamheten i vissa skolor. Det kommunala utvecklingsarbetet är avstort värde och utgör ett nödvändigt komplement lill det centrala och regionalautvecklingsarbetet på del pedagogiska området. Överstyrelsen konstaterar dock från kommunernas sida ibland upplevt dessa projekt som alltförisolerade från forsknings- och utvecklingsarbetet vid lärarhögskolorna, ochatt del därför är önskvärt att ell samarbete upprättas redan från det projektetstartar. Överstyrelsen bedömer det som angelägel alt de störrelärarhögskolornas pedagogiska institutioner bidrar med expertis. De nuvarandesex regionskollegierna, vart och elt med centrum i en större lärarhögskola ochmed företrädare för övriga lärarutbildnings-anstalter saml kommuner och länsskolnämnderinom resp. region, kan lätt utvecklas lill en organisatorisk bas för samordningav denna typ av utvecklingsarbete. Enviktig del av den lärarledda försöksverksamheten utgör de pedagogiskautvecklingsblocken. Överstyrelsen anser all nya utvecklingsblock successivt börupprättas. Statsbidrag lill block utgår som regel . Denfemte huvudformen omfattar bl.a. skolbyggnadsverksamheten. Skolbyggnadernakan ses som ell resultat av en mål- ochfunktionsanalys av läroplanen. Samverkan mellan skolbyggnadsforskning ochpedagogisk forskning är därför angelägen. Inle minst har systemlösningarna mednya och varierande elevgmpper, lärarlag, nya tidsmoduler och ny organisation avläromedlen inneburit påtagligt ändrade fömtsättningar förbyggnadsverksamheten. Initiativlill skolforskning tas såväl av överstyrelsen som av lärarhögskolor,skolstyrelser, studieförbund, forskningsinstitutioner och enskilda forskare.De konkreta forskningsplanerna för olika projekt utformas sedan i samverkanmellan överstyrelsens fackavdelningar och de pedagogiska institutionerna.Forskningsplanerna samordnas inom skol-forskningsseklionen och projektförslagenförs upp på en särskild lista, som granskas av representanter föröverstyrelsens olika verksamhetsområden innan beslut fattas om uppförande avförslaget i petita. Inom finns en särskild byrå förpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete. Skolöverstyrelsenhar även en särskild utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet. Dess uppgift är att biträda överstyrelsen med råd ochförslag beträffande mera omfattande pedagogiska undersökningar och försök,avsedda all främja utvecklingen inom överstyrelsens verksamhetsområde. Inämnden ingår representanter för bl. a. de beteendevetenskapUgainstitutionerna, skolan och arbetsmarknadsorganisationerna. Sedanskolforskningsprojekten avslutats följer överstyrelsen upp hur projektresullalentillgodogörs skolans arbete. Överstyrelsen överväger också åtgärder för alt ökaden externa informaiionen i former, som gör resultaten mer åtkomliga för enbred skolintresserad allmänhet, främst genom dagspress och övriga massmedia. Överstyrelsenkonstaterar alt skolforskningens uppgifter härleds ur de ulbildningspolitiskavärderingarna och atl elt centralt mål härvidlag är ökad jämlikhet. Iöverstyrelsens förslag tiU anslagsdisposilion finns uppförda ett antal nyaprojekt, som bl. a. avser försök med oUka behandlingsmodeller för svagpresterandeeller svagmotiverade elever, undersökningar av förändringar av elevensstudiemotivation med avseende på hemmiljön och modeller för samarbete mellanolika grupper inom skolan, arbetstrivsel och elevvård. Som vikligaarbetsuppgifter nämner bl. a. frågan om metodiken ivuxenundervisningen och en kartläggning av de faktorer som försvårar deltagandei och genomförande av utbildning i vuxen ålder och vidare frågan om förskoleverksamhetensroU när det gäller all kompensera brister i elevens sociala och kulturella bakgmnd.För invandrarundervisningen redovisas ett projekt, som beräknas pågå . Överstyrelsenkonstaterar all en uppgift för skolforskningen bör vara all undersöka sambandetmellan utbildningskostnader och utbildnings-effekter. Frågan om hur väl skolankan liUvarata och vidareutveckla elevemasbegåvning, intressen och ambitioner, dvs. hur väl skolans mål kan uppfyUas, kaninle besvaras utan forskning, som inriktas på preciseringar av skolans mål ochutarbetandet av utvärderingsmetoder för undersökning av måluppfyllelsen för oUkaelevgmpper. Strävandena att förbättra skolan blir framgångsrika först om debygger på en god kunskap om den verklighet man vill förändra. I ettinformationssystem för skolväsendet måste därför utvärderingsdata av den typsom tidigare nämnts ha stor betydelse. Jaghar tidigare framhållit betydelsen av det pedagogiska forsknings-ochutvecklingsarbetet för förverkligandet av intentionerna i skolans läroplaner.Jag vill här hänvisa till vad jag anfört i det föregående under punkten 2.3.1Pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete om angelägna forskningsområdenoch om behovet av ständig samverkan raellan skolväsende och forskning. Jag villäven hänvisa till vad remissinstanserna under samraa punkt anfört omforskningens inriktning. Iriksslaten för nästa budgetår bör Uksom för innevarande budgetår under åttondehuvudtiteln uppföras ett reservationsanslag, benämnt Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet. Från förevarande anslagbestrids innevarande budgetår bl. a. kostnaderna för viss läromedelsutveckUng.Även läroboksförlagen bedriver sådan läromedelsutveckUng. harman låtit pröva läromedel i praktiskt skolarbete innan definitivt beslutfattas om deras användande. Denna prövning kan ske dels i form av s. k.praktisk prövning av läroböcker som skall granskas och godkännas av statensläroboksnämnd, dels i form av utprovning av systemläromedel och system-liknandeläromedel. Utprövningen är därvid att bettakla som ell led ikonstruktionsarbetet beträffande del nya läromedlet. Jag finner del befogatalt del för denna typ av verksamhet uttas en avgift i likhet med vad som gäUerför läromedel, som granskas av statens läroboksnämnd. Dessa avgifter bör avpassasså att de läcker de för statsverket med prövningen förenade kostnaderna. Motbakgrund härav utgår jag från en avgift om . för praktisk prövning avlärobok. För utprovning av syslemläromedd och syslemliknande läromedel kanavgiften beräknas komraa alt uppgå till . och högst 7 000 kr.Avgiften bör i varje särskilt faU fastställas av , som enligt Kungl.Maj:ls bemyndigande har all lämna tillstånd för sådan utprovning av läromedel.Avgift bör inbetalas lill , som får disponera den förpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete inom skolväsendel. Jag räknarmed alt . härigenom skall tillföras anslaget. Jag beräknar under dettaanslag . lill statens psykologiskpedagogiska bibliotek för avlöning liUviss personal för försöksverksamhet med dokumenlationsservice m. m. Jaghänvisar här till vad jag i det föregående anfört under punkten 2.3.3Organisation m. ra. Jagförordar atl anslaget höjs med . Jaghemsläller, att Kungl. Maj:t föreslår att till Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet för /72 under åttondehuvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av . 3.2Pedagogiskt utvecklingsarbete m. m. vid universitet och hiigskolor 1969/70Utgift 2 865 318 Reservation 653 006 1970/71Anslag 4 877 000 1971/72 Förslag 7 877 000 Universite tskanslersämbe te t Ämbetetföreslår en höjning av anslaget med . Långsiktigtforsknings- och utvecklingsarbete 2 014 000 Kortsiktigtutvecklingsarbete m. m. 2 514 000 därav a) kortsiktigaprojekt 2 014 000 b) produktion avläromedel 500 OOO Pedagogiskutbildning för lärare m. fl. Planering,uppföljning, service 2115 000 därav a) arbetsenhet vid universitetskanslersämbetet 408 000 b) lokala universitetspedagogiska enheter 1 707 000 Verksamheteninom området pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete, som fortfarandehar försökskaraklär, bedrivs i en i förhållande tiU den högre undervisningensomfattning begränsad skala. Denna verksamhet är emellertid enligt universitetskanslersämbetetsmening av avgörande betydelse för den högre utbildningens fortsattautveckling. De förslag om ökade resurser för utbyggnad av det pedagogiskautvecklingsarbetet som ämbetet för fram har därför hög prioritet. Detpedagogiska utvecklingsarbetet bedrivs i form av såväl långsikliga somkortsiktiga projekt. Tilldet långsiktiga utvecklingsarbetet räknas huvuddelen av de projekt, som isamarbete med universitetskanslersämbetet inletts eller planeras vid beleende-och samhällsvetenskapliga institutioner. Projekten inriktas främst på undervisningsmétodiskaproblem saml kvalitativa mätningar av olika inslag i undervisningen. Arbetetbör kunna skapa en fastare grund för konstruktion av studieplaner ochutveckling av undervisningsteknik. Ämbetet räknar med att under budgetåret1971/72 avdela betydligt större resurser än för planering av ochinformation om dessa projekt. Detkortsiktiga utvecklingsarbetet består närmast av projekt rörande undervisningsmetoder och läro- medel m. m., som bedrivs och planeras i samarbete meUan delokala arbetsenheterna för pedagogiskt utvecklingsarbete och berörda institutioner.Dessa projekt har i allt väsentligt sin utgångspunkt i de behov som lärare ochstuderande möter i den dagliga utbildningsverksamheten och syftar lill altfinna de bästa formema för förverkligandet av intentionerna i studieplanerna. Fömtomalt verksamheten bör utvidgas är del angeläget att effektiva former fördokumentation och information kommer till slånd. Pedagogiskutbildning för lärare m.fl. har i regel samma syfte som det kortsiktigautvecklingsarbetet och står i nära samband med detta. Verksamheten innefattar f.n. lokala och centrala kurser saml i regel ämnesvis ordnade konferenser ochlokala lärardagar. Erfarenhetema av denna försöksverksamhet är mycket positiva,varför den bör expandera. Underanslaget : Förvaltningskostnader har ämbetet i sinanslagsframställning föreslagit alt medel beräknas för inrättande av tjänsterför de tjänslemän vid arbetsenheten för pedagogiskt utvecklingsarbete vid universitetskanslersämbetet,vilkas avlöningskoslnader under /71 bestrids från förevarande anslag. I avvaktanpå ytterligare erfarenheter av verksamheten vid de lokala arbetsenheterna för pedagogisktutvecklingsarbete föreslår ämbetet att medel för avlöning av personal ochmedel i övrigt för enhetemas verksamhet även /72 anvisas frånförevarande anslag. Universitetskanslersämbetethar i särskild skrivelse hemställt om bemyndigande allefter prövning i varje särskilt fall medge befrielse från övriga tjänslegöromålför samtliga kategorier lärare samt assistenter och amanuenser vid universitetoch högskolor, då vederbörande avser all utarbeta läromedel av väsentligbetydelse för utbUdningen. Jag viU först erinra om vad jag i prop. 1971: 1 (bU. 10 s.240) anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor rörande universitetenra. I riksstalen för nästa budgetår bör liksom för innevarandebudgetår uppföras ett reservationsanslag, benämnt Pedagogiskt utvecklingsarbetem. vid universitet och högskolor. Anslagettill pedagogiskt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor har undersenare år ökat väsentligt. Från anslaget till förvaltningarna m. m. viduniversiteten och vissa högskolor bestrids även vissa kostnader för verksamhetinom detta område, nämligen för läromedelscentralerna på universitetsorternaoch för uppföljning av läromedelsfrågor. Universitetskanslersämbetethar i sin anslagsframställning för /72 gett en fortsatt utbyggnadav det pedagogiska utvecklingsarbetet på universitetsområdet hög prioritet.Det är enligt min mening angeläget att den snabba utbyggnaden av det högreutbildningsväsendet och reformerna av utbildningens yttre organisation åtföljsav effektiva åtgärder i fråga om utbildningens inre organisation. Jag finner därföratt ökade resurser bör ges för pedagogiskt utvecklingsarbete på universitetsområdetunder nästa budgetår. Detär av stor vikt att de olika delarna av den omfattande och expanderandeverksamheten inom del pedagogiska utvecklingsarbetet är nära samordnade och attutvecklingsarbetet är klart inriktat pä att åstadkomma snara, konkretaåtgärder för en förbättrad utbildning. Vidare är det av största betydelse all,resultaten av det pedagogiska utvecklingsarbetet löpande utvärderas så allstatsmakterna och utbildningsmyndighelema får gmndval för fortsatt planering avden högre utbildningen. Arbetet påläromedelsområdet är väsentiigt för den fortsalla utvecklingen avuniversitets- och högskolulbUdningen. Från anslaget till pedagogisktutvecklingsarbete vid imiversitel och högskolor ges f. n. slöd för produktionav viss kurslitteratur och bl. a. inom ramen för verksamheten medutvecklingsprojekt vid ämnesinslilutioner för framställning och utvecklingav läromedel i övrigl. Vid min anmälan av vissa gemensamma frågor rörandeuniversiteten ra. m. i prop. 1971: 1 (bil. 10 s. 252) anförde jag alt dekostnader, som är förenade med vissa lärares Ijänstebefrielse för utarbetandeav läromedel och som f. n. bestrids från anslagen lill avlöningar tilllärarpersonal, fortsättningsvis bör bestridas från anslag till pedagogisktutvecklingsarbete. Jag beräknar under förevarande anslag medel för nämndaverksamhet. Frånförevarande anslag bestrids /71 kostnaderna för personal m. m.vid arbetsenheten för pedagogiskt utvecklingsarbete vid universitetskanslersämbetet.I enlighet med ämbetets förslag bör dessa kostnader för enhetens verksamhet(.) bestridas från anslaget Universitetskanslersämbetet:Förvaltningskostnader. Detta anslag koramer härigenom att belastas med högrebelopp än som beräknats i riksstatsförslaget. Jag avser" alt senareföreslå Kungl. Maj:t att de medel som för nämnda ändamål beräknats under förevarandeanslag ej får disponeras. Förevarande anslag kommer sålunda att delvis fungerasom s. k. täckningsanslag för riksslaten. Vid arbetsenheten för pedagogiskt utvecklingsarbetevid universilelskanslersämbetet bör den 1 juU 1971 inrättas en tjänst förbyråchef i Ce 1. Förde lokala universitetspedagogiska enheternas verksamhet, som även nästabudgetår bör bekostas från förevarande anslag, och för utvecklingsarbetet iövrigt i form av långsikliga och kortsiktiga projekt samt pedagogisk utbUdningför lärare har jag beaktat ett visst ökat medelsbehov för automatiskakostnadsökningar. Förnästa budgetår bör förevarande anslag ökas med 3 mUj. Jaghemställer, att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att viduniversitetskanslersämbetet inrätta en tjänst för byråchef i Ce 1, 2) tUl Pedagogiskt UtveckUngsarbetem. m. vid universitet och högskolor för /72 under åttondehuvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av . 3.3 Lärarhögskolorna:Avlöningar till lärarpersonal m. m. 1969/70Utgift 200 689 0711 Reservation 963 833 1970/71Anslag 218 320 0001 1971/72 Förslag 184 113 000 AnslagenLärarhögskolorna: Utbildningskostnader och Lärarhögskolorna: 'Därav avlöningar till lärarpersonal m.m. . AnslagetLärarhögskolorna: Materiel m. m. Iriksstalen för innevarande budgetår har under åttonde huvudtiteln förts upp eltförslagsanslag Lärarhögskolorna: Utbildningskostnader och ettreservationsanslag Lärarhögskolorna: Materiel m. m. Slalsmaklemabeslöt (prop. 1970: 1 bU. 10, SU 1970: 88, rskr 1970:215) alt anslagetLärarhögskolorna: Materiel m.m. skulle fungera som ramanslag även för kostnaderför extra arbetskraft. Genom denna anordning möjliggjordes en decentralisering liUdel lokala planet av rätten all besluta om användningen av tUlgängliga medeläven för nämnda ändamål. Rätten att besluta om användningen av tillgängligamedel bör för lärarhögskolorna fr.o.m. /72 utvidgas. Sedan den 1juli 1969 finns vid universitetens oUka fakulteter s. k. driflkostnadsanslag,från vilka bestrids bl. a. kostnader för löner ra. m. för teknisk ochadministrativ personal och till vikarier för sådan personal samt för materieloch utgifter av expenskaraktär. En anslagsteknisk omläggning av ungefärmotsvarande slag bör komma till stånd för lärarhögskolorna den 1 juU 1971. I riksslatenbör därför för /72 för lärarhögskoloma föras upp anslag lilldels avlöningar till lärarpersonal m. ra., dels driftkostnader. Lärarhögskoloma:Avlöningar till lärarpersonal m. m. Vidberäkningen i det följande av personal saml medel under punkten Avlöningarredovisas med hänsyn lill vad jag i det föregående anfört om anslagsteknisk omläggningav anslagen lill Lärarhögskoloma i huvudsak endast lärarpersonal och beloppsom hänför sig till sådan personal. Lärarhögskolafinns dels i , , , , och (störrelärarhögskola), dels i , , Härnö- sand,, , , , och (mindrelärarhögskola). Bestämmelser om verksamheten vid lärarhögskola återfinns istadgan (1968: 318) för lärarhögskolorna (ändrad : 781). Beräknad ändring 1971/72 -1- 326 000 -\- 120 000 + 2 435 000 -1- 2 403 000 Upplåtelse av lokaler m. m. Förall brislen på behöriga speciallärare i skall minskas föreslåröverstyrelsen inrättande av en speciallärarlinje vid i föreslås inrättande av en förskollärarlinje vid var och en av lärarhögskolornai och . För /72 räknar överstyrelsen med 1536 platser för lågstadielärarutbildning, 2 064 platser för mdlansladidäramlbildningoch 2 300 platser för praktisk-pedagogisk utbildning. För speciaUäramlbildningföreslås ca 720 platser (inkl. fortbildningskurser om minst en termin) och för förskoUärarutbUdning240 platser. Vid lärarhögskolorna i , och fuUföljsövergångsvis fyraårig folkskolläramlbildning enligt äldre studiegång. Överstyrelsenifrågasätter det rationella i att bibehåUa den praktisk-pedagogiskautbildningen i , och under ledning av lärarhögskoloma iGöteborg, resp. . Man kan räkna med balans ifråga om tillgång på lärare i de flesta ämnen för gmndskolans högstadium ochgymnasieskolan. Den praktisk-pedagogiska utbildningen bör enligt överstyrelseni framtiden inte delas upp på fler UtbUdningsanstalter än de sexlärarhögskolorna i , , , , och , omman viU ha en rationeU organisation i fråga om lärarkrafter ochläromedelsresurser. Vid fortsatt praktisk-pedagogisk utbildning av ämneslärarei , och måste man vidare räkna med upprustningbåde i fråga om lokaler och materiel samt söka mer ralio- nelialösningar i fråga om läramlbildningspersonal än vad som varit möjligtalt åstadkomma. Överstyrelsen avser alt senare belysa och diskutera hithörandefrågor. Överstyrelsensförslag i övrigl innebär i korthet: Antaletordinarie och extra ordinarie tjänster vid lärarhögskoloma är enligt överstyrelsen nu förhållandevis lågt. Överstyrelsen anser att en viss ökning är nödvändig och föreslår därför atl inom en treårspe riod tjänsteorganisationen får byggas ut på sådant sätt alt av totalantalet timmar utgör underlag för ordinarie och extra ordinarie tjänster. För /72 innebär förslagel 43 nya ordinarie tjänster enligt följande: 2 lektoreri pedagogik i U 22, 7lektorer i ämnesteori och ämnesmelodik eller i ämnesmelodik i U 22, 1 lektori änmesteori och ämnesmelodik eUer i ämnesmelodik i U 22 eUer U 21, 3 lektoreri ämnesmelodik i U 21, 2 adjunkteri ämnesteori i U 19, 17lektorer i mellanstadiets metodik i U 17, 11lektorer i lågstadiets metodik i U 17 eller U 14. Vidareföreslås tre extra ordinarie lektorslj änster i vuxenutbildningens metodik samtmedel för extra tjänster och lärartimmar över stat. (-f-5 484 500 kr.) För produktion av internatelevisionsprogram har under innevarande budgetår anvisats . (exkl.lönekostnadspålägg). För nästa budgetår föreslås en ökning av dessa medel, (-f-782400 kr.) Kostnaderna för administrationav den förberedande praktisk-pedagogiska UtbUdningen beräknas öka (-f 74 400kr. Medlen tiU tjänstgöringstilläggenligt 29 § i specialbestämmelserna tUl AST bör räknas upp på gmnd av ökad läraralbildningsorganisation(kr. Utbildningen av klasslärareutan föreskriven lärarutbildning, förlagd tUl lärarhögskolorna i ,och , avslutas för studerande på mellanstadielärarlinjen med ensommarkurs . Utbildningen till lågstadielärare avslutasredan vårterminen 1971. Motsvarande utbildningar vid i . Medelsbehovel för särskild utbUdningav klasslärare utan föreskriven utbildning minskar således under nästabudgetår. Överstyrelsenföreslår att specialläramlbildningen fr. o. m. /72 ökas med 48 studerande på utbUdningsgren 1 och alt utbild ningen av dessa förläggs till en speciallärarlinje vid i Umeå.Samtiiga dessa 48 studerande föreslås bli intagna till höstterminen 1971.Intagning lUl planeras ej. Under det därpå följande läsåret1972/73 planeras däremot för denna linje intagning såväl hösttermin somvårtermin raed 48 studerande vardera terminen. Lärarkostnaderna för utbUdningenunder nästa budgetår beräknas till . Överstyrelsen har på olika lärarhögskolorlerundersökt förutsättningarna för inrättande av förskoUärarUnje. Förutsättningarföreligger alt inrätta förskollärarlinje vid lärarhögskolorna i ochKrislian-stad fr. o. ra. Överstyrelsen föreslår sålunda attförskollärarlinje inrättas vid dessa lärarhögskolor med en intagning av 60 lärarkandidaterper termin och högskola. Utbildningens organisation skaU i huvudsak varadensamma som vid förskoleseminarierna. Lärarkostnaderna för utbildningen undernästa budgetår beräknas lill . räknar med144 intagningsplatser för särskild utbildning av lärare i musik ulanföreskriven utbildning (+328 600 kr. Enligt statsmakternas beslut år1967 (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143) skall det under nästabudgetår inle ulgå avlöningsförmåner tiU studerande på ämneslärarlinje . Medelsbehovet under anslaget minskar därför. Vidvarje större lärarhögskola bör finnas en fast basorganisalion för forsknings- och utvecklingsarbete. Överstyrelsen föreslår i överens stämmelse med pedagogikulredningens förslag en successiv utbyggnad av lärarhögskolomas pedagogiska institutioner. För /72 föreslås all nya tjänster som biträdande professor inrättas vid lärarhög skoloma i och saml all nya forskningssekreterarljäns ter tillförs de lärarhögskolor som saknat sådana tjänster. Tjänster na som biträdande professor bör kompletteras med assisténttimmar enligt samma principer som gäller vid universiteten. Överstyrelsen före slår alt tUldelas den föreslagna tjänsten som biträ dande professor i och alt tillförs den redan befintliga tjänsten som biträdande professor i . Överstyrelsenföreslår vidare att lärarhögskolorna i , , och tiUdelas1 vardera främst för institutionernas uppgifter gentemotförsöks- och demonslra-tionsskolan. Vid lärarhögskolorna i och Malmöbör det t. v. vara möjligt all för dessa uppgifter utnyttja de assisténttimmarsom redan finns. (+662 200 kr.) Överstyrelsen föreslår sextjänster som kurator samt medel lill kurativa ändamål (+272 800 kr. Medlen till utbUdning av kyrkomusiker bör räknasned på grund av minskat antal klasser i äldre utbUdningsorganisation (14 600kr. Medel tiU biträdandeutbildningsledare vid föreslagen speciallärarlinje i samt liU dem somskall föreslå förskollärarlinjerna i och beräknas (+130 300kr. Under förevarande anslagupptaget belopp till extra personal för arbete med central intagning föreslåsöverfört till anslaget Skolöversty-rdsen (. Medlen tiU experter och särskUdasakkuimiga vid de större lärarhögskoloma bör räknas upp med . Medel tiUsamma ändamål vid de mindre lärarhögskolorna bör tas upp med . Dessasenare högskolor har hittiUs helt saknat möjlighet alt utnyttja experter, eltförhållande som enligt överstyrelsens bedömning varit ogynnsamt. (+88 000 kr.) För arvoden lill läkare och sköterskorsaml för kallorlslillägg behövs ytteriigare medel (+11 200 kr. EnUgt överstyrelsen blirbehovet av vikariats- och övertidsersättningar mindre under nästa budgetår (.