prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — I jämförelse med föregående år har verksamheten under bådeskogsvägsanslaget och norrländska skogsproduktionsanslaget ökat påtagligtmedan beredskapsarbetena minskat kraftigt. Behovet avväginvesteringar är emellertid fortfarande stort. Vidare har utvecklingenmedfört att en stor del av de tidigare byggda vägarna särskilt de som pågrund av otillräcklig medelstUlgång under ifrågavarande anslag byggts avmarkägarna själva är i behov av förbättring. Ett välutbyggt skogsbilvägnätär en grundförutsättning för skogsbmkets rationalisering. I kanvägutbyggnad hindra noUområ-denas tUlväxt och därmed mUdra den virkesbrist somväntas uppkomma. Efterfrågan på bidragmotsvarar f. n. anslagsramens nuvarande storlek. Kostnaderna har emellertidökat under en följd av år eftersom ra-tionaUseringen av byggnadsarbetet intehelt kunnat neutralisera kostnadsökning. Rambeloppet bör därför ökas med , vUket motsvarar den beräknade nettokostnadsökningen . Såvitt f. n. kan bedömasmöjliggör en sådan bidragsram en i förhållande tUl behoven balanserad takt iutbyggandet av nya vägar, medan förbättringsarbetet på det äldre vägnätetkommer att släpa efter i förhål- 1971:1 Bilaga 11 49 För att önskvärd takt skall kunna uppnås även beträffande förbättringsarbetenabör en mera påtaglig anslagsökning föregåsav ändringar i bidragsbestämmelserna. Eftersom såväl skogspolitiska utredningensom skogsbmksutredningen arbetar med bl. a. detta problem vill f. n. dock inte lägga fram några förslag tUländringar. Rambeloppet förförhöjning av statsbidraget till skogshuvudvägar av särskild betydelse urfritidssynpunkt föreslås uppgå till oförändrat . Utbetalningarna underanslaget beräknas till 14,4 milj. kr. Med hänvisning tillsammanstäUningen får jag hemstäUa, att Kungl. 1) medge att /72 beviljas dels statsbidrag med högst . till vägbyggnader på skogar i enskildägo, dels förhöjt statsbidrag med högst . till skogshuvudvägar avsärskUd betydelse ur fritidssynpunkt 2) till Vägbyggnader påskogar i enskild ägo för /72 anvisa ett förslagsanslag av . att avräknas mot automobUskattemedlen. Åtgärder för ökad skogsproduktion i m. m. 1969/70Utgift 8 603 553 1970/71 Anslag 8 500 000 1971/72 Förslag 10 000 000 Statsbidrag utgårtUl enskilda markägare i de fyra nordligaste länen. Huvuddelen av anslagetutnyttjas för bidragsgivning inom s. k. samverkansområden (lokaliserade till de delar av länen, därskogen ej är att hänföra till svårföryngrad), medan en mindre del utgår för attfullgöra tidigare planerade åtgärder inom s. k. skogsvårdsområden i lappmarken.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1940: 599) om villkor förstatsbidrag från anslaget till åtgärder för ökad skogsproduktion i m.m. (ändrad : 327) samt i regleringsbrevet för /61angående bl. a. det särskilda stödet åt skogsbruket i övre . Prop.1971:1 BUaga 11 50 1970/71 Beräknadändring 1971/72 Samverkansområden 9 500 000 +1500 000 + 500 000 Skogsvärdsområden 900 000 + 200 000 10 400 000 + 1700 000 + 500 000 Anslag «500 000 + 1500 000 + 1500 000 Under budgetåret1969/70 har samverkansområden fastställts med en areal av 256 000 ha. Sedan verksamhetens början har om råden med tillhopa 1 545 000 ha blivit fastställda. Av den privata skogs mark, som bedöms lämplig för områdesbUdning ingår nära 50 "/o i sam verkansområden. Skogsägarnas intresse för att bildasamverkansområden är stort och deras önskemål har inte helt kunnattillfredsställas på grund av begränsad tillgång på bidragsmedel för ändamålet.Den hittillsvarande verksamheten har visat att områdesbildningen medfört enallmänt ökad aktivitet inte endast vad beträffar bidragsberättigade skogsvårdsåtgärderutan även i fråga om avverkningar ra. m. Rambeloppet för bidrag tUl åtgärderinom samverkansområdeii bör därför räknas upp med 1,5 mUj. till 11 milj.kr. Behovet av bidrag inomskogsvårdsområden bedöms minska. För /72 planeras dock enintensifierad verksamhet inom dessa, varför behovet av bidragsmedel temporärtökar något. Ramen bör därför räknas upp med . till 1,1 milj. kr. Med hänsyn till attrambeloppen tas i anspråk i ökad omfattning kommer medelsbehovet för budgetåret1971/72 att öka med 1,5 milj. kr. Anslaget bör alltså tas upp med 10 miij. I fråga omsamverkansområden föreslår jag att ramen för statsbidrag ökas med 500 000 kr.och tas upp med 10 milj. kr. (1). Rambeloppet bör, förutom förvaltningshidrag,avse utfästelser om bidrag. För statsbidrag till åtgärderavseende skogsvårdsföretag i bör ramen tas upp med oförändrat beloppav . (2). Maj:t bör kunna jämka fördelningen mellan de båda ändamålen.För utbetalning under anslaget beräknar jag 10 milj. kr. (3). I detta sammanhang fårjag anmäla att Kungl. Maj:t efter framställning frånskogsstyrelsen medgivit att i får beviljastatsbidrag till åtgärder inom samverkansom- 1971:1 Bilaga 11 51 råden innanför gränsen för svårföryngrad skoginom viss del av kommun under villkor att det för bildande avsådant område i vanlig ordning är ändamålsenligt att även marker innanförgränsen för svårföryngrad skog ingår i området. Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att 1) medgeatt under /72 utfästs statsbidrag med högst . tUlskogliga åtgärder inom samverkansområden i de fyra nordligaste länen och föratt fullfölja skogsvårdsföretag i 2) till Åtgärder för ökadskogsproduktion i m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Kursverksamhet för skogsbruketsrationalisering m. m. 1970/71 Anslag 1285 000 1971/72 Förslag 1 385 000 Från anslaget bestridskostnader för rådgivnings- och kursverksamhet riktad till skogsägare ochskogsarbetare med syfte att främja skogsbrukets rationalisering samt för visspersonalutbildning och information. Anslaget inrättades fr.o. m. /71 som en följd av beslutet att skogsyrkesundervisningenden förs över från skogsvårdsorganisationen tillskolöverstyrelsen. Genom anslaget tillförsäkrades skogsvårdsorganisationenvissa ekonomiska resurser för utbildning i frågor sammanhängande medskogsbrukets rationalisering. Med hänsyn till utbildningens växande betydelse idetta sammanhang är det angeläget att resurserna ökas.Skogsyrkesundervisningens omorganisation innebär minskad tUlgång påpedagogiskt utbildad personal inom skogsvårdsorganisationen, vilket förstärkerbehovet av utbUdning av den kvarvarande personalen för verksamheten samtframställning av läromedel härför. Mot denna bakgrund ökarmedelsbehovet för /72 med . Anslaget bör tas upp med . Medelsbehovet på anslagetberäknar jag till . Jag hemställer, att Kungl. att till Kursverksamhetför skogsbrukets rationalisering in. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . 1969/70Utgift 5 098 266 1970/71Anslag 5 470 000 1971/72Förslag 5 870 000 är centralförvaltningsmyndighet för ärenden angående fiske och fiskerinäringen i den månsådana ärenden ej ankommer på statens jordbruksnämnd. Styrelsen ärchefsmyndighet för statens lokala fiskeriadministration. Inom styrelsen finnstre byråer samt ett havsfiskelaboratorium och ett sötvattenslaboratorium. Beräknad ändring 1971/72 Avlöningar till annan personal än (15 000) b) Underhåll av dammar. bryggor, akvarier m. m. c) Drift och underhåll av båtar d) Instrument- och laboratorie- e) Fiskeriförsök m. m. f) Arrende av mark Fisk eristy r elsen Löne-och prisomräkning m. m. För arbetet med attförbereda en ny organisation för redovisning och revision enligt beslut avriksdagen (prop. 1967: 79, SU 82, rskr 194) 1971:1 BUaga 11 53 samtför personaladministrativt utvecklingsarbete och arbete med befattningsnomenklaturbehövs . I anslutning tiUriksdagens beslut (1968: 1 bU. 11 s. 159, JoU 1 s. 26, rskr 9) att visssjöregleringsforskning skall bedrivas också i fortsättningen och heltbekostas över riksstaten föreslås att två tjänster som förstelaboratorieassistent resp. laboratorieassistent vid söt-vattenslaboratorietförs upp på styrelsens personalstat. För att avlasta kansliskrivarna vidlaboratoriet rutinuppgifter behövs ett kontorsbiträde. (+ .) Förhavsfiskelaboratoriets uppgifter inom den kemiska oceano-grafin behövsytterligare en laborator. kan en tjänst som förste fiskeriinspektör dras in. Vid biologiska avdelningen behövsytterligare en fiskerikonsulent för att avlasta laboratorernarutingöromål, särskilt på fiskeriundersökningsfartygen. Vidare krävsytterligare två förste laboratorieassistenter och en laboratorieassistent föratt effektivera rutinprovtagningen på fisk och bearbetningen av hydrografisktmaterial. Vid laboratoriet behövs också en instrumentmakare som bör förses med viss verkstadsutmstning. Dessutomkrävs medel för hydrografisk provtagning och tillfällig arbetshjälpsamt för databehandling. (+ .) Riksrevisionsverketbedömer att det för arbete med omläggning av redovisningsverksamheten kommer att blinödvändigt att styrelsen avsätter resurser för bl. a. kontoplanskonstruktion,interna rutiner samt utbildning och information. Härför beräknas en arbetsinsatsmotsvarande en halv årsarbetskraft vara erforderlig. Personaladministrativt utvecklingsarbete och arbete medbefattningsnomenklatur bör kunna utföras inom ramen för styrelsensnuvarande resurser. Med hänvisning tUl sammanstäUningenberäknar jag anslaget tUl . Jag har därvid beräknat medel bl. a.för styrelsens arbete med omläggning av redovisningsverksamheten (2) samt förytterligare en tjänst som förste laboratorieassistent (3). Jaghemställer, att Kungl. att tillFiskeristyrelsen för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Fiskeriintendenter m. m. 1969/70Utgift 769 585 1970/71 Anslag 875 000 1971/72Förslag 894 000 Statens lokalafiskeriadministration omfattar fiskeriintendentorgani-sationen, statensfiskeriingenjör, statens fiskodlingsanstalt i och statensfiskeriförsöksanstalt i . Fiskeriintendentorganisatio-nen är fördelad påfem sötvattensdistrikt och två kust- och havsdistrikt. I varje distrikt finnsen fiskeriintendent som chef. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal + 5 000 + 24 000 + 3 000 + 7 000 Bidrag av vissa fiske- och arrendeavgiftsmedel Ersättningar för undersökningar 110 000 119 000 Löne-och prisomräkning m. m. En fiskerikonsulentbehövs för biträde åt fiskeriintendenterna i Nedre södra distriktet ochVästerhavets distrikt (+ . En biträdestjänst vid ettvart av fiskeriintendentkontoren i de tre nordligaste distrikten bör inrättas iutbyte mot biträdestjänster som bekostas av regleringsintressenter (+ 77 000kr. Med hänvisning tUlsammanställningen hemställer jag, att Kungl. att tillFiskeriintendenter m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av894 . Prop.1971:1 Bilaga 11 Jordbmksdepartementet Främjande i allmänhet av fiskerinäringen 265 000 265 000 1969/70 Utgift '377 095 Reservation 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 'till Kungl. Maj:ts disposition under anslaget Befrämjande i allmänhetav fiskerinäringen samt anslagen Statiig garanti för befrämjande av försöksfiske.Befrämjande av fiskefartygs förseende med radiotelefon m.m. och Stödfartyg för sillfisket. Från anslaget utgårbidrag tUl främjande i allmänhet av fiskerinäringen i enlighet med plan somKungl. Maj:t fastställer på förslag av . Vidare utgårersättning för förlust på försöksfiske för vilket statsgaranti har lämnatsenligt kungörelsen (1953: 242) angående statsgaranti för försöksfiske (ändradsenast 1969: 370). Sådan statsgaranti kan under vissa i kungörelsen angivnaförutsättningar lämnas såsom stöd till fiskare, som avser att fiska påavlägsna fiskevatten där fiske tidigare inte alls eller endast i ringautsträckning har bedrivits av svenskar, eller för att prova nya fiskemetoder.Från anslaget utgår också statsbidrag till inköp av såväl störreradiotelefonanläggning som kortvågsradioanläggning på fiskefartyg med högst . per anläggning samt till inköp av livräddningsflotte på sådant fartygmed högst . Dessutom bestrids från anslaget vissa särskUdakostnader som är förenade med att ett av marinens fartyg tas i anspråksom bevakningsfartyg till stöd för det svenska sillfisket på . Övrigakostnader för nämnda expeditioner bekostas från marinens anslag. Beräknad ändring 1971/72 Täckande av förluster på grund av främjande av försöksfiske Bidrag till anskaffande av radiotelefon m. m. på fiskefartyg Vissa kostnader för stödfartyg för sillfisket 65 000 265 000 Enligt önskemål frånvästkustfiskarna föreslås att ramen för statsgarantier för föriuster påförsöksfiske höjs från f. n. förslagom höjning av ramen för statsgarantier för försöksfiske är jag inte bereddbiträda. Jag vill erinra om att garantira- men genom beslut av rUcsdagen så sent som höjdesfrån . Anslaget bör såsom styrelsen förordat tas upp med oförändrat belopp. Anslaget bör kunna disponeras; förersättningar till följd av införande av viss avgiftsfri fiskerätt. Jag avseratt ta upp denna fråga i den proposition jag omnämnt under j)unkten B 1. Jaghemställer, att Kungl. Maj: t föreslår atttUl Främjande i allmänhet av fiskerinäringen för /72 anvisa ett reservationsanslag av 265 000kr. Kursverksamhet på fiskets område 1969/70Utgift 1226 228 Reservation 1970/71 Anslag 285 000 1971/72Förslag 285 000 ' AnslagsposternaStatsbidrag till . Statsbidrag till för dess allmänna verksamhet och Bidrag enligt reglementetför statsunderstödd utbildningsverksamhet på fiskerinäringens område underanslaget Befrämjande i allmänhet av fiskerinäringen. Anslagetanvänds för yrkesutbildning av fiskare. Beräknad ändring 1971/72 för yrkesutbildning av fiskare Statsbidrag till Svenska fiskarenas Fortbildning av fiskeri tjänstemän Anslaget bör räknas upp med 15 000 kr.för att täcka de beräknade kostnadema för en fortbildningskurs förfiskeritjänstemän. Kostnader för fortbildning avfiskeritjänstemän bör i mån av tillgång på medel få bekostas från dettaanslag. Med hänvisning till sammanställningen förordar jag att anslaget försupp med oförändrat belopp. JaghemstäUer, att Kungl. att tUl Kursverksamhet på fiskets områdeför /72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 11 57 Bidrag till fiskehamnar m. m. 1969/70 Utgift 519 213 Reservation 4 175 114 1970/71 Anslag 1000 1971/72 Förslag 1 000 Från anslaget utgårbidrag till anläggning eller förbättring av hamn, som fordras för fisket, medhögst 90 »/o av den verkliga byggnadskostnaden. Föreligger särskilda skäl kanhögre bidrag utgå. Från anslaget utgår vidare bidrag till underhåll och driftav fiskefyrar samt till kostnader för uppförande av säkerhetsanordningar tillledning för fiskefartyg. Riktiinjerna för bidragsgivningen finns i prop. 1932:213, 1948: 200, 1962: 1 (bU. 82) och 1964: 1 (bU. Bestämmelsernaför bidragsgivningen är intagna i kungörelsen (1948: 525) angående statsbidragtill byggande av fiskehamnar (ändrad 1969: 314). Med hänsyn till attreservationen pä anslaget vid utgången av /71 väntas uppgå tUlnärmare 2 milj. kr. föreslås att anslaget förs upp med ett formellt belopp av1 . Under denna punkt får jaganmäla fiskehamnsutrednings betänkande om statligt stöd till fiskehamnar (SOU 1970: 5). Nuvarande förhållanden.För att stödja fiskerinäringen har staten medverkat till byggandeav fiskehamnar. Det har skett dels genom att staten själv helt bekostat ochdrivit ett antal fiskehamnar, dels genom att staten lämnat bidrag tillfiskehamnar som ägs av kommuner eller enskilda intressenter. De statiiga fiskehamnarnadrivs och förvaltas av men är bokförda på sjöfartsverketsfond. har staten börjat överlåta mindre hamnar på kommuner ochenskilda intressenter som önskat överta dem för att använda dem för fiske- ochfritidsbåttrafiken. Av ursprungligen drygt 30 hamnar finns i statens ägokvar ett 20-tal. De största hamnarna finns på . Bl.a. finns iGöteborgs och län Hönö-Klåva i kommun med ett 40-tal störretrå-lare och ett 15-tal mindre registrerade fiskebåtar samt Grundsundi kommun med ett 30-tal fiskebåtar nämnda år. Vidare finns i Hallandslän i med ett 30-tal större och mindrefisketrålare samt i Morups kommun med ett 20-tal fiskebåtar.Ytterligare en större hamn finns på sydkusten, nämligen Nogersund i Mjällbykommun, , med över 40-talet båtar . I fråga om vissa av dekvarvarande statliga fiskehamnarna pågår f. n. förhandlingar om försäljningtill resp. kommuner. Detta gäller bl. a. Hönö-Klåva och . 1971:1 BUaga 11 58 Bidragsgivningenregleras i den förut nämnda kungörelsen angående statsbidrag till byggande av fiskehamnar. Bidrag kan utgå tillanläggning eller förbättring av hamn som erfordras för fisket. Arbetena skall utföras genom försorg. Bidragkan endast beviljas kommun, aktiebolag eller ekonomisk förening.Bidragsandelen får utgöra högst 90 o/o avden verkliga kostnaden. I kostnadsunderlaget får inte markersättning räknas in. Om hamnen äventillgodoser handelsändamål skall hänsyn tas till detta när bidragetsstorlek bestäms. Högre bidrag än 90 "/o kan utgå när särskilda skälföreligger. Ansökan om bidragskall ges in till vederbörande länsstyrelse som överlämnar den med egetyttrande tUl . Vid ansökningen skall fogas bl. a. arbetsplan iöverensstämmelse med anvisningaroch yttrande av kommunen om företagets nytta för fisket och för den allmännasamfärdseln. överlämnar ansökningen med eget yttrande tillKungl. Maj:t som beslutar om bidrag. Sedanstatsbidrag beviljats skall sluta kontrakt med bi-dragstagarenangående dennes rättigheter och skyldigheter. I kontraktet skall bl. a. tas införbindelse för bidragstagaren att ta upp hamnavgifter enligt taxa somfastställs av för att jämte övriga inkomster av hamnrörelsenanvändas för hamnens underhåll och drift. Bidragstagaren skall också förbindasig att svara för erforderligt övrigt tillskott till hamnens underhåll ochdrift samt att följa föreskrifter beträffande hamnensförvaltning och underkasta sig den kontroll som styrelsen finner behövas. Bidrag till smärre reparations- ochunderhållsarbeten i företrädesvis mindre fiskehamnar kan beviljas avfiskeristyrelsen från reservationsanslagetRestitution av bensinskatt till fiskerinäringen. Anslaget används emellertidockså till olika andra fiskerifrämjande ändamål. Som framgår underanslagspunkten E 7 är anslaget för innevarande budgetår uppfört med . Utredningenföreslår att statsbidrag från anslaget Bidrag till fiskehamnar m. m. även ifortsättningen skall kunna utgå tUl byggande och förbättring av fiskehamnar.Bidragen bör utsträckas till markförvärv som är nödvändiga för självahamnfunktionen. I första hand bör satsas på ett mindre antal utvecklingsbarahamnar för havsfisket. Bidragen bör differentieras så att ett större statligtstöd utgår till en kategori som från såväl hela samhällets som fiskerinäringenssynpunkt lämpar sig som framtida centrala storhamnar för fisket. Ett lägre stödbör utgå tUl en kategori som visserligen är av mindre allmänt intresse men ändåär av betydelse för fiskerinäringen eller för en viss region frånförsörjningssynpunkt. Till övriga fiskehamnar bör bidrag i fortsättningen inteutgå från detta anslag. En koncentration av statsstödet bör eftersträvas ochendast ett fåtal hamnar väljas Prop.1971:1 Bilaga 11 59 utsom uppfyller eller väntas komma att uppfylla de krav på allmän eller annanbetydelse som motiverar statsbidrag. Stödet tUl nämnda kategorier fiskehamnarbör enligt förslaget utformas på följande sätt. Till hamnar med klart påvisbarbetydelse för fiskerinäringen och för samhället i övrigt bör kunna utgå bidragmed högst 80 "/o av kostnaden. Förhamnar där samhällsintresset inte är lika klart uttalat men där starkalokala fiskeriintressen av olika slag föreligger bör bidragsgränsen vara högst60 "/o av kostnaden. Bidrag bör endastbeviljas tUl hamn som ägs och förvaltas av kommun. Kommunen bör åläggas attsvara för resterande del av kostnaden. Därvid bör kommunen intetillåtas ta annat statsbidrag i anspråk. Bidrag bör inte utgå omanläggningsarbete har påbörjats innan ansökningen om bidrag prövats. Vidarebör bidrag inte utgå för belopp varmed den slutliga kostnaden överstiger den i bidragsansökningenuppskattade kostnaden. Har bevUjat bidrag inte tagits i anspråk inom tvåår efter bidragsbeslutet bör bidragsbeloppet återföras till anslaget. I fråga om handläggningen av ärendenrörande statsbidrag från anslaget Bidrag till fiskehamnar m. m. föreslås bl.a. att ansökan om bidrag liksom nu skall passera vederbörande länsstyrelse ochfiskeristyrelsen samt att bidragsbesluten fortfarande skall fattas av Kungl.Maj:t, åtminstone tUl dess att en fastpraxis hunnit utvecklas. Beträffande hamnar som enligt förslagetfaller utanför bidragsgivningen från anslaget Bidrag till fiskehamnar m. m.förordar utredningen att de skaU ges möjlighet att erhålla bidrag på samma sättsom skett via anslaget Restitutionav bensinskatt till fiskerinäringen. Utredningen pekar härvid på sådanahamnar där det förekomraer ett fiske som börstödjas av sociala och sysselsättningsmässiga skäl. HärtiU kommerintresset att förhindra kapitalförstöring. Så länge fiske pågår i hamnar avdenna tredje kategori bör bidrag ges till visst underhåll av hamnarna. Efterett bortfall av bidrag från fiskehamnsanslaget till dessa hamnar bliremellertid restitutionsanslaget helt otillräckligt. Utredningen föreslårdärför att anslaget ökas och endast till en del avräknas mot autoraobilskattemedlen samt därvid eventuellt fårändrad beteckning. Alternativt kankopplingen anslagbensinskatt överges och anslaget sammanslås med detunder anslagspunkten E 3 upptagna reservationsanslaget Främjande i allmänhetav fiskerinäringen. Det bör klart utsägas hur stor del av anslaget som skaUanvändas för fiskehamnsändamål. Bidrag av detta slag behöver inte förutsättaatt kommunen övertar hamnen i fråga. I detta sammanhang understrykerutredningen möjligheterna att skapa kombinationer av fiske- ochfritidsbåthamnar. Sådana förekommer redan nu på många håll och bidrag tUlbyggnadskostnaderna har i vissa fall lämnats av medel som anvisats tillåtgärder för fritidsbåttrafiken. Avvecklingenav statsägda fiskehamnar bör enligt utredningens upp- Prop.1971:1 Bilaga 11 60 fattning fortsättas till dess om möjligt ingasådana hamnar återstår. Vid avvecklingen av en sådan hamn bör i första handundersökas om den kan fylla någon annan statlig funktion eller om vederbörandekommun har intresse av att överta den. Om så inte är fallet bör hamnen kunnaöverlåtas till privata intressenter som t. ex. fiskehamnsföreningar, båtsällskapo. Sedan en statsägd fiskehamn avvecklats bör den från bidragssynpunktjämstäUas med övriga fiskehamnar. Saknas aUt intresse att överta en viss hamnbör Kungl. Maj:t förklara ej längre vara skyldig attunderhålla hamnen. Innan en sådan hamn överges bör av hänsyn tilltrafiksäkerheten allt lättförstörbart material tas bort. Remissyttranden.Yttranden över fiskehamnsutredningens förslag har efter remiss avgetts avstatens vägverk, , , ,, kommerskollegium, länsstyrelserna i ,, , , , , ,, , , och , ,, och , Svenska kommunförbundet.Svensk fisk, ekonomisk förening och . Vissa avremissinstanserna har bifogat yttranden av olika regionala organ ochsammanslutningar. Inställningen blandremissinstanserna tUl utredningens förslag är starkt delad på vissa punkter.Helt avvisande till förslaget ställer sig , som framhåller attfiskets utövare under nuvarande förhållanden inte kan väntas bära de ökadepåfrestningar av skilda slag som torde uppkomma om förslaget genomförs.Styrelsen hemställer därför att betänkandet inte nu föranleder någon åtgärd ochförordar en allmän översyn av förslaget under medverkan av styrelsen, berördalänsstyrelser och fiskarorganisationer. Av samma uppfattning är som föreslår att även skallmedverka i nämnda översyn. Flertalet remissinstanseransluter sig till ståndpunkten att samhällets insatser i första hand börinriktas på de utvecklingsbara hamnarna. Detta gäller bl. a. ,, kommerskollegium, flertalet länsstyrelser och Svenskakommunförbimdet. Erinringar mot utredningens tankegångar i detta avseendeframförs bl. a. av , som ej kan finna att det i nuvarande lägefinns ett behov av att så markant som utredningen tänkt sig driva utvecklingenmot centrala storhamnar. Enligt styrelsens mening måste man åtskiUiga årframåt räkna med en ökad satsning på medelstora båtar för vilka de nuvarandehamnarna i stort sett fyller alla rimliga krav i fråga om antal, läge, storlekm. Styrelsen hänvisar dessutom till fiskerinäringens på många håll ännustarkt beträngda läge.