prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — En sådan planering förutsätter tillgång lill såväl utbyggdinformation om väntade förändringar inom näringslivet som nya och förbättradeformer för samarbete mellan företag och samhälle. Planeringen syftar yttersttill atl öka möjUgheterna alt effektivt utnjtja landets ekonomiska resurser ochatt tillgodose den enskilda människans krav på trygghet i ell näringsliv isnabb omvandling. Denna planering har ett nära samband med planeringen avsamhälleliga program inom andra departements ansvarsområden. Frågan om vidgat saraarbete mellanföretag och samhälle har behandlats av samarbelsutredningen, vars förslagvarit föreraål för en omfattande remissbehandling. Utredningen har lagt fraraförslag om ett nytt informations- och samarbelssyslem mellan företag samt regionalaoch komraunala organ baserat på en särskild lag om uppgiftsskyldighet i vissaplaneringsfrågor m. ra. Som ett komplement föreslås en försöksverksamhet underhögst med samhällsrepresentation i styrelserna i elt begränsat antal aktiebolag.Utredningen rekommenderar vidare en motsvarande försöksverksamhet raedoffentliga revisorer. Utredningen har också i samarbete medfondbörsutredningen föreslagit en vidgad offentlig redovisningsskyldighet förvissa aktiebolag och ekonomiska föreningar. Utredningens förslag är föremål förberedning. Proposition i ärendet avses Wi förelagd årets riksdag. Ett grundläggande arbete på atl klarläggaolika utvecklingstendenser av betydelse förden näringspolitiska planeringen sker även genom särskildaindustribranschutredningar. Detta arbete bedrivs i samarbete med bl. a.arbetsmarknadens parter och berörda näringslivsorganisationer. I anslutninghärtill har överläggningar ägt rum i om strukturprobleminom olika industrigrenar, bl. a. den grafiska industrin, varvsindustrin samttextil- och konfektionsindustrin. Rådet 1 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 2 haräven behandlat vissa för flera branscher gemensararaa frågor såsom behoven aven förbättrad industriell service och miljö. All målmedvetet främja teknisk forskningoch industriell utveckling blir ett allt viktigare led i den långsiktiganäringspolitiken med hänsyn till angelägenheten av alt ytterligare stärka densvenska industrins internationellakonkurrenskraft och atl utveckla tekniska lösningar på väsentligasamhällsproblem. En fortsatt ökning av styrelsens för teknisk utveckling (STU)resurser föreslås därför. invesleringsbank är elt viktigtnäringspolitiskt medel och svarar mot väsentliga behov hos näringslivet. Bankenhar under del gångna året, liksom , ökat sina låneutfäslelser medöver 500 milj. kr. Därmed har inle endast bankens eget kapital utan även underde närmaste åren inflytande räntor och amorteringar intecknats. Del är därförangelägel atl investeringsbanken får möjligheter atl ta den svenskakapitalmarknaden i anspråk i en omfattning som garanterar en jämn och expansivutveckling. Banken bör vidare kunna medverka tiU alt lösa företagens finansieringsproblem inte bara när del gällerinvesteringsprojekt ulan även i fråga om exportkreditgivning. De små och medelstora företagen utgör enbetydelsefuU del av del svenska näringslivet.Dessa företags problem ägnas särskild uppmärksamhet av den förra årettUlkallade delegationen för de mindre och medelstoraföretagen. Delegationen har tUl uppgift bl. a. atl samordna pågåendeutredningar om denna förelagsgmpp. Den har lagt fram förslag ominrättande av elt finansieringsinstitut med uppgift att förbättra de mindreoch medelstora företagens möjligheter atl erhålla riskvilligt kapital.Delegationen har vidare i saraarbete raed berörda landsting och koraraunerpåbörjat regionala utredningar angående efterfrågan och tillgång på industriell service i KatrineholmVingåker och KristianstadHässleholm-regionernasamt koramunblock. Resultaten av dessa utredningar kommer atl föreliggaunder året. Vidare förbereds en utredning om utbildningen av förelagsledareinom den mindre företagsamheten. Den av beslutadeomorganisationen av () är undergenomförande. Institutels utbildningsverksamhet har fortsalt atl öka. Inom den statiiga företagsgruppen prövasi växande utsträckning nya former för arbetstagareinflylande och saraverkan.Delegationen för försöksverksamhet med företagsdemokrati i de statligaaktiebolagen har breddal och intensifierat sin verksamhet. Försöksverksamhetpågår vid Svenska TobaksakliebolagetsArvikafabrik. Förberedande undersökningar har inletts vidUddevallavarvet och . Motsvarande verksamhet kommer under åretalt startas vid ytterligare arbetsplatser. Delegationen har vidare bedrivit enomfattande kontakt- och informationsverksamhet. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 3 föreligger en betydanderegional obalans i fråga om sysselsättningsmöjligheterna i vårt land. För allåstadkomma ökad jämvikt måste i första hand skogslänen ges elt merdifferentierat näringsliv. I syfte att främja den industriella utvecklingeninom dessa län har bl. a. Norrlandsfondens verksamhetsfält utvidgats så atlstöd kan utgå lill industriell service. Fonden skall även främja en samordnadutbyggnad av regional service i i syfte atl åstadkomraa en bättre industriellmiljö. Fonden har i delta syfte beslutat upprätta ell induslrielll utvecklingscentrum i . Bakom deltacentmm står förutom Norrlandsfonden bl. a. berörda landsting ochföretagareföreningar, SIFU, STU och statensprovningsanstall. Delta centrum, som startar sin verksamhet ,skall i ett utbyggt skede ha resurser för atl biträda företagen i arbetetalt föra fram en produkt från idé till produktionsstart.Vidare får det genom statens provningsanstalt särskUda resurser för atl biståden norrländska industrin med provning och kvalitetskontroll. För nästabudgetår avses Norrlandsfonden erhålla ökade medel genom atl 5 milj. kr.föreslås bli anvisade över statsbudgeten utöver den fortsatta årligaavsättningen om 15 milj. kr. av vinsten från (). Mycket stora utbyggnader har vidarebeslutals vid och vid AB i . kommer attgenomföra ett omfattandeinvesteringsprogram vid sina anläggningar. Svenska in-duslrielableringsaktiebolagelhar bl. a. övertagit elt antal företag inom byggmaterialbranschenfrämst i i syfte att skapa en konkurrenskraftig företagsgrupp på deltaområde och därmed stödja sysselsättningen. Därutöver har företagel ensamteller i saraarbete med andra förelag genomfört ett antal nyetableringar inomstödområdet. De internationella kontakterna inomdepartementets verksamhetsområde byggs successivt ul. Samarbete sker såvälbUaleralt som med en rad internationella organ. Kontakterna ochinformationsutbytet mellan de nordiska industridepartementen har förstärkts utöver regelbundna överläggningar på ministernivå genom alt företrädare förde danska, finska och norska industridepartementen beretts tillfälle alt närvaravid näringspolitiska rådets överläggningar. harinom ramen för det s. k. Aigrain-samarbelel, vilket omfattar EEC-länderna samt ett antalutanför EEC slående länder, däriblandSverige, diskussioner inletts om fastare samarbetsformer inom delar avdel tekniska forsknings- och utvecklingsområdet. Avtal omindustriellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete har träffats medSovjetunionen, och . Med har också ingåtts ett avtal omsamarbete i fråga om atomenergins fredliga utnyttjande, varigenom Sovjetunionenbl. a. åtar sig Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 4 attanrika naturligt uran för svensk räkning. Genom en skriftväxling harförutsättningar skapats för ett samarbete med rörande atomenerginsfredliga användning. De sammanlagda utgifterna överstatsbudgeten inom industridepartementets verksamhetsområde beräknas /72 till 1 305 milj. kr., fördelade med 286 milj. kr. pådriftbudgeten och 1 019 milj. kr. Delta innebär en ökningför nästa budgetår med totalt 305 milj. kr.Anslagen till STU föreslås öka med 18,5 milj. kr. till 125,5 milj. kr.Vidare tas under driftbudgeten upp tre nya anslag, nämligen 2,5 milj. kr. till omslällningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustriema, 5 milj. kr. som medelslillskoll lillNorrlandsfonden och 20 milj. kr. för utgifter vid statens gruvegendom. Förnästa budgetår föreligger inle något behov av investeringsanslag lill statligagruvor, vilket betyder en minskning med12,5 mUj. i förhållande lUl nu gällande riksslat. För förenadefabriksverken föreslås ett investeringsanslag om42,5 milj. kr., dvs. en minskning med 11,7 milj. kr. i förhållande lUl motsvarande anslag innevarande budgetår. Anslagettill föreslås bli ökat med 305 milj. kr. För alom-energiverksamhet inom AB Atoraenergi föreslås ettanslag på närmare 52 milj. kr. Inom industridepartementets områdearbetar f. n. tretton kommittéer och utredningar. Flertalet av dessa fortsättersitt arbete under hela detta år. Arbetet med varvsindustrins problem harfortsatt i enlighet med de riktiinjer som skisserades i en av förraåret godkänd proposition. Underhandlingar har inletts med de fyra storvarven.Arets riksdag kommer att föreläggas en särskild proposition i varvsfrågorna,varvid bl. a. Uddevallavarvel kommer atl behandlas. Intill utgången av detta århar staten ställt farlygskredilgarantiertill varvens förfogande lUl ett sammanlagt belopp av 3,2 miljarder kr.På del internationella planet har världens ledande varvsnalionerinom ramen för träffat avtal om ytterligare begränsning av rådandesubventionering genom exportkrediter. fortsätter atl inom verkaför en sanering av varvsindustrins internationella konkurrensförhållanden. överlämnade i oktober1970 sitt slutbetänkande med förslag rörande omställningshjälp och stöd tillforskning och utvecklingsarbete. På grundval av belänkandet läggs nu framförslag som för /72 innebär bidrag på 2,5 mUj. för atlstimulera utnyttjandet av konsulttjänster inom textil- ochkonfektionsindustriema. Detta förslag jämte tidigare beslut om ulbildningsstöd ochexporlfräm-jande åtgärder utgör tillsaramans ett tidsbegränsat integreratprogram Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 5 medsyfte atl stärka konkurrensförmågan hos utvecklingsbara delar av textil- ochkonfektionsindustriema. En inlerdepartemental arbetsgrupp harunder arbetat med frågan om förbättrad effektivitet inorabyggnadsorarådel. Som elt första resultat av gruppens arbete kommer enutredning atl analysera inslalla-tionsseklorn. Introduktionen av ny teknik kommer all iväsentlig grad sätta sin prägel på den grafiska industrins utveckling under1970-talet, vilket lorde få betydande återverkningar på bl. a. personalsidan.En utredning har därför tillsalts med uppgift atl göra en arbelskraftsprognosoch en analys av produklivitetsförhållandena inom den grafiska industrin. Den svenska järn- ochmetallmanufaklurinduslrin slår beträffande sin traditionella tillverkning inför krav på betydande omställningar somkan leda till regionala problem. En utredning har därför tillsatts meduppgift alt analysera nuläge ochutvecklingstendenser inom denna industrigren. Under 1970-taletkommer krav på betydande omställningar att ställas även på den Iräbearbetande industrin.Inför denna utveckling har som en första åtgärd lillsatls en utredning ommöbelindustrin. gmvutredning har lagt framförslag, vilka syftar till att främja engynnsam utveckling av den mellansvenska gruvindustrin. Förslagen är f. n. underreraissbehandling liksora gruvrättsutredningens förslag lill gruvrältsligspeciallagstiftning. Dessa förslag jämte gruvrättsutredningens förslag lill ny gruvlag syftar till allstärka samhällets möjligheter atl främja en långsiktig strukturomvandling avgruvnäringen. Ansvaret förprospektering och inventering av landets mineraltillgångar ligger till stor del på staten. 1964års geologiulredning väntas avge förslag rörande den framtidainriktningen och omfattningen av dengeologiska karteringen, raalraprospekteringen samt inventeringen av våraliUgångar av grundvatten, sand och grus för olika ändamål. Havsområdenaberäknas i framliden få stor betydelse för bl. a. utvinningen avmineralråvaror. väntas lägga fram förslag omprogram för saml organisation och finansiering av svensk havsutforskning. geologiskaundersökning föreslås för nästa budgetår få en total medelsanvisning om drygt31 milj. kr. Utöver medel till geologisk karleringoch prospektering föreslås ökade resurser för inventering av våra tillgångar av grundvatten i vissa regionersamt sand och grus på konlinenlalsockeln. AB Slalsgruvor beräknas kunna inledabrytning och anrikning av wolfram-malm i Yxsjöberg . Oljeprospektering ABhar fortsatt sin 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 6 verksamhetmed flygmagnetiska och seismiska mätningar i södra . Under åretkommer djupborrningar alt äga rum i . Gruvföretagen i landet planerar att ökasin produktion av såväl järnmalm som andra . utvidgar sinverksamhet i och avser atl öka produktionskapacitetentill det dubbla vid koppargruvan . Energimarknaden i har under år1970 utsatts för påfrestningar. Den onormalt låga tUlrinningen tillvattenmagasinen medförde all en kortare tids elkraflransonering fick tillgripasunder senvintern. Vidare har en kraftigt ökad efterfrågan i världen, brist påtanklonnage m. m. medfört knapphet på olja, vilket lett lill betydandeprisökningar. Ett omfattande utredningsarbete harbedrivits beträffande tillgodogörandet av de outnyttjadevattenkrafttillgångarna i . Utredningarna har klarlagt atl en inteoväsentlig utbyggnad av vattenkraften är motiverad från såväl kraflekonomiskasom syssel-sällningspoliliska synpunkter. Den fortsatta utbyggnaden måsteemellertid ske under stort hänsynstagandetUl väsentliga miljöintressen. Landets behov av elkraft beräknas under1970-lalet öka med ca 8 "/o , vilket innebär en fördubbling påmindre än . , som svarar för ca 45 »/o avelproduktionen, bedöms behöva investera 8 å 9miljarder kr. För /72 föreslås vatlenfallsverketsinvesteringsanslag öka från 670 milj. kr. till 975 milj. kr. Iinvesteringsprogrammet ingår bl. a. påbörjandet av nya vatlenkraftstalioner iNorrland. Medel anvisas vidare för ytterligare elt oljekraftverk. Underinvesteringsanslagel tas även upp 160 milj. kr. för inköp av uran lillalomkraflslalionen i . Den totala installerade atomkraften ilandet beräknas läcka inemot 40«/o av landets kraftbehov. Underinnevarande år väntas det första aggregatet i Oskarsharans atomkraflverk blitagel i drift. Mot bakgrund av den betydelse atomkraftensålunda kommer alt få för det totala kraftutbudet övervägs f. n. frågan omSveriges försörjning på lång sikt med uran och olika tjänster inom bränslecykeln.En redovisning av frågan kommer att lämnas till årets riksdag. Möjligheternaatt förlägga atomkraflverk i eller nära samhällen undersöks av en särskildutredning. Vid fortsatta överväganden rörandedistributionen av elkraft i landet har det framstått som önskvärt att få tillstånd så stora distributionsenheter att en effektiv och rationellenergiförsörjning garanteras även . En särskild utredning kommer attnärmare undersöka denna fråga. 1968års utredning om rörtransport av olja och gas har lagt fram Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 7 ettbetänkande angående de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för anläggningoch drift av rörledningar för transport av olja. Elt andra betänkande angående naturgasledningar väntas blifraralagl . Teknisk forskning och utveckling Mot bakgrund av dentekniska forskningens och del industrieUa utvecklingsarbetets betydelse bl. a. föratl främja den svenska industrins internationellakonkurrenskraft föreslås en förstärkning av anslagen till styrelsen för tekniskutveckling (STU). De ökade resurserna avses bli disponerade främst för atlstimulera tekniskt utvecklingsarbete med syfte att la fram avancerade produkter,metoder och processer för industrin. Insatser kommer vidare atl koncentreraspå teknisk utveckling för atl lösa angelägna problem inom såväl den yttre somden inre miljön. Anslagen lUl STU föreslås för nästa budgetår öka med totalt18,5 milj. kr. kr., varav 75 milj. kr. får disponeras förfleråriga åtaganden. Uppbyggnadenav särskilda institutioner för tillämpad teknisk forskning, provningsverksamhet eUer utvecklingsarbete har ökat kraven på samordningi syfte atl åstadkomma bl. a. elt mer effektivt resursutnyttjande. Dettaproblem har belysts av utredning för samordnad forskning. Samordningsfrågorna prövas f. n. i berörda departement. Förutsättningaroch arbetsformer för all bedriva statlig provningsverksara-hel är likaledesföremål för prövning. Betydelsen av verksamheten vid destatliga provningsanstalterna statens provningsanstall och statensskeppsprovningsanstalt avspeglar sig i en stigande efterfrågan påanstalternas tjänster. Den svenska atomkraftutbyggnaden under1970-talel representerar en investering av . och koraraeratt placera vårt land i främsta ledet, när det gäller installerad effekt räknatper invånare. För atl programrad fraragångsrikl skall kunna genoraföras,fordras en målmedveten insats inte endast av kraflförelag och lUlverkare ulanäven av berörda forsknings- och utvecklingsorganisationer. Forsknings- ochutvecklingsarbetet vid AB Atomenergi har stor betydelse för svensk industrismöjligheter atl inom och utom landet fraragångsrikl raarknadsföra reaktorer,bränsle och koraponenter till atomkrafl-stationer.För nästa budgetår föreslås bidraget lill atomenergiverksamhel inora ABAtomenergi uppgå till närmare 52 milj. kr. Den av godtagnalångtidsplanen för bolagels verksamhet under budgetåren 1970/711974/75 ger stabilitet åt verksamheten. Utöver statsbidragetuppbär bolaget dessutom betygande intäkter av uppdragsverksamhet m. m. Anslaget till internationelltatomenergisamarbete föreslås uppgå till 4,1 milj. kr. under /72.För del utgör det internationellasamarbetet ett värdefullt komplement tUl det inhemska utvecklingsprogrammet. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 8 fördes ägarfunktionenför de flesta statsägda företagen samraan genom tillkomsten av StatsföretagAB. Bättre förutsättningar har härigenom skapats för atl utnyttja den statligaföretagsgruppens gemensamma resurser förökad effektivitet och lönsamhet. Samordningen av de statsägdaföretagens verksamhet ökar möjligheten att använda dessa sora ett instrument inärings- och regionalpolitiken. Under sitt första verksamhetsår harStatsförelag AB huvudsakligen måst inrikta sina resurser på att utvecklaorganisation och administrativa system förföretaget, former för samordning av dotterbolagens verksamhet etc.Vidare har Statsföretag AB:s resurser i stor utsträckning tagits i anspråk föratt tillsammans med berörda dotterföretag utreda och ta StäUning till de omfattande investeringsprogram som redovisas i del följande. Dessutora har förvärvateller ingått som delägare i ett antal bolag. a. har samtliga aktierförvärvals i . har tiUsammans med ABEiser bildal som bedriverspinnerirörelse i , varigenom sysselsättning säkras i enindustrifatlig del av landet som en från beredskapssynpunkt viktigtillverkning kan bibehåUas. har även förvärvat 10 "/o avaktierna i . Vidare har bolaget förvärvat 75 o/o av aktiernai för exploatering av en metod för sloftavskiljning sora kan väntas fåbetydelse i railjö-och arbetsskyddssammanhang. har också förvärvatak-tieraajoritelen i AB Sonab, som tillverkar och i övrigtbedriver utveckling och tillverkning av produkter inora området förkoramunikalionsradioteknik. Ett stort antal projektförslag har underåret inkommit till från såväl den offentliga som den privatasektorn. Dessa förslag analyseras och utvärderas av bolaget. lärnverk AB (NJA) harbeslutat all i en betydande utbyggnad av sina anläggningar fram lill år 1974investera närmare 430 milj. kr. Kapaciteten vid järnverket kommer härigenom atti det närmaste trefaldigas. investeringsprogram för dennärmaste femårsperioden omfattar ca 200 milj. kr. En betydande delhärav avser anriknings-och kulsinlerverk iMalmberget. Investeringarna i , sora beräknas varagenomförda , innebär en ökning av produktionen där från nuvarande knappt7 milj. ton lUl drygt 9 milj. ton färdiga produkter. sker enbetydande ökning av förädlingsgraden genom atl andelen slig och pellels ökasfrån f. n. ca hälften lill ca fyra femtedelar av produktionen. Utbyggnaden inom AB StatensSkogsindustrier () av bruk och Lövholmens linerbruk, som ärkostnadsberäknad lill 315 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 9 milj.kr., fortgår programenligt. Vidare har ingått som delägare i ett bolag somplanerar att i uppföra ett pappersbruk med en årlig produktion av 165000 lon tidningspapper. De tre statsägda företagen NJA, koraraer alltså att investera ca 1 750 milj. kr. i underde närmaste fem åren. TUlsammans medStandard och har Svenska utvecklingsakliebolagelbUdat för produktionoch marknadsföring av datasystem för bl. a. sjukvård, utbildning ochtrafikledning. Utvecklingsbolaget har vidare tillsamraans raed och Svenska komraunförbundel bUdat Svenska . En särskild delegation har tUlkaUals meduppgift att samordna de statligaläkeraedelsproducerande enheternas verksamhet i syfte att åstadkomraabästa möjliga resultat av deras samlade resurser. Förenade fabriksverken har under år 1970förvärvat samtiiga aktier i G. (numera ) och i samband därmed från tagit över desstillverkning och försäljning av handeldvapen. Fabriksverken har även inköptsamtiiga aktier i , som bedrev tUlverkning av länd-rör ra. m. Bolagetsverksamhet har överförts tiU Zakrisdalsverken i . För domänverket har en ekonomiskfemårsplan för perioden 1974 upprättats. Enligt denna plan beräknasdomänverket av sin vinst inleverera 23 milj. kr. Verket harförvärvat aktierna i , som säljer verktyg och annan utrustning förskogsbruk. Uppgifter ora de statliga bolagen ochaffärsverken har saramanslällts i pubUkationen "Statiiga förelag". Förändringarna inomindustridepartementets verksamhetsoraråde i förhållande till raotsvarandeanslag i riksstalen för /71 framgår av följande samraanstäUning.Beloppen anges i milj. kr. Industridepartementet m. m. Industri m. m. Teknisk utveckling ra. ' Medel på tUläggsstat har inte tagits med. It 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 10 Statens allmänna fastighetsfond V. Fonden för låneunderstöd Fonden för förlag tUl statsverket Summa kapitalbudgeten Totalt förindustridepartementet ' Medel på tilläggsstat har inte tagits med. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 11 Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet införHans Maj: t Konungeni statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , ,, , , , , . Chefen för industridepartementet,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1971/72 inom industride-parleraentets verksamhetsområde och anför. 1969/70Utgift 5 149 431 1970/71 Anslag 6 930 000 1971/72 Förslag 7 079 000 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes tjänsteresor) + 59 000 of. + 10 000 + 15 000 + 65 000 -f 149 000 Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet Maj:t har med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 105, rskr 295) beslutat inrätta entjänst som departementsråd i industridepartementet. Tjänsten har inrättats förberedning av frågor rörande statsägda förelag. har en tjänst somkansliråd dragils in. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemstäUer, att Kungl. atl till Industridepartementet /72 anvisa ell förslagsanslag av . Tekniska attachéer m. m. 1970/71Anslagi 150 000 1971/72Förslag 197 000 Anslaget Teknisk-vetenskapliga attachéer. Från delta förslagsanslag bestridskostnaderna för en tjänst som teknisk attaché, stationerad i förbevakning av bl. a. rymdfrågor. -i- 42 000 Expenser (och reseersättningar inom tiU och frän vid 12 000 150 000 + 1000 + 47 000 I , ,och finns teknisk-vetenskapliga attachéer, som tillika är kontaktmän för Ingenjörsvetenskapsakademien.Styrelsen för teknisk utveckling bestrider deras avlöningar m. m. Benämningen på detnuvarande förslagsanslaget lill teknisk-vetenskapliga attachéer bör med giltighet fr. o.m. nästa budgetår ändras till Tekniska attachéer m. m. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget lill . Jag har därvid beräknat medel bl.a. förbiträdeshjälp ål den tekniske attachén.