prop · FU0333 · 1971-12-31 00:00:00 — Inte heUer centralrådet eller FöreningenLärare i religionskunskap anser det möjligt för en församlingspräst alt vidsidan av sin tjänst klara av de arbetsuppgifter som utredningen skisserar förkonfirmand-konsulenterna. Beträffande kostnadernaför konsulentverksamheten anser sig kammarkollegiet och statskontoret kunna godladen sakkunniges förslag i fråga om arvodels storlek. Statskontoret fömtsätterdärjämte att ersättningen för expenser begränsas till visst belopp perkonsulent och år. i finner inte anledning föreUgga attkonsulenten i skall ha lägre arvode än övriga konsulenter.Centralrådet anser den föreslagna arvoderingen mycket för låg för att ettkvalificerat arbete skall uträttas. I fråga om kostnadernasbestridande uttalar kammarkollegiet och statskontoret all, eftersom konsulentverksamhelennära anknyter till församlingspräslemas centrala uppgifter, hinder inle börmöta atl finansiera verksamheten med kyrkofondsmedel i enlighet med utredningsmannensförslag. Inle heller någon annan remissinstans har motsatt sig förslaget idenna del. Vad slutligen angår densakkunniges uttalande alt bevistande av de regionala kurser som anordnas avkonsulenterna bör vara alt betrakta som »tjänsteplikt» för församlingspräslemaanser i alt deltagandet bör vara frivilligt. däremot hävdar alt dellagande i fortbildningskurser o. d. börgöras obligatoriskt, eftersom eljest pedagogiska metoder och erfarenheter inlekommer hela konfirmandundervisningen till godo. När1963 års kyrkomöte hos Kungl. Maj:t hemställde om inrättande avkonsulenttjänster för konfirmandundervisningen betecknade mötet del som enangelägenhet av hög rang alt denna undervisning fortlöpande ägnas tiUsyn ochgenom fortbildning av konfirmandlärarna håUs å jour med metodikens utveckling.Sedan kyrkomötets framställning remissbehandlats, tillkallade Kungl. Maj:t ensakkunnig med uppgift alt undersöka behovet av förbättradkonfirmandundervisning och avge förslag liU åtgärder. Isitt belänkande uppger den sakkunnige att konfirmandundervisning meddelas ål ca85% av de konfirmationsberättigade i landet. Denna undervisning är enligt densakkunnige elt mycket viktigt led i del kyrkliga ungdomsarbetet, och det är avstor betydelse atl den bedrivs på ell Den sakkunnige betonar viklen av alt prästema bibringas sådan kunskap pådel pedagogiska området att konfirmandundervisningen kan raeddelas enligt demoderna undervisningsmetoder som tillämpas inom del allmänna skolväsendet ochsom är tjänliga utifrån konfirmandundervisningens speciella krav. VisserUgenhar konfirmandkommitlén hos centralråd för evangeUsationoch försaraUngsarbete särat domkapitlen och andra organ inom stiften sökt genomkurser och på andra sätt främja denna undervisning. Trots della synesundervisningen enligt uttedningen i stort sett bedrivas på traditioneUl sattoch därför numera i pedagogiskt hänseende framstå som föråldrad. För att manskall kunna åstadkomma en mera tiUfredsstäUande konfirmandundervisning anserden sakkunnige skäl föreligga att specieUa åtgärder vidtas. Han föreslår delvis efter mönster från fortbildningsorganisationen inom del aUmännaskolväsendet alt man anstäUer konsulenter som skall ha tiU uppgift att slåförsamlingsprästerna till tjänst med upplysningar och rådgivning samt attanordna regionala kurser. De bör också i lämplig utsträckning bevistaförsamlingsprästers konfirmandundervisning och framstäUa eventuellaerinringar. Konsulenterna bör få särskUd utbildning genom alt delta i den kurssom centralrådets konfirmandkommilté anordnar för konfirmandlärare.Denna kurs fömtsatts då bli utbyggd i viss omfattning. TiU konsulent kan enligtden sakkunnige komma i fråga präst eller lekman som är intresserad och välskickad för uppgiflen. Konsulenttjänsterna föreslås lyda under resp.domkapitel, som också skall tillsätta dem och utfärda instmktion. Förordnandeav konsulent bör avse av högst . I fråga om tjänstens konstmktionhar den sakkunnige i valet mellan hel- eUer deltidstjänst och bisyssla stannatför bisysslealtemativel. Antalet konsulenter föreslås till 29, fördelade påstiften i förhåUande till antalet försaralingspräsltj änster. Arvode åtkonsulent bör utgå med . , i dock med 2 400 kr.Vidare bör konsulenterna få ersättning för kursavgifter till konfirmandkommitlén(f. n. per deltagare) saml för resor och traktamenten vid dellagande ikommitténs kurs, resor inom det egna stiftet, expenser och i förekommande faUavstådda löneförmåner. För församlingsprästerna bör deltagande i de regionalakurser sora konsulenterna anordnar betraktas som tjänsteplikt och därförberättiga lill bibehållen lön samt lill resekostnadsersällning ochtraktamente. Samtliga kostnader bör betalas av kyrkofonden. RemissinstansernasläUer sig i allmänhet välviUiga till utredningens syfte och förslag. Iåtskilliga yttranden framhåUs viklen och värdet av saraband i olika avseendenmed den allmänna skolundervisningen. A andra sidan betonas också alt man i sttävanefter en i och för sig behövUg modemisering av konfirmandundervisningen inlefår förbise denna undervisnings specieUa syfte och särart. ningav de praktisk-teologiska övningsinstilulens framlida ställning, m. m., somenligt sina direktiv har alt bl. a. behandla präslemas fortbildning, anserfrågan om förbättrad konfirmandundervisning så väsentlig och angelägen atl denbör tas upp med förtur. Flera remissinstanser anser att den föreslagnaorganisationen, där konsulentuppdraget innehas som bisyssla, kan godtas, ivarje fall som ell provisorium i avvaktan på att präslemas fortbUdningsfråga isin helhet blir löst. Andra remissinstanser hävdar all denna organisationsforminle är tiUräckligt effektiv utan förordar ett system med hel- eller halvtidsanställdakonsulenter. Särskilt inom den sistnämnda gruppen anser man också altkonsulenterna bör ha en betydligt gedignare pedagogisk utbildning än den som utted-ningsmannenföreslår. Utredningeni ärendet visar enligt min uppfattning atl det föreligger elt storl behov avalt konfirmandundervisningen förbättras. Det gäller framför allt att tiUkonfirmandlärarna sprida kännedom om utvecklingen på det pedagogiska områdetoch all lämna dem praktiska råd och anvisningar i fråga om tillämpning avmoderna pedagogiska metoder. Med hänsyn liU de goda erfarenheter avkonsulentorganisationen inom det allmänna skolväsendet som skolöverstyrelsenhar redovisat anser jag det vara värt all pröva ett liknande systera på konfirmandundervisningensområde. a. av kostnadsskäl är jag dock inte beredd alt bittäda alternativetmed självständiga konsulenttjänster. Enbart lönekostnaden kan nämligen dåberäknas uppgå lill . Jag biträder istället den sakkunniges förslag all konsulent på sarama sätt som kyrkobokföringsinspeklörhandhar uppgiflen som bisyssla. Likaså fiimer jag del föreslagna antalet, 29konsulenter, lämpligt. Utredningsmannen har uppskattat arvodeskostnaden tUl . för år och kostnaden för utbildningen genom deltagande i den avcentralrådels konfirmandkommilté anordnade kursen liU . Sistnämndakostnad kan väntas stiga något när kursen har utbyggts på sätt kommittén har släUli utsikt. Ifinansieringsfrågan ansluter jag mig liU den sakkunniges av bl. a. kammarkollegietoch statskontoret tiUslyrkta förslag att samtliga kostnader bestrids urkyrkofonden. Jag delar också statskontorets uppfattning att varje konsulents expenserbör begränsas lill visst belopp för år. Detankommer på Kungl. Maj:t alt meddela närmare bestämmelser omkonsulentorganisationens utformning, storleken av arvodena m. ra. Jag viU emeUertidanlägga några synpunkter på frågan. Först och främst viU jag starkt understrykaden stora betydelsen av all till konsulenter utses endast för uppdraget högt kvaUficerade,särskilt pedagogiskt och psykologiskt insiktsfuUa personer. Inle bara prästerulan också för uppgiften lämpade lekmän bör kunna komma i fråga. T. v. i avvaktanpå resultatet av den pågående utredningen om de praktisk-teolo- giskaövningsinstitutens framtida stäUning synes förordnandetiden böra begränsas tiUtte år. Jag delar den av ålskilUga remissinstanser framförda uppfattningen altverksamheten bör vara enbart rådgivande och informerande. Konsulenterna börsåledes inle ha någon inspektörs-liknande funktion. För att syftet raedreformen skall uppnås är det slutligen enligt rain raening synnerligenangeläget att alla församlingspräster som raeddelar konfirmandundervisningdeltar i de regionala kurser som konsulenterna skaU anordna. Sådantkursdeltagande bör ske under tjänstledighet. Under åberopande av detanförda hemsläller jag att Kungl. 1) godkännade av mig förordade riktUnjema för anordnande av konsulenlverksamhet i stiften för konfirmandundervisningen, 2) raedgeatt kostnaderna för den under 1 angivna konsulenlverk- saraheten bestrids ur kyrkofonden. Förstärkning av den prästerliga arbetskraften i pastoratmed fritidsbebyggelse och turism EnUgtde norraer sora gäUde 1962 genoraförda pastorats-regleringen (prop.1957: 153 s. 28, SU 1957: 175 s. 18, rskr 1957: 388, prop. 1958 B:21 jämfördmed A 67 s. 9, SU 1958 B:91 s. 15, rskr 1958 B: 121) skulle prästanlalet slå iviss relation till pastoratets invånarantal. Man indelade pastoraten i tregrupper: F-paslorat, där tätorlsbefolk-ningens andel uppgår tUl , E-pasloratmed av befolkningen boende i tätort samt landsbygdspaslorat. Vidmåttlig areal (ca 2 kvadratmil) antogs en präst kunna betjäna ett invånarantalav omkring 5 000 i F-pastorat, 3 500 i E-pastoral och 3 000 ilandsbygds-pastorat. I dessa tal skuUe inräknas på visst sätt omräknat antalvårdplatser vid sjukhus inom resp. pastoral. Däremot var det vid denna pastoratsreforrainle aktueUt alt på något sätt inräkna förekommande säsongbefolkning ipastorats folkmängdslal. Den23 anbefallde Kungl. Maj:t karamarkoUegiet att undersöka i vilka faUinttäffad folkmängdsrainskning borde med hänsyn till vederbörliga normerföranleda ändring i pastorats prästerUga organisation. Vid den härefter avkollegiet föranstaltade undersökningen åberopade flera pastorat vUka pågrund av vikande folkmängd riskerade att vid tUlämpning av normema fåprästtjänster indragna sora skäl mot sådan indragning att de hade ellerväntade en orafaltande fritids- bebyggelsesom imder och vid med sammanhängande ledighet från arbeteoch skolor medförde stark ökning av den bofasta befoUoiingen. I yttrande till Kungl.Maj:t i elt dylikt fall framhöU kammarkollegiet att angivna omständighet inlekunde motivera en permanent utökning av organisationen i pastoratet. Det behovsom kunde föreligga atl ordna den andliga vården för nämnda befolkningsgmpp undervissa säsonger borde därför tillgodoses i annan ordning. Då spörsmålet hadeaktualitet även för åtskilliga andra pastorat i riket menade kollegiet skälföreligga för utredning av denna fråga. Medanledning härav fick kammarkollegiet Kungl. Maj:ts uppdrag all utreda frågan omförstärkning av den prästerliga arbetskraften i pastorat där befolkningentillfälligt ökar under vissa tider av året. Kammarkollegietöverlämnade utredning med förslag i ämnet. Vid utredningenhade inom kollegiet uppgjorts en promemoria, över vilken kollegiet hörtsamtliga domkapitel och centralråds kommitté för »Kyrkan i frilidssarahäUet». Sedanstatskontoret avgett infordrat yttrande över utredningen har efter remissytterligare yttranden i ärendet avgetls av ärkebiskopen efter övriga biskoparshörande, domkapitlen i , , och , samt . iStockholm har bifogat yttrande av kyrkoherden i . Iutredningspromemorian redovisas först från samtliga domkapitel infordradeuppgifter rörande den beräknade folkraängdsökningen i de s. k. säsongpasloraten,prästemas erfarenheter av behovet av andlig vård av säsongbefolkningen,åtgärder som vidtagits för att tillgodose denna vård saml möjligheterna inomstiften alt dels avdela präst i lälortspasto-rat till tjänstgöring isäsongpastorat, dels anlita stifts- eUer pastorats-adjunkt eUer pensioneradpräst för sådan tjänstgöring. Avtabeller som fogats vid promemorian framgår att en säsongmässigt mera betydandeökning av folkmängden förekom i 217 pastorat. Slår raan ut den itabellerna angivna totala folkmängdssiffran under säsongtid i resp. pastorat påantalet inom pastoratet inrättade prästtjänster visar det sig bl. a. att 30pastorat hade meUan 5 000 och 10 000 personer per präst och 17 pastorat över 10000 personer per präst. Högsta antalet uppvisade raed ca 29300. avsedda 47 pastorat fördelade sig på åtla stift. Vadangår behovet av andlig vård av soramargäster och turister är prästernaserfarenheter därav enUgt promemorian mycket skiftande. Sararaanfatlningsvissägs härora följande. I raera utpräglade säsongpastorat och framför allt isådana där kyrkligt arbete bland säsongbefolkning- enetablerats har prästerna funnit dylikt behov föreligga i hög grad. I mångaförsamlingar har förekommit elt intensifierat gudstjänstliv i församlingskyrkanoch andra lokaler med god uppslutning av den mer ellermindre tiUfälUga befolkningen. Utöver ordinarie gudstjänster har inbjudits exv.till morgon- eller aftonböner, helgmålsböner, sång- och musikgudsljänsler, söndagsskolasaml församlingsaftnar raed bibel- och missionsföredrag. På störrecampingplatser och i övrigt på platser med koncentrerad frilidsbefoUcning haranordnats friluflsgudsljänster, lägerbål och »kyrkans barntimmar». I storutsträckning har sommargästernas barn åtnjutit konfirmandundervisning tiUsam-raansraed sommarförsamUngens egna ungdomar, vilket förhållande ibland haft lillföljd dubblerad undervisning. Ofta anlitar sommargäslema säsongpastoralelspräst för dop och vigslar. Mera säUan förekommer alt denne uppsöks försjälavårdande samtal. Inom större turistcentra i fjälltrakterna sker enintensifiering av gudstjänstlivet under vinlersportloven och påskhelgen med holeUoch fjällslalioner som naturliga replipunkter, när kyrkan är belägen avsides. Ipastorat där den säsongmässiga folkmängdsökningen är mera måttiig synesprästernas erfarenheter av fritids-befolkningens intresse för den kyrkUgaverksamheten på orten ofta vara mindre positiva. Fömtom de ordinariegudstjänsterna omfattar i allmänhet denna verksamhet endaslkonfirmandundervisning, dop och vigslar. I flera fall motiveras den ringaomfattningen av andlig vård bland sommarbefolkningen med pastoratets bristandepersoneUa resurser. Den rådande prästbristen medför en kronisk underbemanningav organisationen inte minst i säsongpaslorat. Härtill kommer alt många prästerförlägger sin egen semester till sommarmånaderna. Anpassningenav del kyrkliga arbetet till den nya situation som den ökade fritiden för vårtlands befolkning skapat utgör ett av kyrkans stora problem f. n., heter det ipromemorian. Det nutida semeslerlivet präglas av myckel stor rörlighet.Fritidsbebyggelsen har ökat kraftigt. Systemet med envinterbostad och en sommarbostad, den senare i allmänhet belägen utanförkyrkobokföringsorten, har bUvil aUt vanligare. Allt fler människor tUlbringarsin semester på hoteU och pensionat, i tillfäUigt förhyrda stugor, hos släktoch vänner, på campingplatser etc. utanför bostadsorten. Denbetydande säsongmässiga folkökning som fritidsbebyggelsen och turismen medförti åtskilliga pastorat och som har väsentligt andra proportioner än vid tidenför pastoralsregleringens genomförande skuUe enligt promemorian kräva enavsevärd arbetskraftsförstärkning i dessa pastorat. På gmndval av de tidigarenämnda beräknade folkmängdslalen under säsongtid och raed utgångspunkt i att enextra präst tUlgodoräknas varje säsongpaslorat, som har en folkmängd per prästav 5 00010 000, och två präster varje sådant pastorat raed en folkmängd perpräst av över 10 000 uppskattar koUegiet det samraanlagda behovet tiU 64präster. Tankenpå en permanent utökning av den prästerUga tjänsteorganisationen i säsongpasloratavvisas i promemorian av del skälet all samma befolkningsgmpp inle bör fååterverka på den ordinarie organisationen i flera pastorat. F. ö. anses ensådan utökning inle nu realiserbar på grund av den rådande prästbristen. Den i promemorianredovisade undersökningen ger vid handen att möjligheterna all i erforderligutsträckning omdirigera prästerlig arbetskraft i stiften tiU säsongpaslorat ärmyckel begränsade. Härom anförs i promemorian bl. a. följande. Den prästerligaorganisationen är i regel så utformad att prästerna är anställda i visstpastorat och har sin tjänstgöring förlagd till detta. De i princip »rörliga»prästerna utgörs huvudsakligen av ell antal stiftsadjunkter och pastoratsadjunkter,men dessa är enligt domkapitlens utsago så hårt engagerade i sina ordinarie arbetsuppgifterall de inte rimligtvis kan ulnylljas för arbetet bland säsongbefolkningen.Härtill kommer all en mängd prästtjänster, inte minst i säsongpasloraten, slår vakantapå grund av prästbristen. Är 1967 var ell 50-tal prästtjänster vakanta i deförut berörda 217 säsongpasloraten. Ytterligare framhålls all många avprästerna i säsongpastoraten, likaväl som i övriga pastorat, av olika skäl ärhänvisade all förlägga sin egen semester lill sommarmånaderna. Del kan därförsynas vara en hopplös uppgift alt ulan genomgripande förändringar i gällandeorganisationssystem ta prästerlig arbetskraft i anspråk för arbetet blandfritidsbefolkningen i nämnvärt större utsträckning än som sker. Vissa möjlighetertorde emellertid finnas atl inom del nuvarande systemels ram i någon mån komma liUrätta med problemet. I forsla hand bör enligtpromemorian givelvis tillses all den prästerliga tjänsteorganisationen isäsongpastoraten inle är underbemannad under säsongtid genom vakanser ochsemestrar. Om tjänst är vakant eller om prästen av tvingande skäl är hänvisadall la ut sin semester under säsonglid bör vakans- eller semeslervikarieförordnas. har här möjlighet all förordna präst från annat pastoratsom sådan tillfällig vikarie. Enligt 8 § första stycket kungörelsen (1965: 729)med vissa bestämmelser om anställning som präst är nämligen innehavare av ordinarie,extra ordinarie eUer extra tjänst skyldig att med frånträdande av utövningen avtjänsten utöva annan ordinarie eller extra ordinarie prästerlig tjänst inomsamma stift. Om vikarie inte slår att få med tUlämpning av denna bestämmelsefinns möjlighet för alt som vikarie förordna ferielediga prästvigdalärare m. fl. eller pensionerade präster enligt Kungl. Maj:ls cirkulär den 27juni 1969 om ersättning till vissa vikarier på prästerliga tjänster och tillicke prästvigda tjänstebiträden åt präster. I åtskiUiga säsongpasloraträcker det emellertid inte med angivna åtgärder ulan där fordras förstärkningav tjänsteorganisationen under säsonglid. En lösning, som diskuteras ipromemorian, innebär all man beträffandedessa pastorat utvidgar gällande möjUgheter för domkapitlen alt inrätta extratjänster. F. n. får enligt 13 § andra stycket kungörelsen (1965: 915) ominrättande av vissa statligt reglerade tjänster m. m. extta prästtjänst inteutan Kungl. Maj:ts medgivande inrättas annat än när ordinarie eller extraordinarie tjänst är ledig eUer tjänstens innehavare inle utövar tjänsten ochdenna ej uppehälles av vikarie. Denna lösning fömtsätter också atl prästsnuvarande skyldighet enligt den fömt återgivna bestämmelsen i 8 § förstastycket kungörelsen med vissa bestämmelser om anställning som präst att utövaannan tjänst vidgas tiU atl avse även extta tjänst i säsongpaslorat. Om behovetav förstärkning av den prästerliga arbetskraften i ell sådant pastorat inle ärså stort all det motiverar förordnande av en präst på heltid på den sålundainrättade extra tjänsten kan anordningen med tjänstedubblering tillgripas. EnUgl8 § Iredje stycket nyssnämnda kungörelse får präst som är anställd i pastoratåläggas all av samma kalenderår jämsides med sintjänst utöva annan tjänst i samma eller närbeläget pastoral inom samma stift.Del är enligt promemorian önskvärt all möjligheten till tjänstedubbleringutvidgas lill att avse tjänstgöring i säsongpaslorat på förhåUandevis stortavstånd från prästens eget pastoral. I promemorian berörsvidare den möjlighet enligt förut angivna cirkulär har alt förordnateologie studerande eller annan icke prästvigd person, som fått särskilttillstånd all predika, liU tjänstebiträde åt församUngspräsl som förordnals altvid sidan av egen tjänst svara för göromål förenade med annan tjänst. Dennamöjlighet föreslås utvidgad så, att tjänstebiträde kan förordnas även somtillfällig hjälp i säsongpaslorat. SlutUgen kan enligt promemorian tänkas altmöjlighet öppnas för semestrande präst från annat pastorat alt mot särskilt arvode ulan löneavdrag hålla gudstjänster och andaktsstunder i säsongpastoratet.Ett sådant åtagande som gästande predikant är givelvis friviUigt. Kostnadema förförstärkningen av tjänsteorganisationen i säsongpastoraten uppskattas ipromemorian lill . Del föreslås att de skaU bestridas urkyrkofonden bl. a. av del skälet atl den kyrkliga verksamheten där främstriktar sig till andra än i pastoralen skrivna personer. Några domkapitel hadeföreslagit all ett fixerat årligt belopp anvisas ur kyrkofonden tiU domkapitlenför bestridande av dessa kostnader. Häremot talar enligt proraeraorian följandeskäl. UtveckUngen av fritidsbebyggelsen och de koUektiva friluflsanläggningarnai vårt land sker i snabb takt. De uppgifter som lämnats rörande densäsongmässiga folkmängdsökningen är alltså snart inaktuella och synes därförpå inle kunna läggas liU gmnd för beräkning av anslagels storlek.Del torde då medföra ganska omfattande arbete för domkapitien att på förhandnågorlunda tiUförlitligt beräkna hur stora belopp som för varje årkan gå åt för ändamålet i de enskilda pastoraten och på grundval därav istiften i deras helhet. I promemorian förordas i stället en sådan ordning vadgäller inrättande av extra tjänst utöver organisationen att Kungl. Maj:t efterriksdagens hörande faststäUer de grunder efter vilka sådan tjänst får inrättasoch kostnaderna härför bestridas ur kyrkofonden. Förslagsvis bör enligtpromemorian gälla alt i pastorat där befolkningstalet per prästtjänst undersäsongtid väsentligen överstiger 5 000 får för samma lid, maximalt ,inrättas en extra prästtjänst och, där befolkningstalet väsentiigen överstiger10 000, två extra prästtjänster. Vad beträffar den arbetskraftsförstärkningi säsongpasloraten som i övrigt diskuteras i promemorian förordnande av ickeprästvigda tjänstebiträden och punktinsatser av semestrande präster föreslåskostnaderna härför också bU ersatta ur kyrkofonden men anses inga inskränkandebestämraelser erforderliga. Förslagen i promemoriantillstyrks eller lämnas utan erimran av domkapitlen i , , ,, , , och . I några hänseenden framförs docksärskUda önskemål och förslag. Enligt i kan sålunda övervägasom inte speciella omständigheter får motivera dispens från viUkorel om minimiantalpersoner per prästtjänst för förstärkning av tjänsteorganisationen i säsongpastorat.Därvid kan också hänsyn las till den sammanlagda säsongbefolkningen i två ellerflera angränsande pastorat. I varje fall bör den extra arbetskraften i säsongpasloratha möjlighet atl vid behov verka över pasloratsgränsen. Domkapitletifrågasätter vidare om inte en permanent prästtjänst kan inrättas i kontraktmed utpräglade säsongpaslorat. Under ickesäsonglid skulle sådan präst kunnatjänstgöra sora vikarie vid semestrar, sjukledigheter ra. m. förförsamlingspräster inom kontraktet. i anser att extra tjänstbör få inrättas inte bara med anknytning till visst pastorat utan också somextra stifts- eller konlraklsadjunkl, varigenom en större fritidsräjong kan betjänasav en särskild tjänstinnehavare. Enligt i bör på extraprästtjänst i säsongpaslorat vid behov få förordnas två präster att uppehåUaden på halvtid. Man kan nämligen räkna med atl ett större antal prästerfrivilligt kommer all åta sig dyUk tjänst om den kan bestridas på halvlid.Domkapitlet i ifrågasätter om inle en flexiblare ordning vid inrättandeav extra prästtjänster skulle kunna genomföras på så sätt all domkapitletmedges rätt att i varje säsongpastorat under säsongtid disponera ell antal»extra anslällningsmåna-der». 11, ex. , för vilket i promemorianberäknas två extra tjänster tiden juniaugusti (= sex anställningsmånader), skuUedå kunna inrättas en, tre och två extratjänster.