prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Imporllillväxien har sedan andra halvåret1969 varit hög och en dämpning skedde först under sista kvartalet 1970.Im-porlökoingen för varor exklusive fartyg uppgick lUl 21 0/0 I värde 1970medan volymöknmgen blev 13 o/q. Denkraftiga lageruppbyggnaden synes vara den viktigaste orsaken till denstarka imporltillväxlen under de tre första kvartalen. Underskotteti handelsbalansen exklusive fartyg ökade med 2,2 miljarder norskakronor och uppgick lill 8,4 miljarder. Förbättringen i sjöfartensnettoöverskott motvägdes av nelloin-köp och försäljningar av fartyg.Försämringen i bytesbalansen blev sålunda likaledes 2,2 mUjarder norskakronor. Underskottet uppgick därmed till 1,3 mUjarder norska kronor. Denhöga inhemska efterfrågan och goda förljänslulvecklingen i exportnäringarnabidrog till en kraftig löneglidning inom industrin. Denna beräknas ha uppgåttlill 7 0/0, medan den avtalsmässiga lönehöj-nuigen var 9 0/0. De nominelladisponibla inkomsterna inom den privata sektorn steg med i genomsnitt 17,9 0/0och för gruppen löntagare och pensionärer med ungefär 18,5 0/0. Bidragandehärtill var skatteomläggningen vid början av 1970, vUken medförde eninkomslöverföring netto till den privata sektorn. Transfereringama lillpensionärerna ökade särskilt starkt. Trots en konsumeniprlsuppgång om 10,60/0, steg alltså den reala disponibla inkomsten för löntagare och pensionärermed i genomsnitt 8 o/g. Spridningen i inkomststegringslakt synes ha varit stormellan oUka grupper. Omsvängningen från en hög till en låg konsumlionstillväxtmellan 1969 och 1970 synes ha medverkat lill atl Bil.1 Reviderad nationalbudget för 41 detprivata hushållssparandet kraftigt ökade 1970. Även förelagssparandet gickupp, specielll inom sjöfarlsseklorn och andra exportnäringar. Under1971 förutses atl den inhemska eflerfrågetUlväxlen gradvis kommer all avla.Expansionskraften i den norska ekonomin skuUe emellertid vidmakthållasrelativt oberoende av utvecklingstendenserna i . Ett flertal ålgärderinfördes mol slutet av 1970 i syfte att dämpa efterfrågan samt pris- ochkostnadsstegringama. Skatterna på tobak, alkohol, bensin och eldningsoljahöjdes. Vidare beslöts om prisslopp och förbud mot löneglidning som inle inrymsi löneavtalen. Åtstramningen berörde också stalsulgiflerna saml utlåningen frånkre-dillnslilulen och särskilda åtgärder vidtogs för all dämpa byggnadsinvesteringarna. Deinvesteringsdämpande åtgärderna väntas få effekt först mol millen av 1971,varför Investeringsef terf rågan väntas bli hög även 1971. Uppgifterna omindustrins investeringsplaner visar på en fortsatt ökning men i någotlägre takt än vad tidigare uppgifter gav anledning förmoda. Lagerinvesteringamakan dock antas bli väsentligt svagare 1971. Ökningstakten i realinkomsternablir sannolikt något lägre än 1970 som följd av bl. a. skattehöjningarna samlnågot svagare löneglidning. Den starka tillväxten av realinkomsterna 1970beräknas emellerlid få en kvarstående effekt på konsumlionsulvecklingen 1971.Härtill kommer alt konsumtionen var förhållandevislåg efter skatteomläggningen. Under sådana omständigheter väntas enkonsumtionsslegring med ca 6 o/o 1971. Ökningen av varuexporten exklusivefartyg kan skattas liU 7,5 o/o i volym. Omslaget i lager-utvecklingen förväntasreducera Imporltillväxlen, som har beräknats lill 4 o/o. Sjöfarteninklusive export och import av fartyg förutses ge etl överskott 1971 som ärungefär mindre än 1970, vilket främst är en följdav en fortsall hög nettoimport av fartyg. Dessa antaganden skulle innebära enfortsatt försämring i bytesbalansen och elt underskott 1971 på 2,53 mUjardernorska kronor. Produktionen beräknas, tUl följd av den antagna stimulansenfrån exporten, öka snabbare 1971 än 1970. Uppgången 1971 väntas bli 5 o/o,vilket med en trolig mindre ökning i sysselsättningen förutsätter en väsentligtsnabbare produktivilelsslegring i den norska ekonomin 1971 än 1970. 2t 1971.1 saml. Denfortsall snabbi stigande efterfrågan från utlandet och underförsta delen av 1970 medförde en kraftig ökning av den svenska exporten ävenunder 1970. Exporten exklusive fartyg steg 1969 1970 med närmare 10 o/o,vilket dock innebar en dämpning jämfört med tUlväxten 19681969 som uppgick tUl11 1/2 o/o. Dämpningen av tillväxten kan hänföras lill råvamdeleni av densvenska exporten. Exporten av järnmalm hämmades myckel kraftigt under förstakvartalet som följd av strejken vid och tenderadeefterfrågan inom EEC all försvagas. En vändning i exporlefterfrågan synes ocksåha skett beträffande papper, massa saml järn och stål. Orderslockarna inomdessa industrier var dock vid mitten av 1970 av en sådan storlek allexportleveransema kunde hållas ganska väl uppe . Förråvaruexporten totalt var exportvolymen av ungefär samma storleksom . Tillväxtenav den svenska exporten exklusive fartyg bars således upp av en avsevärd ökningav exporten av färdigvaror. Exporten av verksladsprodukler steg 19691970 med21 o/o i volym mol drygt 13 1/2 o/o 19681969 medan tUlväxten av exporten avövriga färdigvaror dämpades från 19 o/o 19681969 till 13 o/o 19691970.Orderslockarna inom den svenska verkstadsindustrin växte ochstörre delen av 1970 och i samband med del lättande efterfrågetrycket på hemmamarknadenoch en kraftigt ökad sysselsättning kunde verkstadsindustrins exporlleveranseravsevärt öka under loppet av 1970. En viss försvagning av orderingången frånexportmarknaderna ägde dock rum mol slutet av 1970, men verkstadsindustrinsexportorderstockar var ännu myckel stora. Exportprisernasteg 1969-1970 med drygt 8 1/2 o/o, vilket är den snabbaste prisuppgångensedan . Priserna på råvaradelen steg med 12 o/o. Del var den snabbaoch kraftiga efterfrågeökningen för framför allt massa saml jäm och stål, somdrog upp priserna på dessa varor, men även prisema på övriga råvaror stegrelativt kraftigt. Prisindex för exporten av färdigvaror steg med 5 1/2 o/o1969-1970. Denvärdemässiga ökningen 19691970 av exporten exklusive fartyg uppgick tilldrygt 19 o/o (15 1/2 o/o 19681969), vUkel innebar en rejäl uppgång av densvenska andelen av världshandeln efter en minsk- 'Med råvaror avses här trävaror, massa, papper, malm, järn och stål, övrigmetaller, livsmedel samt övriga varor hörande till SITC O4. 1 Reviderad nationalbudget för 43 Exportutvecklingen för olika varugrupper19691971 -3,5 Totala exporten, exkl. ' Värdet avviker från den preliminärautrikeshandelsstatistiken pä grund av definitiva uppgifter för järnmalm.Prisförändringarna är justerade till definitiv nivå. = Prisförändringen för verksladsprodukler kan endast tillmindre del hänföras till rena prisökningar. De prisförändringar som redovisas itabellen är de implicita prisförändringar som framkommer med ledning avutrikeshandelns varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet och motsvarandevärdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringen inom olikavarupositioner. Därigenom registreras inte endast faktiska prisförändringarutan även kvaliletsförändringar och förändringar i fördelningen på varor avolika kvalitet inom olika varugrupper. Normalt lorde huvuddelen av denregistrerade prisökningen för verkstadsprodukterna kunna hänföras till dennastatistiska missvisning. Anm. exportvärden enligt den definitivastatistiken. Samtliga uppgifter avser prognoser. Värdeuppgifterna äravrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentueUa förändringarnatill närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . ning 1968 och en svag återhämtning 1969. Den svenskaandelen av importen lill de nordiska länderna och steg.Exporten exklusive fartyg lill de nordiska länderna ökade med nästan 20 1/20/0 i värde vilket innefattar en uppgång med 35 0/0 av exporten lill Finland.Även den västtyska marknaden var expansiv för svensk export som ökade med210/0. Det synes dock som om exporten tiU föll tillbaka molslutet av 1970. Exporten exklusive fartyg lill ökade med 24 1/20/0. Exporten av fartyg steg med 17 1/2 0/0 i värde och dåexportpriserna på fartyg synes ha stigit kraftigt uppskattas volymökningen lillungefär 4 0/0. Den totala exporten synes därför ha ökat med 9 1/2 0/0 19691970 mol 120/0 19681969. Exporten av sågade och hyvlade barrträvaror uppgick under1970 till 6 877 tusen kbm (1 472 lusen slds), vilket innebar en ökning med 90 tusenkbm (19 tusen slds) eller knappt 11/2 0/0 . Exportökningen hängdeframför allt samman med ökad förbrakning i och samlkraftigt ökad export till vissa . Den svenska andelen avde västeuropeiska ländernas sammantagna import synes dock ha minskat. Den svenskaexporten lill SlorbrUannien minskade 19691970 med 9 0/0 avspeglande enkraftig nedgång av den svenska andelen av importen lUl . Under1970 steg den kanadensiska andelen som följd av minskad efterfrågan på trävarorfrån . Även i import av trävaror synes den svenskaandelen ha sjunkit på grund av ökad konkurrens från . Exporten tillDanmark minskade under loppet av 1970 och 19691970 registrerades en nedgångmed 3 0/0 i kvantitet. Även i den danska importen sjönk den svenska andelen orsaken torde vara de låga finska priserna i försäljningssäsongens början. Densvenska andelen av import höjdes däremot och den svenskaexpor-len llll ökade med 28 0/0. Förde övriga i gruppen trävaror ingående delarna, främst massaved och sågtimmer,noterades en kraftig volymökning 19691970 och exporten var ungefär enttedjedel större 1970 än 1969. Denna exportökning torde sammanhänga dels medstormfällningarna , dels med den höga efterfrågan från framförallt . För gruppen trävaror totalt registterades en exportvolymökning19691970 med knappt 5 0/0 och en exporlprisuppgång med knappt 7 0/0. Under1971 synes importen av trävaror tUl komma all öka relativtkraftigt. Byggnadsverksamheten beräknas expandera och med hänsyn till den lågalagernivån vid slutet av 1970 leder en förbrukningsökning till ökadimport. Man lorde också kunna räkna med en uppgång av den svenska andelen avden brittiska importen, eftersom konkurrensen från beräknas avla19701971. Efterfrågan på trävaror i fömtses nämUgen stigakraftigt. Igångsättandet av bosläder var och januari 1971drygt 50 0/0 högre än etl år tidigare, vilket tyderpå en kraftig ökning av byggnationen 19701971. import frånKanada lorde därmed öka kraftigt. Dessutom synes möjligheter atlkonkurrera minska på grund av svårigheter alt leverera paketerade trävaror. Förexporten lill bör man räkna med en nedgång 1970 1971. Den höga räntanoch kredilålslramningen medförde en nedgång i byggandet och ipåbörjade byggnadsprojekt som lagren av trävaror ökade. Under 1971lorde den importnedgång som registterades komma all fortsättaoch det är också troligt alt den svenska andelen av den danska importenfortsätter att faUa tillbaka, med hänsyn lill all de finska exportörerna även ibörjan av försäljningssäsongen 1971 gick ut med förhållandevis låga priser. 1 Reviderad nationalbudget för Diagram III: 1. Volym- och prisutveckling för exporten,totalt oeh uppdelat på varugrupper 19651971 Index: 1959 = 100. 300 280 260 240 220 200 180 240 220 200 180 260 240 220 200 180 160 140 120 100 340 320 300 280 260 240 220 200 180 160 140 120 - Verkstadsprodukter, exkl. fartyg/- 260 240 220 200 180 ,\ f,r., ---- V'-" /'' ~ '"'- Papper, papp och träfiberplattor V .-'" --,_ , '-'' 1965 1966 1967 1968 IJ 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 Källor: och . Förbrukningenav trävaror i torde forlsälla öka i samband med ell ökatbostadsbyggande, vilket drar med sig ökad svensk export. Tillövriga västeuropeiska länder lorde man inle kunna räkna med några störreförändringar av exporten 19701971 och endasl beträffande en ökningav den svenska andelen. Exportenav sågade och hyvlade trävaror beräknas uppgå till ca 7 000 kbm,vilket innebär en ökning med knappt 2 o/o . Medhänsyn till effekten av stormfällningarna beräknas exporten avmassaved och sågtimmer minska kraftigt 19701971. För hela gruppen trävarorberäknas exporten därmed minska något i volym 19701971 medan exportprisernamol bakgrund av de smärre uppjusteringar som gjordes vid försäljningsöppningeni slutet av 1970 synes komma all öka med 4 o/o. Exportenav massa ökade 19691970 med knappt 2 1/2 o/o i volym. Den utiändskaefterfrågan började stiga och steg kraftigt och deförsta tre kvartalen 1970 och efterfrågestegringen ledde lill höjdaorderstockar och fullt kapacitetsutnyttjande i den svenska massaindustrin. Motslutet av 1970 sjönk dock efterfrågan i utlandet vilket sannolikt var en följdav dels de kraftigt uppbyggda lagren av massa iVästeuropa, dels atl tillväxten av efterfrågan på papper började avta.Efterfrågan synes ha fortsatt sjunka . Importenlill de västeuropeiska länderna ökade kraftigt 19691970 och den svenska massansynes ha förlorat andelar då den kraftiga västeuropeiska efterfrågestegringensammanföll med en begränsad lillväxl av den svenska kapaciteten och en nedgångav förbrukningen av massa i , vilken ledde lill en ökad exportav massa till såväl från som från . Ennedgång av leveranserna av massa från synes ha ägt rum i början av 1971i samband med atl massaförbrukarna i drog ned sina lager.Lageranpassningsprocessen kan dock förväntas vara avslutad vid mitten av 1971och därefter beräknas leveransutvecklingen ånyo vända uppåt. torde också trycket från de nordamerikanska producenterna avla i sambandmed en ökad efterfrågan på avsalumassa i . Med dennautveckling av efterfrågan och leveranser beräknas den svenska exporten av massaöka med 1 1/2 o/o i volym 19701971. Molbakgrund av prishöjningen och deavslut som gjorts för llll dessa priser beräknasexportpriserna ligga kvar på första kvar- 1 Revideradnationalbudget för 47 De kraftigt stigande priserna under loppet av 1970 och höjningen förförsta innebär en uppgång av exportpriserna 19701971 med 7 0/0mol 18 0/0 19691970. Papper,papp och träfiberplattor Densvenska exporten av papper, papp och träfiberplatlor steg med drygt 6 1/2 0/0 ivolym 19691970 och med 7 o/q ipris. Pappersexporten ökade efler ell par års slagnation kraftigt fram lill , varefter tillväxten dämpades. Ibörjan av 1970 synes efterfrågetillväxten ha mattats. Enligtkonjunkturbarometem var orderingången från exportmarknaderna till pappersbrukenoförändrad från första tUl Iredje kvartalet 1970 och har därefter sjunkitkraftigt. I exportleveranserna märktes den dämpade efterfrågeutvecklingen i börjanav 1970, specielll vad gäller . En svag förbrukningsökning ochsannolikt en lagerneddragning hos förbrukarna ledde till en minskning av densvenska exporten av papper exklusive tidningspapper till Västtyskland19691970. som den västtyska pappersindustrin mot slutet av 1970skar ned produktionen kunde dess export dock fortsätta öka snabbi, vilket lordevara en orsak till dämpningen i ökningstakten för den svenska exporten lillövriga EEC-länder. Även exporten tUl minskade något men imotsats till EEC-länderna ägde nedgången rum framför allt . förekom vissatillfälliga leveranser till . Bortfallet av dessa synes vara denfrämsta orsaken lill atl exporten dit minskade något 19691970. Exporten tillövriga råvamländer ökade däremot, sannoUkt som följd av en fortsalt aktivförsäljningspolitik. Den vikande orderingångenlill pappersbruken och får ses i samband medlagerrörelser framför allt i ledet mellan producenter och förbrukare. En dämpningi efterfrågetillväxten, då del fanns lager hos konverlerare och distributörer,kan ha varit orsaken till ett temporärt mycket kraftigt fall i orderingången.Det är därför sannolikt att en viss återhämtning äger rum under loppet avförsta . Prognosen på en volymökning av pappersexporlen med 4 0/019701971 förutsätter också en relativt kraftig ökning av exportleveransernaunder . Man kan dock räkna med enfortsatt svag tillväxt av förbrukningen i , och för densvenska pappersexporten dit är här räknat med en viss nedgång 19701971.Däremot lorde exporten tUl kunna öka relativt kraftigt. Enpositiv faktor för den svenska pappersexporten är också atl ell beräknatuppsving i den amerikanska konjunkturen synes komma all innebära en minskadkonkurrens från på den västeuropeiska marknaden. Man tordeäven kunna räkna med all den svenska pappersindustrin vid vikande efterfrågani söker få avsättning för produktionen i övriga länder. Exporten avpapper exklusive tidningspapper beräknas därför stiga med drygt 3 1/2 o/o ikvantitet 19701971. Tidningspappersexporten, som lill stor del är bunden avkontrakt avseende ganska långa perioder, förutses fortsätta öka relativtsnabbi om än i lägre takt än 19691970. Därmed skulle den totalapappersexporlen sliga med 4 o/o i volym 19701971. Prisstegringen under loppetav 1970 beräknas leda till en uppgång av exportprisindex med 11/2 o/o 19701971. Densvenska exporten av järnmalm minskade 19691970 med drygt 3 1/2 milj. lon,vilket lUl största delen hängde samman med produktionsbortfallet under förstakvartalet i samband med strejken vid . Under andra och Iredjekvartalet låg exportleveransema på en hög nivå för att falla från Iredje lUlfjärde kvartalet. Denna nedgång orsakades av dels neddragningar avstålproduktionen i och i avsikt all bromsa prisfallet påstål, dels den knappa tUlgången på malmlonnage. Exportenav övriga främst bly och zink ökade 1969 1970 med 8 1/2 o/o i volymsamtidigt som priserna steg med 10 1/2 o/o. Även priserna på jämmalm stegkraftigt och för malmexporten totalt registrerades en prisuppgång med närmare12 o/o 19691970. OrderingångentUl EEC:s stålindustri, som sjunkit , vände uppåtunder fjärde kvartalet 1970. Denna uppgång torde dels vara en följd av attstålpriserna ånyo började stiga, dels sammanhängande med enökad efterfrågan i . Stålproduktionen beräknas dock hållas kvarpå fjärde kvartalets låga nivå åtminstone dåproducenterna avser atl hålla prisnivån uppe. Ävenom stålproduktionen inom EEC således kan förutses utvecklas relativt svagtunder 1971 torde man kunna räkna med en kraftig ökning av den svenska exportenav järnmalm. Exporlminskningen synes ha medfört minskade andelar avimporten till och , vilket får ses som en tUlfällignedgång. De svenska andelarna lorde därför komma all höjas upp lill i stortsett nivå . De avslut som gjorts och de storaöverliggande kvantiteterna pekar också mol en leveransökning19701971. Ävenpriserna fortsätter sliga och för exporten.av malm totalt förutses enprisuppgång med 5 o/o 19701971. I volym beräknas exporten öka med 7 "fo.En stor del av volymökningen hänger samman med atl andelen vidareförädladjärnmalm s. k. pellels beräknas öka kraftigt. Deima kvalitetshöjning tarsig ullryck som en volymökning. I kvantitet räknat förutses jämmalmsexportenöka med 6 1/2 o/o och i volym med 9 «/o. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 49 Efleren kraftig uppgång under loppet av 1968 låg exporten av järn och stål under1969 och 1970 i stort sett kvar på den nivå som uppnåddes under förstakvartalet . I volym räknai var således expor-len av sammastorlek som . Stagnationen av exporten sedan första kvartalet 1969sammanföll med en kraftig uppgång av den inhemska efterfrågan och en myckelstor brist på arbetskraft. Dessutom hämmades produktionen och därmed exporten- av brislen på nickel och troligen i viss mån avelransoneringen. Orderingångenfrån exportmarknaderna steg kraftigt och 1969 men vände i börjanav 1970 och har därefter fallit snabbt. synes dock nedgången ha upphört. Efterfråge nedgången berörde framför allt specialstål medan efterfrå gan på handelsstål steg kraftigt och . Utvecklingen av exportorderingången på handelsstål lorde ha samband med utvecklingen av efterfrågan på den inhemska marknaden. Den svagaexportutvecklingen medförde kraftiga andelsförluster i importenlill , och . Del förefaller dock som om andelenstigit något under loppet av 1970. Samtidigtsom exporten i volym räknai sjönk något steg exportpriserna mycket kraftigt.Från genomsnittslaget 1969 lill genomsnittslaget 1970 steg exportprisernamed nästan 20 0/0 men prisstegringstaklen däm pades under loppet av 1970 och från tredje till fjärde kvartalet 1970 sjönk exporlprisUidex. I värde räknat stegexporten av järn och stål med 19 1/2 0/0. Exporten till steg mycketkraftigt. Ä andra sidan medförde efterfrågenedgången i enminskning av den svenska exporten av järn och stål dit. Bedömningen avexportutvecklingen 19701971 bygger på den ex-porlenkät för järn- och stålverk somutfördes av i febraari 1971. Enkäten visar altförelagen räknar med att öka sin export med 9 1/2 0/0 i värde. Utfallet för1970 blev nästan 100 milj. kr. lägre än vad förelagen beräknade i augusti 1970och värdet i februarienkälen är något lägre än del i augustienkälen. Orderingången frånexportmarknaderna för leverans och var relativtstor . Andelen beräknade leveranser läckta av ordervid /1971 var för 60 0/0 vilket är enförhållandevis hög andel men betydligt lägre än i enkäterna avseende 1969 och1970. Däremot är ordertäckningsgraden för och hög i jämförelse med tidigare enkäter. Då förelagen räknar med ennedgång i priserna innebär förelagens planer ochförväntningar en relativt kraftig volym- Elt av skälen atl räkna med en kraftig exportvolymökning är denberäknade dämpningen av den inhemska efterfrågan. Redan under andra halvåret1970 vände exporten av handelsstat i samband med nedgången av efterfrågan påden svenska marknaden. En kraftigt ökad export av handelsslål lorde medförahöjda svenska andelar av importen lill , och . Förefterfrågan på specialstål beräknas uppgången av den amerikanska produktionenfå stor betydelse och järn- och stålverken räknar med en kraftigt ökad exporttiU 19701971. Den av företagen förutsedda exporltiUväxlenbärs emellertid framför allt upp av en mycket kraftig ökning av leveransernatill råvamländerna, vilket dels synes vara en effekt av den dämpade inhemskaefterfrågan, dels sammanhänga med stora engångsleveranser av speciellaprodukter. Exportprisernalorde fortsätta sjunka något från fjärde kvartalets nivå men sedan bromsas upp.EEC:s exportpriser på handelsstål sjönk kraftigt från april till oktober 1970men har stigit som följd av begränsningen av stålproduktionen iVästtyskland och . All dessa priser kan hållas uppe är en fömtsättningför prisprognosen och dessutom är räknai med alt en ökad efterfrågan påspecialstål från skall innebära en förbättring avprisutvecklingen för dessa kvaliteter. Exportpriserna för järn och stålförutses därmed sjunka med 3 1/2 o/o 19701971. I volym räknat beräknasexporten öka med 11 o/o. Densvenska exporten av övriga metaller minskade med drygt 4 o/o i volym 19691970.Nedgången hänförde sig framför allt till koppar och bly och var en följd avbegränsad kapacitet och ökad svensk andel av den Inhemska marknaden, vilketmedförde minskad import av obearbetad koppar och bly. Även utförseln av andrametaller utvecklades svagt 19691970. Så t. ex. var silverexporten till följdav ell begränsat utbud i stort sett oförändrad och aluminiumexporlen stegmåttligt på grund av både en vikande efterfrågan och en fortsatt snabb ökningav utbudet på världsmarknaden. Desvenska enhelspriserna för kopparexporten var endasi två tredjedelarav de rekordhöga priserna . Även priserna för andra metaller visade entendens till nedgång och exporl-prisindex för gruppen övrigametaller sjönk med drygt 16 o/o från andra lill fjärde kvartalet 1970. Exporlprislndexökade dock med 6 1/2 o/o 19691970 tiU följd av stegringen under loppet av 1969och . Under1971 lorde man kunna räkna med en viss volymökning av exporten av övrigametaller, bl. a. beroende på höjd produktionskapacitet för koppar. Man kanockså räkna med en stark efterfrågan på metaller, och kanske speciellt koppar,från , då amerikanska för- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 51 brukareväntas bygga upp sina lager inför utgången av metallverks-arbetarnas nuvarandeavtalsperiod. är en viktig faktor även beträffande prisutvecklingen förbl. a. koppar. Etl uppsving i efterfrågan från torde med storsannolikhet leda lill alt prisnivån dras upp mol mitten av 1971. Exporlprislndexför övriga metaller förutses, med en viss uppjustering av priserna underloppet av 1971 inkalkylerad, minska ca 10 o/o 19701971. Den totala exportenav övriga metaller förutses stiga med ca 4 o/o i volym 19701971. Densvenska exporten av verkstadsprodukter ökade 19691970 med 21 o/o I volym.