prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Har tvisten redanhänskjuiits till nämnd, kan skiljedom dock påkallas munlUgen inför nämnden. I ärende som nämnd harall avgöra genom skiljedom gäller lagen (1929: 145) om skiljemän, i den mån ejannat följer av denna lag. Vardera parten svarar för sin kostnad i tvist somavses i 9 kap. 10 eller 14 §, 10 kap. 6 § eller 12 kap. 49 eller 55 §jordabalken, 5 § lagen (1957: 390) om fiskearrenden eller 7 § sista stycketbostadsrättslagen (1971: ). Ansökani fråga som avses i 4 § första stycket 5 skall vara skriftlig samt innehållauppgift om den berörda fasligheten och dess ägare samt sökandens yrkande ochgrunderna för delta. Vad som föreskrives i 8 § andra och tredje styckena ägermotsvarande tillämpning. Ansökani fråga som avses i 4 § första styckel 6 skall vara skriftlig samt innehållauppgift om den berörda fastigheten och dess ägare samt sökandens yrkande ochgrunderna för detta. Vad som föreskrives i 8 § andra och tredje styckena ägermotsvarande tillämpning. ---- till förhandling. ----------- i frågan. Lämnar part ej frivilligttillfälle till besiktning eller till granskning av kontrakt eller annanhandling som rör arrende- eller hyresförhållandet och är av betydelse för ärendet,får nämnden förelägga honom vite. Vad som sagts nu gäller ej, om nämnden ärskiljenämnd. Lämnar part ej frivilligt tillfäUelill besiktning eller lill granskning av kontrakt eller annan handling sora rörarrende-, hyres- eller bostadsrättsförhållandet och är av betydelse förärendet, får nämnden förelägga honom vite. Vad som sagts nu gäller ej, omnämnden är skiljenämnd. 22§ Om rält för part att klandra be- Om rätt för part alt klandra be- slutav nämnd i arrende- eller hyres- slut av nämnd i arrende-, hyres- el-fufsffinns bestämmelser i 8 kap. 31 § ler bostadsrättstvist finns bestäm- och12 kap. 70 § jordabalken samt 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden. Motbeslut, varigenom nämnd avvisat ansökan som avses i 8, 11, 13 eller 14 §,avskrivit ärende enligt 8 eller 10 § eller utlåtit sig om ersättning enligt 20§, får talan föras genora besvär. Detta gäller dock ej beslut om avskrivning,när ärendet kan återupptagas. Mot annat beslut av nämnd i arrende- eller hyrestvistfår talan föras endast i samband med sådan klandertalan som avses i första styckel. Besvärshandlinganskall inges till fastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 §jordabalkan samt 17 § lagen (1957:390) ora fiskearrenden inom fråndet att klaganden fick del av beslutet. I övrigt äger 52 kap. 2, 3 och 512 §§rättegångsbalken motsvarande till-länipning. Bestämraelse som avser hovrättgäller därvid i stället faslig-helsdomstolen. Mol fastighetsdomstolens beslutfår talan ej föras. melseri 8 kap. 31 § och 12 kap. 70 § jordabalken, 16 § lagen (1957:390) omfiskearrenden samt 75 § bostadsrättslagen (1971: ). Motbeslut, varigenom nämnd avvisat ansökan som avses i 8, 11, 13 eller 14 §,avskrivit ärende enligt 8 eller 10 § eller utlåtit sig om ersättning enligt 20§, får talan föras genom besvär. Detta gäller dock ej beslut om avskrivning,när ärendet kan återupptagas. Mot annat beslut av nämnd i arrende-, hyres-eller bostadsrättstvist får talan föras endast i samband med sådanklandertalan som avses i första stycket. BesvärshandUngen skallinges till fastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 § jordabalken, 17 § lagen (1957:390) om fiskear renden samt 76 § bostadsrättslagen (1971: ) inom från det att klaganden fick del av beslutet. I övrigt äger 52 kap. 2, 3 och 512 §§ rältegångsbalken motsvarande tillämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i stället fastig hetsdomstolen. Mot fastighetsdom stolens beslut får talan ej föras. ----- av nämnden. Talan om utdömande av vitesom förelagts någon enligt denna lag föres, efter anmälan av nämnd, avåklagare vid fastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 §jordabalken samt 17 § lagen (1957: 390) om fiskearrenden. Talan om utdömande avvite som förelagts någon enligt denna lag föres, efter anmälan av nämnd, avåklagare vid fastighetsdomstol sora avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 §jordabalken, 17 § lagen (1957:390) 0111 fiskearrenden samt 76 § bostadsrätlslagen(1971: ). omändring i lagen ( 7)Förslag tiU Lag ) om införande av nya jordabalken Härigenom för ordnas, alt51 § lagen ( jordabalken skall ha nedan angivna lydelse. ) om införande av nya (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Om särskilda skäl föreUgger,kan medge undanlag från 12 kap. 15 § andra stycket första punktennya balken i fråga om lägenhet, vilken innehaves på grund av sådan upplåtelseav andelsrätl som avses i punkt 2 övergångsbestämmelserna till lagen (1968:702) om förskott vid upplåtelse av bostadsrätt, m. m. Om särskilda skälföreligger, kan medge undantag från 12 kap. 15 § andra stycketförsta punkten nya balken i fråga om lägenhet, vilken innehaves på grund avsådan upplåtelse av andelsrätt i förening eller aktiebolag som avses i punkt 15övergångsbestämmelserna till bostadsrättslagen (1971: ). ' Lydelse enligt prop. 1970: 145. Maj:ts proposition nr 1971 Utdragav protokoU, hållet i lagrådet . tillhandakommet utdrag av protokoll över justitieärenden,hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av , i statsrådetden , hade Kungl. Maj:t förordnat, att enligt 87 §regeringsformen lagrådels utlåtande skulle inhämtas över upprättade förslagtill 1) bostadsrättslag, 2) lag om ändring i , 3) lag omändring i utsökningslagen (1877: 31 s. 1), 4) lag om ändring i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar, 5) lag om ändring i lagen (1969: 246) omfastighetsdomstol, 6) lag om ändring i lagen om arrendenämnder ochhyresnämnder, 7) lag om ändring i lagen om införande au nya jordabalken. Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, hade inför lagrådet föredragits av hovrättsfiskalenInge . Näri gäUande rätt föreskrives att intygsgivare skall vara trovärdig torde häriligga ett krav att han skall vara ojävig. I förslaget har detta krav ansettsböra komma till elt mera direkt ullryck i lagtexten. Detta sker genoin att iandra stycket fjärde punkten av förevarande paragraf föreskrives att motintygsgivare gäller sarama jäv som mot domare. Vissa av de i 4 kap. 13 § rältegångsbalkenupptagna domarjäven lorde också i och för sig kunna erhålla motsvarandetillämpning beträffande inlygsgivare; detta gäller t. ex. om punkt 4 som skulleinnebära att ledamot av bostadsrättsföreningens styrelse ej kan utfärda intyg.Många av domarjäven kan emeUertid icke få någon tillämpning i fråga om inlygsgivare.HärlUl kommer att del i vissa Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 253 fallkan vara aktuellt alt vid bedömande av jävsfråga beträffande intygsgivarebeakta icke endast hans förhållande till bostadsrättsföreningen utan även hansförhållande till den organisation eller del företag som bildat föreningen. Idessa fall koramer den föreslagna hänvisningen endast all avse regeln i pimkt 9i den nämnda paragrafen i , som helt allmänt föreskriver jävom det föreligger annan särskild omständighet än som nämnts tidigare ilagrummet vilken är ägnad atl rubba förtroendet lill domarens opartiskhet imålet. I det av departenientschefen nämnda exemplet att jävsfrågan rör någonsom är anställd i den organisation eller del företag som bildat föreningen fåralltså spörsmålet avgöras med hänsyn till huruvida anställningen är av sådanart att den är ägnad alt förringa vederböran-des lillförlitiighet som inlygsgivare.Regeln i punkt 9 är emellertid ej något för doinarjäv speciellt utmärkande ulanär uttryck för en mera allmän jävsgrundsats; jämför likartade bestämraelser t.ex. i 5 kap. 6 §, 6 kap. 2 och 9 §§ saml 40 kap. 2 § . Medhänsyn till del anförda synes kravet på intygsgivarens opartiskhet ej böraanges genom hänvisning till domarjäven utan genom en självständig bestämmelse.En sådan bestämmelse torde, i anslulning till den förut berörda allmännajävsföreskriften för domare, kunna erhålla denna avfattning: Till intygsgivarefår ej utses någon, beträffande vilken det föreligger omständighet som är ägnadatl rubba förtroendet till hans opartiskhet. EnUgt5 § första stycket i förslaget får, innan den slutliga kostnaden för husetredovisats, bostadsrätt lill bosladslägenhet icke upplåtas utan tillstånd avlänsstyrelsen. Stadgandetraotsvarar närmast 29 § första styckel i kommittéförslaget sora rör viUkorenför ingående av förhandsavtal. EnUgt 30 § i sarama förslag skall förhandsavlalsom ingåtts i strid mol 29 § första stycket vara ogiltigt. Iförevarande paragraf har däremot icke intagils någon föreskrift ora verkan avupplåtelse i strid mot 5 § första stycket. stadgande härom synes börameddelas. Fallet torde böra jämställas med det fall som avses i 7 § andrastycket, då upplåtelse skett i strid mol 3 § sista stycket. Lagrådet förordardärför att första punkten i 7 § andra styckel vidgas att även avse upplåtelse istrid mot 5 § första stycket. Om så sker, bör andra punkten i samma styckejämkas så att såsom utgångspunkt för uppsägningstid upptas den tidpunkt då bostadsrättshavarenfick kännedom om förhållande som bort föranleda att ny ekonomisk planupprättades eller ora att tillstånd av erfordrades, dock ejsenare än från upplåtelsen. Ombostadsrätt upplåtits innan ekonomisk plan upprättats eller i strid mol deformella föreskrifterna i 6 §, kan med slöd av reglerna i första styckel avförevarande paragraf upplåtelsen förklaras ogiltig och föreningen förpliktasatt ersätta den till vilken upplåtelsen skett för skada som han Maj:ts proposition nr 1971 lidit.De föreslagna reglerna innebär atl föreningen blir skyldig att återbära alltvad som erlagts med anledning av upplåtelsen, såsom upplåtelseavgift,grundavgift och årsavgift, men att föreningen, om tillträde skett, äger tillgodoräknasig vederlag för atl lägenheten brukats; om den lill vilken upplåtelsen skettåsamkats annan skada skall även denna ersättas av föreningen. För det fall altbostadsräll upplåtits ulan att bestämmelsema i 3 § sista stycket om nyekonomisk plan iakttagits ges i andra stycket av förevarande paragraf reglersom utformats på annat sätt. Enligt förslaget skall en sådan upplåtelse ickeanses ogiltig, men bostadsrättshavaren skall under vissa förutsättningar efteruppsägning kunna frånträda bosladsrälten; denna övergår då genast tillföreningen som har att till bostadsrättshavaren utge skälig ersättning förbostadsrätten och gottgöra honom för skada. I nu avsedda fall har, liksom i defall som behandlas i första stycket, upplåtelse skett i strid motlagbestämmelser som det närmast ankommit på föreningen all iakttaga. Även i övriglär de fall som avses i paragrafens båda stycken så likartade alt det synesnaturligt alt ersättningsfrågorna i samband med avvecklingen av det ekonomiska mellanhavandeti alla fallen regleras på likartat sätt. EnUgt lagrådels mening bör del avlagtexten klart framgå atl bostadsrättshavare, som med slöd av andra stycket frånträderbostadsrätten, har rätt att återfå vad han inbetalat till föreningen medavdrag, om tiUträde skett, för skäligt belopp som vederlag för lägenhetensbruk. Upplages, såsom ovan förordats, i andra styckel av paragrafen ävenbestämmelse om upplåtelse i strid mot 5 § första styckel bör vad som anförtsgälla även i fall då bostadsrätt av sådan anledning frånträdes. Lagrådet förordar altandra styckel erhåller följande lydelse: Har upplåtelse skett i strid med 3 §sista stycket eller 5 § första stj-cket, fär bostadsrättshavaren efteruppsägning frånträda bostadsrätlen, om han var i god tro när upplåtelsenskedde. Uppsägning skall ske inora från det bostadsrättshavarenfick kännedom om förhållande som bort föranleda atl ny ekonomisk planupprättades eller om atl tiUstånd av erfordrades, dock ej senareän från upplåtelsen. Sker uppsägning, övergår bostadsrätten genast tillföreningen. Föreningen skall lill bostadsrättshavaren återbära vad han betalatmed avdrag, om tillträde skett, för skäligt vederlag för lägenhetens nyttjande.Bostadsrättshavaren har även rätt lill ersättning för skada. Har lägenheten tillträtts,skall hyresavtal anses ingånget för tiden från uppsägningen, om bostadsrättshavareni uppsägningen begärt all få kvarbo i lägenheten. Beträffande Iredje stycketi paragrafen förordar lagrådet, med hänsyn till atl det kan dröja åtskillig tidinnan hyresvillkoren blir slutligt bestämda, all andra punkten ändras så allhyra skall betalas enligt vad föreningen bestämt i fråga om årsavgift. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 255 Omden som förvärvat bosladsrält vid exekutiv auktion eller offentlig auktion enUgt10, 12 eller 37 §§ i förslaget inte antagils till medlem i föreningen, skallföreningen enligt andra stycket i förevarande paragraf lösa bostadsrätten motskälig ersättning. Såvitt gäller förevarande paragraf lorde innebörden av vaddepartementschefen anfört om begreppet skälig ersättning vara, atl det vidauktionen uppnådda priset väl under normala förhållanden bör kunna tjäna tillupplysning om bostadsrättens marknadsvärde men alt det icke ensamt skall varaavgörande för vad föreningen har att betala i lösen till förvärvaren.Ersättning för bostadsrätten skall utgå raed belopp som är att anse som skäligtäven ora förvärvaren betalt högre pris vid auktionen. EnUgt60 § gällande lag fordras för giltigheten av föreningsbeslut av den innebördsom avses i punkt 1 av förevarande paragraf att samtliga bostadsrättshavarevilkas rält beröres av ändringen biträtt beslutet. Komraitténföreslog (107 §), att regeln skulle uppmjukas så att beslutat skulle kunnafattas av två tredjedelar av de bostadsrättshavare vilkas rätt var beroende avbeslutet men alt för beslutets giltighet i sådant fall skulle fordras all delgodkändes av domstol. Iförevarande paragraf har, för fall då ej alla berörda bostadsrättshavarebiträder beslutet, såsom giltighetsvillkor upptagits, att beslutet fattats påtvå på varandra följande föreningsstämmor och på den sista stäminan biträtts avrainst tre fjärdedelar av de röstande. Skälen till ändringen har icke närmareberörts i reraissprolokollel. Såsommotiv till nu gällanda regel (se NJA 11 1950 s. 497 f och 527 f samt Siljeströra-Svennegård:Lagen oni bostadsrättsföreningar 5 uppl 1965 s. 153) anfördes, att en ändringav en lägenhets andelsvärde medförde motsvarande ökning eller minskning avinnehavarens andelsrätt i föreningen samt all särskilt om förändringen vidtogasförst sedan föreningen längre lid varit i verksamhet och antingen husets värdestegrats eller den ursprungliga skulden minskals en förändring iförhållandet mellan de olika bostadsrättshavarnas andelsrätl skulle kunnainnebära ell betänkligt ingrepp. Ävenom, såsom kommittén anfört, en viss uppmjukning bör ske av kravet på samtyckeav alla berörda bostadsrättshavare, synes del remitterade förslaget innebäraen avsevärd försvagning av en bostadsrättshavares skydd mot övergrepp från enmajoritet; kravet på två slämmobeslut innefattar ej något verkningsfullt skydd. Skulleen majoritet bestående t. ex. av samtliga innehavare av bostadsrätt lillbostadslägenheter sedan föreningen varit i verksamhet beslutahöja grundavgiften för en bostadsrätt till en butikslokal, kan detta 256 KungL Maj:ts proposition nr 1971 innebäraatt ägaren av butiken får skyldighet att inbetala ell kanske betydandetilläggsbelopp avseende den förhöjda grundavgiften. Såsom departementschefenframhållit har visserligen den ifrågavarande bostadsrättshavaren ined hänsyntill den uppkorana väsentUga avgiftshöjningen enligt 23 § rätt att efteruppsägning frånträda avtalet och kan enligt 24 § därvid erhålla skäligersättning för bostadsrätten. En höjning av grundavgiften i elt fall av detslag som här sagts varigenom bostadsrättshavaren tvingas bort från fastighetentorde emellertid i många fall kunna anses innebära ett betänkligt ingrepp ihans beslående, i princip lill liden obegränsade nyttjanderätt. Med hänsyn tilllagstiftningens uppgift all skapa trygghet synes därför finnas starka skäl attett skydd mot obefogade ändringar av grundavgiften av den art som kommitténföreslagit upptages i lagen. Såvittframgår av remissprolokollet har i avgivna yttranden icke riktats erinran mot kommiltéförslagetpå ifrågavarande punkt. EnUgl lagrådets mening synes emellertid varalämpligare, all den prövningsrätt som enligt förslaget tillagts allmän domstoli stället uppdrages åt hyresnämnden. Denföreslagna lagtexten ger intryck av all ändring av grundavgift kräverkvalificerad majoritet endast om ändringen medför rubbning av boslads-rältshavarnasinbördes rättigheter och skyldigheter. Innebörden torde emellertid vara atlkvalificerad majoritet skall krävas så snart del inbördes förhåUandet mellangrundavgifterna förändras oavsett om detta inverkar på bostadsrättshavarnasrättigheter och skyldigheter. Avanförda skäl hemställer lagrådet, att punkten 1 i 60 § ändras sålunda: 0111beslutet innebär ändring av grundavgift och medför rubbning av det inbördesförhållandet mellan grundavgifterna, atl samtliga bostadsrättshavare som beröresav ändringen biträtt beslutet eller alt beslutet biträtts av minst tvåtredjedelar av dessa bostadsrättshavare och godkännes av hyresnämnden. Ändras60 § på sätt som ovan föreslagits lorde härav böra föranledas all i 77 § förstastyckel intages föreskrift, att lalan icke får föras raot hovrätts dom i frågasom avses i 60 § första stycket 1. Ipunkten 6 torde för tydlighetens skull böra införas hänvisning även till 4 §andra stycket lagen (1942: 430) om kontroll av upplåtelse och överlåtelse av bosladsrältm. Förslagettill lag om ändring i lagen om ekonomiska föreningar Detremitterade förslaget till bostadsrättslag har uppbyggts efter de riktUnjerna,all lagen i princip uttömmande skall reglera bostadsrättsföreningarnasförhållanden men atl lagen i de delar där regleringen bör överensstäm- KungLMaj:ts proposition nr 1971 257 mamed vad som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet direkt hänvisar tillmotsvarande bestämmelser i lagen om ekonomiska föreningar. Enär vad som isistnämnda lag är föreskrivet alltså ej skall äga tillämpning påbostadsrättsföreningar i vidare mån än i bostadsrällslagen hänvisas dit, synesen erinran därom böra upptagas såsom en fjärde punkt av 118 § första styckel iallmänna föreningslagen. Lagrådetlämnar förslagen ulan erinran. Enligt förslaget till bosladsrältslagskall samtliga uppkommande utgifter i princip läckas av årsavgifterna.Förslaget innehåUer därför inte några särskilda regler om s. k. särskilttillskott. På grund härav föreslår lagrådet atl bestämmelsen i 64 § andrapunkten civUförsvarslagen (1960: 74) angående beslut om särskilt tillskott får ulgå. 258 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet på . StatsministernPalvie, ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,, , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter geraensamberedning raed statsrådets övriga ledamöter lagrådels yttrande över förslagtill 1) bostadsrättslag, 2) lag om ändring irättegångsbalken, 3) lag om ändring i utsökningslagen(1877: 31 s. 1), 4) lag om ändring i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar, 5) lag om ändring i lagen(1969: 246) om fastighetsdomstol, 6) lag om ändring i lagen(1970: 998) om arrendenämnder och hyresnämnder, 7) lagom ändring i lagen (1970: 995) om införande av nya jordabalken. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Jagansluter mig lill vad lagrådet uttalar i fråga om 4 § bostadsrättslagen.Paragrafen bör avfallas i överensstämmelse med lagrådets förslag. Lagrådetföreslär att 7 andra stycket vidgas att även avse upplåtelse i strid med 5 §första styckel. Jag delar lagrådets uppfattning att upplåtelse som har skettulan alt lämnat behövligt tillstånd bör medföra rätt för bostadsrättshavarenatt efter uppsägning frånträda bostadsrätten. Sådan rätt bör enligt min meningdock föreligga oberoende av god tro hos bostadsrättshavaren. Vidare böruppsägning inte få ske sedan tillstånd lill upplåtelsen har lämnats och inteheller efter det att föreningen enligt 5 § andra stycket skulle ha kunnat fåtillbaka ställd säkerhet. Sker uppsägning, bör sora lagrådet föreslår de i 7 §andra styckel angivna rättsverkningarna inträda. I enlighet med vad jag nu haranfört föreslår jag atl 7 § kompletteras med regler för det fall upplåtelsehar skett i strid med 5 § första stycket. Lagrådetföreslår vidare att ersättningsregeln i 7 § andra stycket formuleras om. Jagkan inle biträda detta förslag, vilket skulle få till följd allersättningsfrågan i dessa fall får bedömas enligt andra regler än som gäller iövriga situationer när bostadsrätt efter uppsägning har övergått till Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 259 föreningen,t. ex. vid uppsägning på grund av höjda avgifter (23 och 24 §§). Som jag harframhållit i remissprotokollel torde ersättningen för bosladsrält som frånträdsi nära anslulning lill upplåtelsen ofta kunna bestämmas till belopp motsvarandeerlagd grundavgift. Lagrådetsförslag till ändring av 7 sista stycket bör godtas. Jaginstämmer i lagrådets uttalande om innebörden av 13 §. Denav lagrådet föreslagna ändringen i 60 § bör godtas. Enligt min mening kanemellertid klandertalan enligt 75 § inle anses vara någon lämplig form förfullföljd mot hyresnämnds beslut i ärende om godkännande av föreningsstämmobeslul,eftersom del inle är fråga om partstvist i egentlig mening. Talan mol nämndensbeslut bör i stället föras genom besvär. Bestämmelser härom bör tas in i 75och 76 §§. 77 § bör kompletteras på sätt lagrådet föreslår. Deav lagrådet föreslagna ändringarna i övergångsbestämmelserna till bostadsrättslagensamt i föreningslagen bör godtas. Vidare bör den av lagrådet föreslagnaändringen i civilförsvarslagen (1960: 74) vidtas; Förslagettill bostadsrättslag innehåller i 76 § andra styckel en regel ora fastighetsdoraslolssammansättning i bostadsrältstvist. En erinran ora denna bestämmelse föreslåsintagen i 3 § lagen om fastighetsdomstol. Med hänsyn till alt frågan omfastighetsdomstolarnas sammansättning f. n. är föremål för överväganden inomjustitiedepartementet (jfr Stencil Ju 1970:27) och atl förslag härom tordekomma alt läggas fram riksdag bör nämnda bestämmelser utgå här ochnågon ändring i lagen om fastighetsdomstol alltså f. n. inte göras. Utöverde ändringar som följer av vad jag nu har anfört bör vissa redaktionellaändringar vidtas. a. bör bestämmelserna i 67 § bostadsrättslagen delas upppå två paragrafer, vilket medför omnumrering av de följande paragraferna i lagen. Jaghemställer att Kungl. Maj:t föreslär atl antaga _ dels de tilllagrådet remitterade lagförslagen med undantag av förslaget till lag omändring i lagen (1969: 246) om fastighetsdomstol med vidtagna ändringar, delsupprättat förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74). Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj :l Konungen alt till skall avlålasproposilion av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 260 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Propositionen....................................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll......................................... .... 1 Lagförslag........................................................................... .... 3 1) Förslag till bostadsrättslag............................................... .... 3 2) Förslag till lag om ändring irättegångsbalken....................... ... 20 3) Förslag till lag om ändring i utsökningslagen ..................... ... 21 4) Förslag till lag om ändring ilagen om ekonomiska föreningar.... ... 22 5) Förslag till lag om ändring ilagen om aiTcndenämnder och hyresnämn- der.......................................................................... ... 23 6) Förslag till lag om ändring ilagen om införande av nya jordabalken.. 28 7) Förslag tiU lag om ändring icivilförsvarslagen...................... ... 28 Utdrag avstatsrådsprotokollet .................... ... 29 1. Inledning ...................................................................... ... 29 Gällande lagstiftning ochbostadsrättsinstitutets utveckling....... ... 31 Kommitténs förslag ochremissyttrandena.............................. ... 33