prop · FU034 · 1971-12-31 00:00:00 — och hävdar attbyggnadsforskningsavgift skall erläggas av de egenregibyggande statliga ochkommunala verken, eftersom kostnadsbelastningen skall vara konkurrensneutral.Svenska kraftverksföreningen hänvisar till promemoria upprättad av VÄST. Idenna anför stiftelsen att den inte kan finna annat än att de skäl som vid avgiftensinförande föranledde alt kraftindustrin lämnades utanför i allt väsentligtbestår. Föreningen har tidigare framhållit att samma avgiftsskyldighet böråvila den enskilda och kommu- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 41 nalakraftproduklionssektorn som den statliga. I vårt land har man strävat efter atthålla lika taxor och villkor för elström levererad av staten och för elströmlevererad av enskilda och kommunala företag. Det är därför viktigt att man integenom avgifter mer belastar den ena sektorn än den andra. Detta framstår somett starkt skäl för att arbeten som avser produktion, överföring ochdistribution av elektrisk kraft även i fortsättningen bör vara befriad från byggnadsforskningsavgifl.Bl.a. som en följd av att kraftindustrins byggnadsarbeten inle åladesskyldighet atl betala byggnadsforskningsavgift bildade de 31 större enskildaoch kommunala kraftföretagen VÄST. De bidrag som företagen lämnar tillstiftelsen torde väsentligt överstiga den byggnadsforskningsavgift som dessaföretag skulle komma att erlägga. Stiftelsen understryker att man behandlarfrågor av så speciell natur att de torde kunna framgångsrikt lösas endast genomdirekt medverkan av kraftindustrins specialister. I flertalet frågor bedriverstiftelsen verksamheten i direkt samarbete med . Inom centrala driftledningenhar man beslutat inrätta ett organ för central samplane-ring.Miljökonsekvenser av kommande stora energiproducerande anläggningar kominersåledes alt behandlas inom kraftindustrins egna organ. Beträffande några typer avanläggningsverksamhel gör , ochSvenska kommunförbundet . uttalar attträdgårdar, parker, rekreations- och idrottsanläggningar, fritidsanläggningaroch andra typer av grönområden saknas i utredningens redovisning. Styrelsenförutsätter att så väsentliga delar av region- och samhällsplaneringen somlandskap, park och trädgård kommer att ingå i begreppet anläggningsverksamhet.Bland befintliga organisationer på forskningsbedrivande nivå inom dessaområden nämner styrelsen och statens lantbruksförsök.Svenska kommunförbundet anser att det inte klart framgår om allanläggningsverksamhet skall omfattas av avgiftsplikt, t. ex. anläggningar förbad, sport och friluftsliv, parkanläggningar, civilförsvarsanläggningar och destruktionsan-läggningar.Enligt vattenfallsverket framgår det inte av utredningens definition vilkengränsdragning som avses gälla i fråga om montage på byggnadsplatsen. Verketförutsätter att montage av generatorer och annan elektroteknisk utrustning, ångturbiner,pannor, kärnreaktorer och annan värmeteknisk utrustning, vattenturbiner, Iraverser,damm- och intagningsbehov o. d. inte kommer att avgiftsbeläggas. Sådanaarbeten kan enligt verket inte anses ingå i begreppet anläggningsarbete. Kostnadseffekterav en utsträckt avgift tas upp av , statens vägverk. säger attutredningsförslaget för del kommer att medföra kostnadsökningframför allt för entreprenader beträffande mastbyggen och kabelanläggningar.För kabelanläggningar beräknas merkostnaden lill ca . per år.Dessutom skulle byggnation. Maj:ts proposition nr 1971 fundamenl,förekommande väganläggningar samt köp av högspännings-ström komma att beröras.Kostnadsökningen för inom entreprenadverksamhet torde enligt statensvägverk kunna beräknas till ca 0,5 milj. kr. För bidragsverksamhet tillkommunalt och enskilt vägbyggande kan kostnadsökningen beräknas till sammabelopp. framhåller att den föreslagna utvidgningen avavgiftsskyldigheten enligt utredningens beräkning för kommunernas egenregiverksamhelskulle betyda en årlig avgiftsbelastning på f.n. ca 3,5 milj.kr., vartillkommer övervältrad avgift på de anläggningsarbeten som kommunerna låter utförapå entreprenad. Denna senare kostnad kan uppskattas till 3 å 4 milj. kr. Enligt skuUe denföreslagna utvidgningen beträffande de kommunala investeringarna inomva-sektorn ge avgiftsmedel på ca 2 milj. kr. Utredningensförslag att byggnadsforskningsrådets ansvarsområde skall utvidgas tillanläggningsverksamhet har tillstyrkts av de remissinstanser som har yttrat sigöver förslaget. framhåller att förslaget medför attplanverkets och byggnadsforskningsrådets ansvarsområde kommer att stämmabättre överens. Det av rådet stödda forsknings- och utvecklingsarbete som gerkunskapsunderlag lill plan- och byggnormer kommer sålunda att täcka en störredel av planväsendets område. Detta är enligt planverket av stort värde,eftersom erfarenheten inom byggsektorn är att resultat från forskning ochutveckling snabbast och effektivast når till praktisk tillämpning genom attresultaten utnyttjas som underlag för normer. förbyggnadsforskning anser det väsentligt att anläggningsforskningen samordnasmed byggnadsforskningen genom rådet. Varje annan lösning skulle enligt rådetförsvåra den utveckling som pågår mot en Samlad syn på en totalsamhällsbyggnadsprocess. KTH delar utredningens uppfattning att bådebyggforskningen och anläggningsforskningen tillhör samhäUsbyggandet i vidmening. En uppsplittring av dessa forskningsområden skulle därför varaolycklig. Förslaget att byggnadsforskningsrådet skall vara samordnande synesdärför riktig. Beträffandepersonalresurserna inom statens råd för byggnadsforskning anför rådet attutvidgning av rådets ansvarsområde innebär att rådet kan behöva vidga sin basoch atl kansliets resurser måste byggas ut. I rådet finns f. n. företrädare förmaterialindustri, allmännyttigt och kommunalt bostadsbyggande,byggnadsentreprenörer, konsulter med huvudvikt på samhällsbyggande och bjggnadskonstruktioner,tekniska högskolor och miljövård samt statligt husbyggande och statlig tillsynav bostadsbyggandet. Inom rådel är redan sakkunskap på anläggningsområdet välföreträtt. Vid en utbyggnad bör emellertid övervägas om inte ytterligare någonperson som företräder delta område och även någon med erfarenhet avarbetsplatsens problem bör beredas plats i rådet. Utökningen av rådet böremellertid begränsas lill högst två personer. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 43 byggforskningsrådetför framtiden får sådana personalresurser att ett långsiktigt program förforskning och metodutveckling kan utarbetas. De ökade intäkterna frånanläggningsbranschen bör medföra en teknisk upprustning av rådets kansli samtidigtsom rådets tekniska sakkunskap bör ökas genom att antalet rådsledamöter ökas.Även , Ingen-iörsvetenskapsakademien och LO förutsätteratt rådet omorganiseras och anpassas till det vidgade ansvarsområdet. NBDförordar att rådets styrelse utökas med en representant från anläggningssidaninom byggnadsindustrin. Enligt HSB bör rådets ledamotsantal ökas till tolv utomordföranden. Detta innebär att HSB inte delar utredningens uppfattning atlföreträdare för anläggningssidan skall tillsättas först vid uppkommandevakanser inom rådet. Statensråd för byggnadsforskning och Ingeniörsvetenskapsakademien förutsätter attstatens anpassas till det utökadeforskningsområdet. och avråder däremotfrån att institutets kompetens vidgas med hänsyn till den risk för splittringav institutets arbete som det skulle medföra. Förslagetatl avgift skall tas ut på löner som avser tillverkning av monteringsfärdigbyggnad eller del av byggnad tillstyrks av flertalet remissinstanser. SAF,, , , SBEE och Svensk byggtjänstavstyrker förslaget. Blandde tillstyrkande remissinstanserna anser , och utredningens synpunkter på förlill-verkningsprohlemetbeaktansvärda och anser i likhet med utredningen det vara rimligt atl avgiftsbeläggaden förtillverkning som motsvarar traditionell tillverkning på byggnadsplatsen.Riksskattenämnden och framhåller att man genom utvidgningen når en merajämlik behandling när det gäller avgiftsplikten,, vilket från materiellsynpunkt måste anses tillfredsställande. för byggnadsforskning ochLO åberopar som motivering för att godta utvidgad avgiftsskyldighet densnedbelastning från avgiftssynpunkt som beror på olika användning avförtillverkade enheter. pekar på elttidigare uttalande där institutet har framhållit alt forskningsvolymen görsberoende av byggnadsverksamhetens omfattning mätt i sysselsättning, ökadproduktivitet, som forskningen avses främja, ger inte utslag iforskningsresurserna. Omfördelning från rörlig till stationärbyggnadstillverkning som är en sannolik form för produktivitetsökningenminskar forskningsvolymen. Enligt TIBO berör förslaget de medlemmar som tillverkarmonteringsfärdiga byggnader eller monteringsfärdiga byggkomponenter, t. ex. utfackningsväggar,dvs. samtliga trähusfabriker och därtill ett begränsat antal snickerifabriker. Maj:ts proposition nr 1971 Organisationenunderstryker önskvärdheten av forskning bl. a. beträffande monteringsbarakällargrunder för småhus. förutsätter att den industriella husproduktionen inte kommer attbelastas hårdare än platsbyggen. De företag som berörs avförslaget lorde i vissa fall komma att få svårigheter att skilja mellanförtillverkning för husbyggnads- och anläggningsändamål resp. för industrielltändamål, yttrar och bygg-industrialiseringsutredningen.Delta torde i synnerhet gälla lättbetongfabrikerna, tillverkare avventilationssystem och förelag inom träbranschen. Inom dessa företag används istor utsträckning samma personal för avgiftspliktig som för inte avgiftspliktigtillverkning. Utredningens förslag kan därför, anför byggindustrialiseringsutredningen,ge upphov till administrativa svårigheter inom företagen och verka hämmande påutvecklingen mot ökad färdigställningsgrad inom materialindustrin. och atl arbetsgivarnas redovisning av uppgifter för avgiftsberäkningeni viss mån får schabloniseras. De avstyrkanderemissinstanserna har inriktat sin kritik i huvudsak på de besvärligagränsdragnings- och kontrollsvårigheter som uppstår. Sålunda hävdar NBD attutredningens definition av vad som avses med byggnad eller del av byggnad integer tillräcklig precisering av begreppet. Samma uppfattning har SAF som anseratt det uppstår sådana avgräns-ningsproblem att förslaget i praktiken tordevara ogenomförbart. saknar nämligen resurser och det kansättas i fråga om det över huvud taget är möjligt att med utgångspunkt iutredningens förslag göra avgränsningar. a. på trä- och stålsidanförekommer inte sällan en integration så till vida som ett företags verksamhetavser såväl råvaruut-vinning som beredning och tillverkning av element. Det ärenligt SAF inte klart vilka led som skall omfattas av avgiftsskyldighet. Detskulle vara orimligt om t. ex. råvaruulvinning drabbas av avgift. Enligt SAF ärdet också väsentligt atl åtskillnad görs mellan komponenter avsedda att ingå ielement samt byggnadselement. Denna gränsdragning är dock svår. SAF säger detvidare vara rimligt atl den del av produktionen som är avsedd för export intebelastas med avgift. , SBEF och NBD framhålleratt en ständig anpassning av avgiftsområdet blir nödvändig med hänsyn till dentekniska utvecklingen. och betonar att komponentindustrin lägger nedmycket stora belopp på eget forsknings- och utvecklingsarbete. Hela denna industrigrenär ett resultat av ett intensivt detalj forskningsarbete på företagsnivå.Organisationerna finner det därför oriktigt att produkterna skall belastas medytterligare forskningskostnader. Avgiftsbeläggning avförtillverkning av olika slag av byggkomponenter skulle enligt Svensk byggtjänsti viss mån motverka den trend mot ökad förtillverkning som redan finns och somanses medföra mera rationell och arhelskraftsbesparande produktion. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 45 Samtligaremissinstanser som har uttalat sig om utredningens förslag att undanta företagmed mindre än tre årsarbetare från avgiftsskyldighet tillstyrker förslaget. Riksförsäkringsverketframhåller alt förslaget innebär en väsentlig förenkling även om det medförvissa tröskelproblem. För verkets del medför den föreslagna minimigränsen eninte obetydlig lättnad i debiteringsarbetet. Verket utgår från attminimigränsen, uttryckt i en avlöningssumma i enlighet med utredningensförslag, kommer att ligga väsentligt över den högsta avlöningssumman eftervilken arbetsgivaravgift debiteras på debetsedel. F.n. kan skattedebiteradearbetsgivare inte urskilja byggnadsforskningsavgiften på debetsedeln.Genomförs förslaget vinner man den fördelen att arbetsgivare inte riskerar attbli påförd en byggnadsforskningsavgift som eventuellt är felaktig men som haninte kan kontrollera. Betydande administrativa förenklingar kan enligtriksskattenämnden vinnas genom utredningens förslag utan störreavgiftsbortfall, vilket måste anses vara en fördel. Problemkommer enligt vad NBD anför att uppstå för förelag som ligger i gränszonen. Dekommer inte vid årets början att veta om de kommer att belastas med avgift,vilket försvårar kostnadskalkyleringen. Vidare kommer en eventuell övergångtill uppbörd via mervärdeskattesystemet att medföra ännu en ändradgränsdragning. Dessa olägenheter torde enligt delegationens uppfattningemellertid kompenseras av de administrativa fördelarna. Maj:ts proposition nr 1971 6.Avgiftens storlek och statens bidrag Statensvarade ensam för finansieringen av det centrala forskningsorganets verksamhetfram då forskningsavgiften infördes. 1 samband härmed bestämdesatt staten skulle vara befriad från avgift för sitt byggande i egen regi. Igengäld skulle staten även i fortsättningen lämna bidrag till forskningen iform av anslag på driftbudgeten till det centrala forskningsorganetsadministrationskostnader och till forskningsverksamheten. Det statliga bidragetskulle ha samma omfattning som närmast före forskningsavgiftens införande, ca400 , vilket förutsattes minst motsvara vad staten skulle ha erlagt iforskningsavgift, om staten hade varit avgiftsskyldig. En orsak till attstaten inte skulle betala avgift var atl denna avgift inte kunde debiteras påsamma sätt som för andra byggnadsföretagare, eftersom staten inte betaladeolycksfallsförsäkringspremier grundade på lönesummor. början utgjorde det statliga bidraget en betydlig del av de sammanlagdainkomsterna till fonden för byggnadsforskning. har den statliga andelenprocentuellt minskat. Särskilt , då inkomsterna avforskningsavgiften började sliga brant, har statens andel sjunkit, trots attstatens bidrag har räknats upp i anslutning till höjningarav avgiften. Från atl ursprungligen ha utgjort ca 1/6 av de sammanlagdainkomsterna till fonden har andelen gått ned till 1/15 /70.Denna nedgång föranledde statens råd för byggnadsforskning att i sinanslagsframställning för /69 begära en ökning av statens bidragsom var mer än proportionell till den höjning av forskningsavgiftens ultagsprocentsom då hade beslutals. Detta krav bifölls dock inte av statsmakterna (prop.1968: 1 bil. 13 s. 132). Höjningarnaav statsanslaget har skett i proportion till höjningarna av avgiften. Näruttagsprocenten ökades från 0,20 till 0,40 fördubbladesockså statsanslaget. När ultagsprocenten senare har höjts till 0,60 haranslaget stegvis höjts motsvarande. Någon direkt och automatisk koppling finnsinte till omfattningen av statens egenregibyggande. Storleken av del statligahusbyggandet har av allt att döma inte undersökts, vare sig närforskningsavgiften infördes eller i samband med' anslagshöjningarna. Ianslutning till att bidraget höjdes uttalades bl. a. att bidraget bordeberäknas så att del uppgår till ungefär samma belopp' som staten skulle ha fåttskjuta till om avgiftsplikt hade förelegat i fråga om statens byggande (prop.1967: 100 s. 221). Enligt produktionsstatistiken för utgjorde statensandel av husbyggandet (egen regi) av. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 47 En motsvarande beräkning som utredningen har gjortför åren 19641966 ger vid handen att den statliga andelen då var ungefärdensamma som . Det bidrag som stålen lämnade till byggnadsforskningenunder uppgick genomsnittligt till av de sammanlagdainkomsterna till fonden eller ca 1,5 milj. kr. Av detta beloppmotsvarade ca . eller en byggnadsforskningsavgift på detstatliga husbyggandet i egen regi. För /71 utgör statsbidraget2,4 milj. kr. Föratt belysa vad en utvidgning av avgiften till anläggningssidan och en jämnfördelning av bidraget lill forskningen skulle innebära för statens delredovisar utredningen följande räkneexempel. I produktionsvärde äranläggningssidan i runda tal hälften så stor som hushyggnadssidan. Omforskningsavgiften med husbyggandet som underlag ett visst år antas inbringa 35milj.kr. skulle en utvidgning av avgiften till anläggningssidan teoretisktmedföra ökade avgiftsinkomster med 17,5 milj.kr. I realiteten skulle dock bara60 % av detta belopp eller ca 10,5 milj.kr. inflyta (ca 7 milj.kr, från deenskilda företagarna och ca 3,5 milj.kr. från kommunerna), eftersom avavgiftsunderlaget utgörs av statlig verksamhet i egen regi. Om man utgår frånantagandet att staten skulle betala bidrag i förhållande till sin andel avanläggningsverksamheten, skulle bidraget uppgå till skillnaden mellan de nunämnda beloppen eller ca 7 milj.kr. Härtill skulle sedan komma motsvarandebidrag för husbyggnadsverksamheten. Denna är som framgått obetydlig. F.n.utgör ca 2,2 milj.kr. av statsanslaget på 2,4 milj. kr. bidrag utöver enproportionell statlig forskningsavgift. Om även denna del ökas proportionellt lillanläggningssidans produktionsandel skulle statsanslaget bli ca (7-|-0,2-f2,2-I-1,1) 10,5 miij. Mot räkneexemplet kanenligt utredningen invändas att staten finansierar ett utvecklingsarbete överde olika »tekniska» verkens budget och att denna finansiering enligtutredningens förslag skall fortsätta. Detta sker emellertid redan på husbyggnadsområdel.Anläggningsområdet får också och har under en följd av år fått bidrag frånhusbyggandet genoin att byggnadsforskningens resultat har kunnat användas ianläggningsverksamheten. Det är därför rimligt att forskningens fortsattaexpansion finansieras genom en motsvarande insats från anläggningsverksamhetenoch att i stället ytterligare höjningar av uttagsprocenten kan uppskjutas. Hurstort det sammanlagda statliga bidraget skall vara är enligt utredningenytterst en fråga om vilka resurser statsmakterna vill satsa på forsknings- ochutvecklingsarbete och hur fördelningen mellan finansiering överbyggnadsforskningsfonden och över andra organ bedöms i budgetarbetet. Etttotalt bidrag till forskning och utveckling som svarar mot en ]\Iaj:ts proposition nr 1971 direktforskningsavgift på statlig egenregiverksamhel torde dock vara en rimlig undregräns. Utredningen anser attvarje statligt verk skulle kunna i ett utvecklat programbudgetsystem betalaavgift direkt till fonden. Det direkta statsanslaget skulle då kunnainskränkas till att motsvara sådan allmän löpande verksamhet som i principborde finansieras över statsbudgeten men där en finansiering överbyggnadsforskningsfonden kan vara praktisk som ett medel alt uppnå ökadsamordning. En sådan reform bör dock initieras från utvecklingen avprogrambudgetsystemet i statsförvaltningen. kan finna bör anläggningssidan principiellt betala samma avgift somhusbyggnadsverksamhet i relation till produktionsvärdet. Även av administrativaskäl bör ultagsprocenten vara samma. I annat fall skulle företag med blandadverksamhet få fortsätta med en uppdelad redovisning. Inga skäl talar hellerför en differentiering. Utredningenföreslår att avgiften för anläggningsverksamhet tas ut med samma procenttal avlönesumman som för husbyggnadsverksamhet, dvs. , samt attstatsanslaget räknas upp i förhållande därtill. Endaststatens råd för byggnadsforskning, SAF, , NBDoch SBEF gör invändningar mot utredningens förslag om statens bidrag tillbyggnadsforskningen. förbyggnadsforskning upplyser att rådet i sin petita för /72 harbegärt kompensation för pensioneringskostnader som debiteras rådet för forskareanställda vid universitet och högskolor. Pensionskostnaderna kan vid enutvidgning lill anläggningsområdet uppskattas till ca 1,5 milj.kr. Rådet ansermed hänsyn därtill att det statliga anslaget lill utvidgad byggnadsforskningför bör vara 12 milj.kr. För /70 har Kungl. Maj:t begärt2,4 milj.kr. som statsanslag för byggnadsforskning. Ombyggnadsforskningsavgiften utökas lill anläggningar bör enligtrådets åsikt statsanslaget för byggnadsforskning för /71 höjas till 1/2 (2,4-f 12) = 7,2 milj.kr. Övriga remissinstanser somhar erinringar mot förslaget anser att staten successivt bör öka sin andel frånnuvarande Vis till V2. Dessa remissinstanser framhåller att en sådan fördelningmellan näringsliv och stat har varit riktmärke för de avtal ombranschforskningsinstitutet som har träffats med olika branscher. De ökade medel som enligtutredningens förslag kommer att tillföras byggnadsforskningsfonden kommerenligt statens råd för byggnadsforskning att delvis tas i anspråk förspeciella forskningsbehov inom anläggningsområdet. En del kan tas i anspråkför uppgifter som är gemensamma för husbyggnads- och anläggningsområdena.Härigenom kan me- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 49 dellösgöras för en önskvärd utökning av insatserna även för den speciellahusbyggnadsforskningen utan att uttagsprocenlen för byggnadsforskningsavgiftenbehöver höjas. Detta kan emellertid endast i tiden något förskjuta den höjningsom annars hade varit nödvändig. SAFoch NBD framhåller atl byggnadsforskningen har fått alltmertvärvetenskaplig inriktning. Det är en naturlig utveckling som det inte finnsskäl att erinra mol under förutsättning att kostnaderna fördelas på ett rimligtsätt mellan de berörda parterna. och att byggnadsforskningsavgiften till belastar produkten, medanallmänna forskningsmedel inom andra branscher belastar produkten . Några remissinstanseranser att uttagsprocenten bör sänkas så att man tills vidare får oförändratsammanlagt avgiftsuttag. Sålunda ser och som en brist att den forskningsbedrivande nivån har utelämnats. Det ärangeläget att sådana former skapas för den statliga forskningen att bättrekontakt nås mellan forskningen och producentledet. Organisationerna hemställerom överläggningar i dessa frågor. Med hänsyn härtill avstyrker de tills vidareett oförändrat procentuellt uttag på ett utvidgat avgiftsunderlag. Inte hellerSAF anser att det torde vara möjligt att på ett rationellt sätt tillgodogörasig medelsökningen. EIO och förordar att man först redovisar aktuellaforskningsprojekt innan man skaffar fram medel. 6.4Byggnadsforskningsrådets anslagsframställning för /72 Isin anslagsframställning för /72 har byggnadsforskningsrådethänvisat till sina uttalanden i remissyttrandet över utredningens betänkande.Rådet har således hemställt atl anslaget för nämnda budgetår förs upp med 12milj. samt alt anslaget för innevarande budgetår räknas upp med 4,8 milj.kr. 4 Bihang till protokoll 1971. Maj:ts proposition nr 1971 Departementschefen 7.1 Inledande synpunkter Byggnadsforskningbedrivs i såväl offentlig som enskild regi. En betydande del är förlagd tillde tekniska högskolorna, men som jag har redovisat i det föregående bedrivsforsknings- och utvecklingsarbete på byggnadsområdet också av olikabranschforskningsinstitut och inom statliga verk samt offentliga och enskildaföretag. har staten gjort insatser för att samordnabyggnadsforskningen. I detta syfte inrättades ettstatligt samordnande organ, vars verksamhet finansierades med statliga anslag.År 1953 ombildades detta organ till statens , somfick till uppgift atl ta initiativ till och fördela medel tillbyggnadsforskning och själv bedriva sådan forskning. Då beslöts också attverksamheten skulle finansieras genom att en särskild byggnadsforskningsavgifttogs ut av arbetsgivare inom byggnadsbranschen och avsattes till en fond,byggnadsforskningsfonden. Staten befriades från avgiftsskyldighet men skullealltjämt anslå medel lill verksamheten.