prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Tab. T 6 Beställningar och effektueringar avtelefonapparater Telefonapparater, flyttn. uppgåtUl samma antal som /70, dvs. Den för innevarande budgetår fastställdainvesteringsramen beräknas trots omdisponering av tiUgängliga resursericke kunna medge instaUation av mer än ca 285 000 apparater, vilket innebär attorderstocken den 30.6.1971 skuUe bli ca 66 000 apparater. För /72 beräknas antaletbeställningar tiU 300 000. Med utgångspunkt från att för budgetåret1971/72 och kommande budgetår tUldelas medel, som gör det möjligt atteffektuera 300 000 telefonapparater ,skuUe med antagen beställningsingång orderstocken vid utgången /72 bibehållas vid 66 000 föratt sedan successivt avtrappas till 26 000 vid utgången av /76. Antalet beställda flyttningar är somframgår av tabellen betydligt större än antalet beställda nya telefonapparater.Sålunda beräknas antalet bestäUda flyttningar för /72 komma attuppgå tUl ca 500 000. Den resursinsats i form av personal och kapital som krävsav for att utföra en beställd flyttning av en telefonapparat är storoch närmar sig i många fall kostnaden för att effektuera en beställning av enny telefonapparat. Det stora medelsbehovet för lokalnätberor bl. a. på den omfattande nybyggnationen av bostadshus i de stora ochmedelstora städerna, som medför stort behovav nya lokalnät för att säkerstäUa framkomligheten samt på den nödvändigasaneringen av de äldre lokalnäten. Det befintliga nätet måste byggas ut i sammatakt som nya abonnentanläggningar tillkommer såväl i samband mednyinstallationer som flyttningar. Saneringen av de äldre lokalnäten medförinte endast minskade driftstömingar utan även minskade underhållskostnader förnäten i fråga. Utbyggnader avengångskaraktär i lokalnäten utgörs främst av kabeltunnlar i och ochsådana kan bli aktuella även 1971:1 BUaga 8 Kommuniliationsdepartementet 159 iandra större städer. I storstäder med en mängd kablar är tunnlar utefter vissahuvudsträckningar den biUigaste och den enda realistiska lösningen för framförandet av kablar.Kablarna erhåller ett skyddat läge, oberörda av ofta förekommandegatuarbeten. Underhållet underlättas ochförbilligas i hög grad liksom även dragning av nya kablar. Investeringamaav engångskaraktär beräknas till ca 20 milj.kr. Det stora behovet av medel förfjärrskriftutrustning (telegraf-, telex-ochdatautrustning) beror huvudsakligen på det ökade behovet inom datakommunikationsområdet. Dataöverföring kan skeöver det allmänna telefon- och telexnätet eller över fasta förhyrda telefon-och telegrafförbindelser. F. n. används huvudsakligen det allmännatelefonnätet för dataöverföring. Härvid måste man utnyttja s. k. modemerför att omvandla datasignaler till sådanform att de kan överföras på telefonförbindelser. Antalet installerademodemer har fördubblats och uppgick den tiU 780.Nästan samma ökningstakt kan enligt gjorda prognoser förväntas , vUket innebär att antalet modemer 1975 skulle uppgåtill ca 20 000. För /72 har televerketberäknat det för förbindelseanläggningar behövliga beloppet tiU 156,8milj.kr., vUket belopp är avsett att fördelas enl. tabell T 7. Tab. T 7 Förbindelseanläggningar Utökning av telefon- och Specifikation rörande fjärrförbindelseaiUäggningar lämnasi tabell T 8. Som framgår avspecifikationen ingår kostnader för pågående byggnad av dennordiska jordstationen i i i medelsförbrukningen för /72 med 2,7milj. HittiUs har telefontrafikens ökning rikstrafikökningen är f. n. i huvudsak varit bestämmande för utbyggnadstakten förfjärrförbindelseanläggningar. Den framtida utbyggnadstakten kommer däratöveratt bli beroende av förväntad kraftig expansion av datatrafik 1971:1 Bilaga 8 160 Tab. T8 Fjärrförbindelseanläggningar (milf. I Anläggningar påbörjade före 1:7.1971 Koaxialanläggningar JönköpingGudhem KristianstadMarkaryd NorrköpingFårhultKalmar VästeråsÖrebro () KristianstadKarlskrona StockholmSträngnäs med grenkoppling till SundsvallSkellefteåLuleå Radiolänkar FalunMora GöteborgMalmö Göteborgnorska gränsen MoraMalungHagfors StockholmGöteborg SundsvallUmeåBoden SundsvallÖstersund 4,4 2,1 4,7 0,7 0,8 3,5 6,9 5,8 0,8 0,5 3,9 0,1 0,2 0.6 3,3 4,8 II Anläggningar avsedda att och på även av bildtelefontrafik.För datatrafiken förutses uppbyggnad av ett separat datanät med idriftsättningomkring mitten av . Utvecklingen inom den mycket frekvenskrävandebildtele-fonin, som f. n. är i ett inledande försöksstadium, är svårare attförutse. För att de förväntade behoven skall kunna tillgodoses på ett tekniskt- 1971:1 BUaga 8 161 ekonomisktoptimalt sätt förutsätts att en planmässig successiv utbyggnad sker enUgt ettlångsiktigt utbyggnadsprogram. En långsiktig plansom sträcker sig in för utbyggnad av det befintiiga fjärrnätethåUer f. n. på att slutbearbetas. Utbyggnadsplanen är baserad på utnyttjning av koaxialkablar med60-MHz-system. En provanläggning av en 60-MHz koaxialanläggning mellanVästerås och påbörjas under innevarande budgetår. Detta nya60-MHz-system får en kapacitet som motsvarar 10 800 telefonförbindelser pertubpar. Hittillsvarande system har en maximikapacitet som motsvarar 2 700telefonförbindelser per tubpar. Ett ökandemedelsbehov föratses , vilket sammanhänger med den ovan nämnda tänktautbyggnaden av ett separat aUmänt datanät. Det aUmänna telefonnätet innebär inte enidealisk lösning för överföring av data då det byggts upp för ett helt annatändamål. De tekniska nackdelama utgörs avlånga uppkopplingstider, begränsad överföringshastighet främst i detkortväga nätet och en med hänsyn till dataöverföringaUtför hög avbrottsfrekvens. För vissa tillämpningar planeras av olikaintressenter därför separata datanät uppbyggda av fasta förbindelser förhyrdafrån , även om trafikens omfattning i och för sig inte aUtidmotiverar fasta förbindelser. Man kan förvänta att ett stort antal individuelladatakommunikationssystem kommer att inrättas . Detta kan ledatUl olika systemlösningar, vilket medför svårigheter vid ett framtidasamarbete meUan de olika näten. Det är därför angeläget för attmöta den väntade utvecklingen genom insatser som tar sikte på att ge kundernabästa tänkbara service och utnyttja tUlgängliga resurser på ettriktigt sätt. En samordning och standardisering inom datakommuhika-tionsområdetbedöms bäst kunna ske genom att inrättar ett separat allmänt datanät,tUl vilket kunder av olika kategorier kan anslutas. Målsättningen är att enförsta utbyggnad av det nya datanätet skall kunna tas i trafik . Det förkopplingstekniska anläggningar behövUga beloppet under /72 har beräknats tiU 170mUj. enligt följande specifikation. ' milj. kr. Automatisering av telefonstationer 1,1 Utökning av telefonstationsutrustning 144,7 Telegraf- och telexutrustning 24,2 I det beräknadebehovet ingår 1,1 milj. kr. avseende resterande automatisering inomnorra distriktet. I och med utgången av budgetåret 6 1971. 1971:1 Bilaga 8 162 1971/72slutförs automatiseringen av den manueUa lokaltrafiken. Under juni 1972beräknas de sista 25 stationema inom riktnummerområde bU överfördatiU automatisk drift. Det under rabriken Utökning avtelefonstationsutrastning upptagna beloppet om 144,7 milj. kr. avser i huvudsakden utbyggnad av befintUga stationer, som är nödvändig för att kunna ta emotnya abonnenter och ny trafik. I beloppet för telegraf- ochtelexutrustning ingår ett belopp om 16,1 milj.kr. för en automatisk telegramförmedlingscentral vid ,det s.k. , som kommenteras i det följande. har gjort enrad rationaliseringar för att söka bromsaden ogynnsamma lönsamhetsutvecklingen inom telegrafgrenen. Dennaverksamhetsgren, som är äldsta, har alltmer karakteriserats avvikande trafikutveckling och kraftigt stegrade kostnader, främst beroende påökade lönekostnader för den förhållandevis stora personalen. Sammaförhållanden råder i de flesta andra västeuropeiska länder. Tankar har funnits att mot bakgranden avden dåliga lönsamheten lägga ner telegraf grenen. Efter noggrann prövning bl.a. med hänsyn till den intemationellatelegramtrafiken, särskilt med mindre välutvecklade teleländer haremellertid en sådan åtgärd f. n. befunnits orealistisk. För att genom rationalisering förbättralönsamheten i telegrafgrenen startade ett arbetemed att göra en kravspecifikation för en automatisk telegramförmedlingscentral.Under detta arbete togs kontakt medSveriges meteorologiska och hydrologiska institut () som hade liknandebehov av en automatisk telegramförmedling. Det visade sig att detskulle vara lönsamt för och att gå samman i en gemensamutrastning, vari skulle hyra telegramförmedlingstjänstav . Med utgångspunkt från en gemensam kravspecifikation har endatoranläggning (Univac 418-III) bestäUts . EiJigt uppgjortkontrakt skall och trafik vara överförd till den nyautrastningen . Radioanläggningar för kommersiell trafik Det för /72 behövligabeloppet har beräknats tiU 11,9 milj.kr. varav 7,3 för kust- och fartygsradiooch 4,6 för fortsatta ombyggnadsarbeten för . I det för kust- och fartygsradio upptagnabeloppet ingår 2 milj. kr. förkomplettering av större fartygsradiostationer och Göteborgs kustradiostationmed utrastning som möjliggör övergång från radiotelegrafi tiUautomatisk telextrafik. Resterande belopp beräknas bli Prop.1971:1 BUaga 8 ] 63 behövligtför radioinstallationer i kontraherade fartygsbyggen samt till utrastning förden fasta radiotrafiken. har lagtfram förslag till olika arbeten för vilka medelsförbrakningen under /72 beräknas uppgå tiUsammanlagt 14,5 milj. kr. Dessa investeringar bör i sin helhet omedelbartavskrivas genom anslag på driftbudgeten. Den närmare motiveringen till deföreslagna investeringarna har verket lämnati en särskild skrivelse . Med hänsyn till slarivelsensart torde någon närmare redogörelse för innehållet i densamma inte böra lämnastill statsrådsprotokoUet. Skrivelsen torde få bringas till kännedomi samband med att handlingarna i ärendet ställs till vederbörande utskottsförfogande. Liksom för tidigare budgetår har verketföreslagit én delpost för diverse och oföratsett. Denna post har upptagits till3 milj. kr. eller samma belopp som verketenligt bemyndigande av Kungl. Maj:t under /71 får ta ianspråk för sådana arbeten och anskaffningar,vilka inte ingår i det av departementschefen förordade investeringsprogrammet. har i skrivelsen lämnatsedvanlig redogörelse fÖr användningen avanslagsposten under det gångna budgetåret. Av redogörelsen framgår att detdisponerade beloppet, 3 mUj. kr., använtstill en rad smärre telefon- och telegrafstationer. Höjning av maximibeloppet för rörliga kredit I skrivelse harteleverket hemställt om höjning av maximibeloppet för rörligakredit i riksgäldskonto ret. Behovet av rörelsemedel för televerketsverksamhet täcks genom ett antal olika finansieringskällor. Som förlagskapitaldisponerar verket ett fast rörelsekapital på 83,4 milj. kr. harvidare fått utnyttja det balanserade randradioöverskottet. Andrafinansieringskällor utgörs avleverantörsskulder, ej inlevererade överskottsmedel m. m. Det ytterligare behov av rörelsemedel som inte kantillgodoses på något av de här angivna sätten täcks genom rörlig krediti . Maximibeloppet för den rörliga krediten är f. n. Behovet av rörelsemedel i ärfrämst en följd av de stora fordringar som verket ständigt har på sina kundergenom nuvarande» långa kredittider. För tiden fram till den 30 juni 1972förutser en ytterligare ökning av de utestående fordringarna genomrö- Prop.1971:1 BUaga 8 164 Vidare förutses en viss ökning av i olika förråd bundet kapital. På grand av de nämnda faktorema hemstäUerteleverket om en höjning av maximibeloppet för den rörliga krediten från 400milj. till 625 milj. kr. har avgett detyttrande som redovisats under rubriken (s. 48). För /70 uppgickinvesteringsramen för investeringar i teleanläggningar tUl 592milj. kr., vilket belopp förbrukades helt. Investeringsramen för innevarandebudgetår angavs i prop. 1970: 1 (bU. 8, s.157) tUl 592,1 milj. kr. Efter beslut i anledning av prop.1970: 128 (SU 131, rskr 295) höjdes ramen med 6 milj. kr. för aktieteckning iELLEMTEL . Maj:ts beslutden sänktes ramen med 3,5 mUj. på grand av kon-jutUcturbetingadsenareläggning av vissa byggen. Maj:ts beslut den 2 oktober1970 höjdes ramen med . på grand av markförvärv.Investeringsramen för /71 upppgår därmed tiU 595,3 milj.kr. För /72 har televerketföreslagit en medelsförbrukning av 699 milj. kr. Som framgår av den föratredovisade investeringsplanen förkommunikationsverken har jag tillstyrkt en medelsförbrukning av 624,9 milj.kr., vilket i förhållande till statsverkspropositionen förinnevarande budgetår innebär en uppräkning med ca 33 milj. kr. Av följande sammanstäUning framgår hur investeringsbeloppetungefärligt kan beräknas komma att fördela sig på olika objektsgrupper. Avsammanställningen framgår även utfallet för /70 och denberäknade medelsförbrakningen för /71. Prop.1971:1 BUaga 8 165 Vad gäUerfastigheter och byggnader bör den av mig förordade investeringsramen möjUggöra igångsättningunder /72 av ett tiotaltelefonstationsbyggnader samt ett antal arbetscentraler. Investeringsramengör det vidare möjligt att igångsätta byggnadsarbetena för ett av de planeradestorförråden. När det gäUertelefon- och fjärrskriftaiUäggningar beräknas medelstilldelningen bl. a.möjUggöra anskaffandet av en automatisk telegramförmedlingscentral vidStockholms telegrafstation. Slutbetalning av jord-stationen förtelesateUitförbindelser i beräknas ske under budgetåret. Den större delen av beloppet förobjektsgrappen avser den utbyggnad av telenätet som erfordras på grand avökningen av antalet abonnenter och denäimu kraftigare ökningen av teletrafiken. I och med utgången av /72kommer hela den inländska telefontrafiken att vara automatiserad. Därmedslutförs en rationalisering som pågåttsedan 1920-talet och som lett till stora serviceförbättringar för abonnenternasamtidigt som de gjorda rationaliseringsvinsterna konunit abonnenterna tillgodo i fomi av låga teleavgifter. Investeringama iradioanläggningar för kommersiell trafik avser dels fortsatta ombyggnadsarbeten för Hörbykortvågsstation, dels radiout-rastning på fartyg och i kustradiostationer. Beloppet förförsvarsberedskap avser investeringar i försvarsbered-skapsanläggningar vid , vilka ienlighet med vad som skett bör avskrivas . Chefen förfinansdepartementet förordar därför deima dag (bil. 19 till denna proposition)ett avskrivningsanslag på driftbudgeten av 8,5 milj. kr. Anslaget tiU teleanläggningar m. m. börberäknas med hänsyn till att en marginal utöver investeringsramen bör finnasför att möjliggöra en av konjunkturmässigaeller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrakningen. Med hänvisning till vad jag sålundaanfört förordar jag att medel för nästabudgetår anvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /72 624,9 Avgår beräknad ingående behållning 56,0 Eriorderiigt anslag /72 631,4 hemställan om höjning avmaximibeloppet för verkets rörliga kredit i från 400 till 625milj. Behovet av rörlig kredit efter den 1 juli 1972fömtsätter jag skall kunna reduceras genom en omläggning av televerketsfaktureringssystem så att det stora beloppet för kundfordringar kan minskas. 1971:1 Bilaga 8 166 Jag hemstäUer, att Kungl. 1. tiUTeleanläggningar m. m. för /72 anvisa ett investeringsanslag av . 2. uppdra åt fuUmäktigei att för beredande av ytterUgare rörelsemedel åt televerkettUlhandahålla verket en från 400 000 000kr. ökad röriig kredit. 1971:1 Bilaga 8 Kommuniltionsdepartementet 167 Av balansräkningen per den 30 juni 1970för statens jämvägar framgår, att tillgångama uppgick till sammanlagt 9 341milj. kr., varav för affärsbanenätet 4 405 milj. kr. belöper på fast egendom, 3341 milj. kr. på raUande materiel och fartyg m. m., 288 milj. kr. på inventarieroch förråd samt för det ersättningsberättigade nätet, 763 milj. kr. på fastegendom och 38 milj. kr. Återstoden belöpte på poster avfinansiell natur. Kapitalbehållningen uppgick den 30 juni1970 till 2 782 milj. kr. Under /70 ökade SJ:s fond med 114milj. Driftöverskottet under /70utgjorde 52 milj. kr. Därvid har tidigare avsatta pensionsmedel tagits ianspråk med 30 milj. kr. I skrivelse den 22augusti 1970 och i anslutning därtUl lämnad komplettering har statens jämvägar hemställt ominvesteringsanslag för /72. JSmvägar m. m. 1969/70 21100 000 382 200 000 366 400 000 1970/71 36900 000 367 600 000 '377 600 000 1971/72 26 900 000 469 200 000 '451000 000 departements- chefen 26 900 000 363 600 000 '355 000 000 Utvecklingen av statens järnvägars rörelse m. m. har transportarbetetsökningstakt i SJ:s godstrafik varit snabbare än tidigare och uppgått till igenomsnitt . Deima utveckling har burits upp av den godatransportkonjunkturen och möjliggjorts genom utbyggnad av de fastaanläggningamas kapacitet på affärsbanenätet samt utökning och modemisering avlok- och vagnparken. Jämvägamas dominans ilandtransportarbetet på avstånd har minskat successivt fram tiUmitten av . 1971:1 BUaga 8 168 senastefyra åren har emellertid järnvägarnas relativa andel av land-transportarbetetvarit i stort sett oförändrad. ökade godstransportemakraftigt, vUket får ses mot bakgrand av industrins produktionsökning och denexpanderande utrikeshandeln. Trots strejken vid steg SJ:s totalagodstransportarbete jämfört med tiU 14,9 miljarder tonkm ochden transporterade godsmängden tiU 60 milj. ton. Vagnslasttrafiken inklusive lapplandsmalmökade mätt i tonkm.Utlandstrafiken exklusive malm över expanderade än kraftigareeUer . Den svarar nu för av vagnslasttrafikenmätt i tonkm. Inkluderas lapplandsmalmen blir motsvarande andel . I den inländska trafiken ingår dessutom en betydande anslutningstrafik tilloch från hamnar vUken avser gods till ochfrån utlandet. Även systemtransporterna, i vilka järnvägstransporten integrerasi produktionsprocessen genom i förväg programmerade tågrörelser, visadekraftig uppgång. SJ har utvecklat sådana transportlösningar förbl. a. skogsprodukter, malm, oljor, koks och cement i samverkan med berördaindustrier. Vagnslasttrafikens tillväxttakt låg underförsta kvar nivå trots bortfallet av malmtransporterunder strejken vid . Exkluderaslapplandsmalmen tilltog alltså vagnslasttrafikens expansion , vilket bl. a. sammanhänger med de omfattande transportema på grand avstormfällningen imder senhösten 1969, den stränga vintem samt utlandstrafikensfortsatta expansion. På grand härav ökade vagnamijs omloppstider, vilket varbesvärande med hänsyn tUl transportefterfrågan. hartransportarbetets tiUväxttakt varit lägre. Under nästan råddevagnsbrist främst på öppna vagnar. Bristen tiUtog under senare delen av årettUl följd av den starka transportefterfrågan. Olika åtgärder vidtogs för attsnabba upp vagnomloppen. Kapaciteten på var hårtutnyttjad . Sedan produktionen vid LKABåterapptogs i full skala i febraari 1970 har transportemas omfattning legatnära gränsen för banans kapacitet med den typ av rallande materiel som nuanvänds. StyckegodstrafUcens nedgång blev under år1969 betydligt mmdre . Mätt i ton sjönk trafiken mot igenomsnitt . konkurrenskraft pådetta område väntas bli successivt förbättrad genom oUka kvalitets-höjandeåtgärder bl. a. utökad hemforsling. SJ kommer vidare att inleda prov medstyckegodstransporter i contauier under /72. SärskUdaansträngningar att öka jämvägens andel av de större styckegodssändningaraa partigodset kommer att göras. 1971:1 BUaga 8 169 meden betydande återhämtning i styckegodstrafiken under de när maste åren. I sin bedömningtill långtidsutredning räknar SJ med en genomsnittlig tiUväxt av dettotala godstransportarbetet på järnväg méd' . Ungefär samma tillväxttakt för utses för vagnslasttrafiken.Styckegodstrafikeii väntas, öka med i genom snitt . Bedömningen för resp. trafiksläg baseras bl. a. på SJ:s kännedom om större transportkorisumenters lokaUsering; produk tion, avsättningsförhållanden ,och transportmetoder. SJ ;har 'v progno sen även sökt beakta det framtidakorikurrensförhållandet mellan laiid-' transportmedlen. Med hänsyn till det av statsmaktema beslutade trans portstödet tiU kan vagnslasttrafikens ökning komma att bli större än som här angetts. . .' . . ' Utvecklingen av SJ:s persontrafik påjämväg har under första delen av 1960-taletvarit ogynnsam. Ar 1968 bröts dock den nedåtgående tendensen både vad gällerantalet resor och persontrafikarbetet uttryckt i personkm. Uppgången iresefrekvensen har samband med den nytillkomnalokaltrafiken med.. pendeltåg i vilken ombesörjspå entreprenad för AB (). Järnvägstrafikensrelativa andel av persontrafiken har minskat, vUket framför allt beror på privatbilismensexpansion. Framför allt har järnvägens andel av de korta resorna minskatkraftigt. Först vid avstånd om ca 100 kmhar järnvägen en marknadsandel på av transportarbetet. Ändelen stiger därefter successivt påallt längre reseavstånd och uppgår till vid resor om minst700 km. ökade antalet resor med 6 %beroende på ökad pendeltågstrafik och en positiv utveckUng av fjärrtågsrésoma även på avstånd där konkurrensen från flygtrafiken är på- tagUgast. Enligt resanderäkningar var sittresoma i fjärrtågen fler än året innan. Utvecklingen var gynnsammast i 1 klass, där affärs- och tjänsteresor dominerar. Även sovvagns-och liggvagnsresoraa ökade. Antalet resor inom avståndsintervallet där konkurrensen från bilismen är hård . har minskat jämfört med föregående år. Den resandetågplan som infördes i maj1968 tillgodosåg bL a. efterfrågan på goda förbindelser mellan. har nya tåg sattsin och restiden förkortats i vissa relationer. anpassadesplatsutbudet ytterligare till ojämnhetema i efterfrågan på så sätt att vissatåg och söndag förmiddagställdes in. Parallellt med .produktförbättringen och produktutvecklingen har marknadsföringen intensifieratsmed ökad personlig bearbetning av marknaden och förstärktareklaminsatser centralt och regionalt. 6* 1971. Prop.1971:1 BUaga 8 170 Totala antalet järnvägsresor väntas kommaatt öka med i genomsnitt för attdärefter stagnera eUer minska något.Reseökning föratses för dels de kortaste avstånden där lokaltrafikenvid storstädema väntas fortsätta att expandera dels för avstånden , där bl. a. relationema StockholmGöteborg ochStockholmMalmö ingår. För övriga avståndsgrupper väntas oförändrateller minskande reseantal. Prognosen byggeri huvudsak på antagandet att hittillsvarande utvecklingstendenser består Uksomnuvarande teknik och prisförhåUande meUan transportmedlen. Sålimda harhänsyn t. ex. inte tagits tiU effekten av höjda tåghastigheten Omfattningen av SJ:s busstrafikförändrades väsentligt i febraari 1969. Till SL överfördes då den busstrafik iStorstockholm som SJ förat bedrivit på entreprenad för SL, motsvarande ca 25 %av SJ:s busstrafikrörelse. SJ:s busstrafikpåverkas negativt av befolkningsutvecklingen i glesbygderna samt av den växande biltätheten.I gengäld ökar skolskjutsarna betydligt. Även trafiken på SJ:s snabbusslinjerökar. trafikerades dessa endast och vid de större helgema.Numera upprätthålls daglig trafik på ett 10-tal linjer med längder upp tUl 500km. Totalt ligger trafikvolymen exklusive för påsamma nivå som föregående år. Färjetrafiken som SJ driver i samarbetemed Danske statsbaner (DSB) och Deutsche Reichsbahn (DR) har ökat starkt under1960-talet. ökningen avser huvudsakligengodstrafik och sammanhänger med utrikeshandelns expansion. Antaletöverförda ton jämvägsgods på lederna TrelleborgSassnitzoch HälsingborgHelsingör har mer än fördubblats ochuppgick tUl ca 4 mUj. Trafiken pågodsleden StockholmNådendal, som startade , har också utvecklatsgynnsamt. Resandetrafiken har haft en svagare utveckling, vilket beror påkraftigt ökad konkurrens från andra färje- och båtleder samt tullrestriktionerm. Såväl jämvägsgodstrafiken som biltrafikenpå färjelederna väntas fortsätta att öka på grand av denväxande utrikeshandeln. På kommer utvecklingen att påverkas avplanema på fasta förbindelser meUan och . Personalantalet har minskat med i. medeltal ca 1 660 personer eUer . ExklusivetUl SL överförd personal var personalminskningen i medeltal 1 470 personereller . har transportprestationerna ökat, vilket speglaren fortgående förbättring av företagets produktivitet. 1971:1 BUaga 8 171 Minskning från föregående år '2 209 '4,4