prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:t den 29 december 1970beslutat att fr. o. m. ett exemplar av Svensk författningssamlingskall kostnadsfritt tillställas varje kommunbibliotek, f. n. ca 450, att därhållas tillgängligt för allmänheten samt att kostnaderna härför skallbestridas från förevarande anslag. Anslaget bör ökas med . laghemställer i enlighet härmed, att Kungl. att till /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag IK bevakar statens rätt och har tillsynöver att domare och andra, som är underkastade ämbetsansvar, efterlever lagar,andra författningar och instruktioner och i övrigt fullgör sina åligganden. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal övrig personal Avlöningar Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader 8 700 3 800 (-) 162 000 12 800 9 500) 3 700 -1- 13 000 (4- 9 500) Löne-och prisomräkning m.m. . Medel behövs förinstallation av telefonväxel (+ . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer, att Kungl. att till Justitiekanslernför /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 650120 Reservation 113 289 1970/71 Anslag 741000 1971/72 Förslag 680 000 Lagberedningens uppgifterhänför sig f. n. till lagstiftningen inom utsöknings- och konkursrätten.Beredningen består av ordförande och tre andra ledamöter och har ensekreterare. Med hänsyn till storlekenav reservationen kan anslaget minskas med . Med hänsyn till denreservation som finns kan anslaget minskas med . Jag förordar attanslaget tas upp med . Jag hemställer, att Kungl. Prop.1971:1 Bilaga 4 9 att till Lagberedningen för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 100 000 Reservation 54 573 1970/71 Anslag 99 000 1971/72Förslag 84 000 Avvecklingen avfideikommiss sker under medverkan av en särskild nämnd, fideikommissnämnden. Denna består av ordförande ochfyra andra ledamöter och har en sekreterare. Nämnden beräknar medelsbehovet för budgetåret1971/72 till . med hänsyn till den reservation som finns underanslaget. Jag beräknar nämndens behov av anslag /72 till ett något högre belopp än nämnden föreslagit. Anslagetbör föras upp med . Jag hemställer i enlighet härmed, att Kungl. att till /72 anvisa ett reservationsanslag av . Ombuden för tillsyn av tryckta skrifter 1969/70Utgift 57 121 1970/71 Anslag 50 000 1971/72Förslag 60 000 Från anslaget bestrids arvoden förtryckfrihetsombuden, som har till uppgift att vaka övertryckfrihetsförordningens efterlevnad. F. n. finns 106 sådana ombud. Anslaget bör räknas upp med 10 000 kr.Jag hemställer i enlighet härmed, att Kungl. att till Ombuden för tdlsyn av tryckta skrifter för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1969/70Utgift 8 772 733 Reservation 18 846 1970/71 Anslag 8 600 000 1971/72Förslag 9 360 000 1971:1 Bilaga 4 10 har utredningen av fråganom verkställighet av utländsk dom itvistemål, miUtärstraffsakkunniga, sakkunniga rörande lagstiftning omkommission, handelsagentur och handelsresande, sakkunniga rörande lagstiftningom skiljedom, gruvrättsutredningen, förmyn-derskapsutredningen, kommittén förlagstiftningen angående trafiknyk-terhetsbrott, , utredningenangående nordiskt rätt och sakkunniga angående fråganom rätt för köpare att i visst fall frånträda avtal slutfört sina uppdrag.Flera kommittéer med omfattande uppdrag fortsätter sin verksamhet, bl. 1956års klientelundersökning rörande ungdomsbrottslingar, sjölagskommittén,trafikmålskommittén, sakkunniga rörande lagstiftning om köp av lös egendom, departementsutredningen, 1965 årsvaltekniska utredning, grundlagberedningen, integritetsskyddskommittén,ämbetsansvarskom-mittén, samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet, 1967 årspolisutredning, brottmälsutredning, utredningen omledningsrätt, vattenlagsutredningen, offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén, kreditupplysningsutredningen,familjelagssakkunniga och kommittén för kriminologisk behandlingsforskning.Ett antal nya utredningar har tillsatts. Till dessa hör utredningen omersättning för oriktiga fri-hetsberövanden, domstolsverksutredningen,utredningen om enhetlig reglering igrundlag av yttrandefriheten i massmedia m. m., morato-riekommittén, utredningenom de förmögenhetsrättsliga generalklausulerna och utredningen om vidgadanvändning av åtalsunderlåtelser m. m. Jag beräknar 1,2 milj. kr. under anslagetför fortsatt utredning om ett enhetligt och samordnat informationssystem förrättsväsendet (RI). Sammanlagt bör anvisas 9 360 000 kr.under anslaget. Jag hemställer, att Kungl. att till Kommittéer m. m. för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 4 992 376 Reservation 489 821 1970/71 Anslag 5 250 000 1971/72Förslag 8 750 000 statsverksproposition (prop.1968: 1 bil. 4 s. 10) lades fram förslag till vissa riktlinjer för en reform avfastighetsregistreringen. godtog förslagen (SU 2, 3 LU 5, rskr 80).Beslutet innebär bl. a. att ett nytt för land och stad enhetligtfastighetsregister skall läggas upp, attett enhetligt beteckningssystem skall införas, att fastigheternas lägeskall anges med koordinater, att ADB-teknik skall användas för registret ochatt registret skall förläggas till en central datamaskin. Arbetet på reformenskulle påbörjas och genom- 1971:1 Bilaga 4 11 förandetföregås av viss försöksverksamhet. Det skulle ankomma på Kungl. Maj:t attnärmare bestämma hur det fortsatta utredningsarbetet och arbetet med attgenomföra registerreformen skulle organiseras. För det fortsatta arbetet på en reform avfastighetsregistreringen beslöt Kungl. Maj:t att inrätta ensärskild nämnd, (). Nämnden skall enligtsin instruktion fortsätta det utredningsarbete som tidigare bedrevs av fastighetsregisterutredningenoch genomföra fastighetsregisterreformen, i den mån detta inte ankommer pålantmäteriväsendet. CFD skall också isamråd med lantmäteristyrelsen till Kungl. Maj:t avge de förslag till författningarsom behövs. Nämnden består av ordförande och sju andra ledamöter. Chefen förjustitiedepartementet får förordna experter åt nämnden. För nämnden finns ettkansli. Den personal som behövs för nämndens verksamhet anställs av chefen förjustitiedepartementet eller, efter dennes bemyndigande, av nämnden. Antaletanställda är f. n. Fastighetsregisterreformen kräverbetydande arbetsinsatser från personal inom lantmäteriorganisationen, såvälcentralt som hos de regionala registerförarna. som CFD inrättadestillfördes lantmäteristyrelsen en ny organisationsenhet utvecklingsenheten.Inom denna enhet finns en särskild registerenhet med ett tiotal anställda.Chefen för enheten är också ordförande och chef för . Efter förslag i prop, 1970: har fattat beslut i fråga om riktlinjerna fören omorganisation av lantmäteriet (SU 208, rskr 423). Beslutet berör ävenorganisationen av fastighetsregistreringen och innebär i denna del bl. a. attdenna registrering skall i principske länsvis med som register- och arkivmyndighet.Lantmäteristyrelsen behåller sin funktion som central registermyndighet. Sedan CFD inrättades har beslut fattatsom en reform även av inskrivningsväsendet. Förslag härom lades fram i 1970 årsstatsverksproposition (1970: 1 bil. 4 s. 44). godkände förslagen (SU2, 3 LU 8, rskr 96). Beslutet innebär, attett nytt, centralt inskrivningsregister skall införas, att ADB-teknik skallanvändas och att en central datamaskin skall användas. Införandet av detnya inskrivningsregistret skall föregås av försöksverksamhet. CFD:s verlcsamhet harhittills i huvudsak ägnats följande projekt: beteckningsreformen, koordinatsättningen, överföringen avdata från nuvarande register till ADB-medium samt system för drift av ett nyttregister. Nämnden har dessutom funnit nödvändigt att redan under uppbyggnadenav det nya fastighetsregistret ägna uppmärksamhet åt olika utvecklingsfrågor, isynnerhet frågan vilka data som bör ingåi fastighetsregistret, och vilka ändamål en på lämpligt sätt uppbyggd databankför registret kan tillgodose. 1971:1 Bilaga 4 12 En mycket stor del av CFD:s resurser harunder innevarande budgetår satts in på förberedelser för ett brett upplagtförsök, det s. k. Uppsala-försöket som omfattar omkring 40 000 fasrigheter iUppsala län. Det skall i en första fas avslutas med'innevarande budgetårs utgång. Sedan beslut om en reform påinskrivningsväsendets område fattades, har vissa undersökningar gjorts i frågaom teknisk samordning av ett centraltinskrivningsregister och ett centralt fastighetsregister. Undersökningarnahar visat att en sådan samordning är lämplig. Enligt beslut av Kungl. Maj:t den25 omfattar Uppsala-försöket även inskrivningsdata för fastighetersom ingår i försöket. I övrigt har CFD inte erhållit något uppdrag i fråga ominskrivningsreformen. CFD har varit i verksamhet i nära tvåoch . har det visat sig attfastighetsregisterreformen är mer komplicerad än man tidigare räknat med ochatt behovet av insatser är svårt att beräkna eftersom erfarenheter av liknandeprojekt saknas. Även om arbetet nu kommit så långt att försöksdrift redaninletts inom en begränsad del av län, kommer det att dröja flera årinnan datasystem för fastighetsregister för hela landet kan komma i fulldrift. Utveckling av system och program är tidskrävande och överföringen avdata från nuvarande register till ADB-system beräknas också ta atthelt genomföra. Organisationen av CFD har visat sigmindre lämplig för det omfattande arbete som databanksprojektet kräver. Denställning CFD har är f. n. i huvudsakdensamma som den en statlig kommitté intar. En sådan ordning varnaturlig så länge verksamheten var någorlunda jämförbar med den som vanligen drivs i kommittéform. Efter hand som verksamhetenallt mer inriktats mot ett löpande system- och programmeringsarbete samtutveckling av och försök med rutiner för en databank har emellertid storaolägenheter visat sig vara förenade med den nuvarande organisationsformen.Många av dessa kan elimineras genom ganska enkla medel. I andra fall måste meragenomgripande åtgärder vidtas som bl. a. kräver ändringar av organisationen . En mycket stor olägenhet är att tjänster för nämndens personalsaknas. Det är ingen tvekan om att denna omständighet försvårar rekryteringenav lämplig personal och bidrar till en alltför stor personalomsättning. De undersökningarsom gjorts har visat att ett centralt fastighetsregister och ettcentralt inskrivningsregister kan samordnas i tekniskt avseende och att CFD:s arbetsuppgifterbör omfatta utveckling av en databank försåväl fastighetsregister som inskrivningsregister. Detanförda visar att CFD bör organiseras om. 1971:1 Bilaga 4 13 fördelas på fem enheter, nämligen en administrativenhet, en fastighetsregisterenhet, en inskrivningsregisterenhet, en tekniskenhet och en utvecklingsenhet.Därutöver bör chefen för kansliet disponera över en stabsenhet. Den administrativaenheten bör indelas i två underenheter, en för kamerala frågor och en för personalfrågor.Den tekniska enheten bör indelas i en enhet för systemfrågor och en fördriftfrågor. På utvecklings-ochregisterenheterna bör man med undantag för kart- och koordi-natfrågor inte göra en strikt indelning i underenheter. Arbetet inom dessa enheter ärsådant att det bör bedrivas i projektgrupper inte bara under uppbyggnadsskedetutan också, om än i något mindre utsträckning,under de olika driftskeden som databanken kommer att passera. Gruppernabehöver ofta sammansättas av personal från flera enheter och deras storlek måste varieras med hänsyn tillväxlande resursbehov. Antaletanställda inom är nu 75. lag anser att personalen inte bör utökas undernästa budgetår. För större delen av personalen bör emellertid tjänster inrättasvid nämnden. För chefen för nämnden bör inrättas en ordinarie tjänst medbeteckningen r. Tjänst som chef för enhet liksom ett antal biträdestjänster börinrättas som extra ordinarie. Övriga tjänster bör inrättas som extra. Konsulteroch tillfälUg personal bör dock liksom anlitas i stor utsträckning.lag avser att ge statens avtalsverkförhandlingsuppdrag i de delar som anställnings- och arbetsvillkor ärförhandlingsfrågor. CFD har under innevarande budgetår haftsärskilda svårigheter vid överföring av data till maskinläsbart medium.Kostnaderna för maskintid har även av andra anledningar blivit större änberäknat. På grund av nämnda svårigheterhar expertis också behövt anlitas i större omfattning än som harplanerats. I samband med behandlingen senare denna dag av frågan om utgifter påtilläggsstat till riksstaten för /71 ämnar jag hemställa attKungl. Maj:t föreslår att anvisa 2 milj. kr. för innevarande budgetårunder ett reservationsanslag till . Nämndens arbete bör under nästa budgetårkoncentreras till frågor som direkt avseruppbyggnad och drift av en databank för ett centralt fastighetsregisteroch ett centralt inskrivningsregister. För förberedelser för genomförandet av beslutade reformer beräknarjag 5,3 milj. kr. Inom ramen för detta belopp skall nämnden utvecklaADB-system och program för databanken samt inom ramen för nuvarande uppgiftsfördelningmellan lantmäteristyrelsen och CFD utföra koordinatregistre-ring och vidta åtgärder för genomförande avfastighetsregisterbeteck-ningsreform.en. För fortsatt försöksverksamhet iUppsala län och utvecklingsverksamhetberäknar jag 2,4 milj. kr. Sammanlagt bör 8 750 000kr. Prop.1971:1 Bilaga 4 14 Medhänsyn till de arbetsuppgifter som nämnden avses få föreslår jag att ettförslagsanslag anvisas för nämndens verksamhet. Jag hemställer att Kungl. a) godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för organisationen och verksamheten vid , b) bemyndiga Kungl. Maj:t att inrättaen ordinarie tjänst för chefen för nämnden med beteckningen r, c) till /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 148 056 Reservation 680 601 1970/71 Anslag 300 000 1971/72Förslag 200 000 Från anslaget bestrids kostnader förkurser och annan upplysningsverksamhet för personal inomjustitiedepartementets verksamhetsområde. Med hänsyn till den reservation som finnsberäknar jag behovet av anslag till ett lägre belopp än under budgetåret1970/71. Anslaget bör tas upp med 200 000 la. Jag hemställer, att Kungl. att tiUEfterutbildning inom verksamhetsområde för /72 anvisa ettreservationsanslag av . 1969/70Utgift 430 799 Reservation 153 658 1970/71 Anslag 635 000 1971/72Förslag 535 000 Anslagetbör tas upp med . Jag hemställer, att Kungl. att till Extra utgifter för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . Ersättning för personskador på grund av brott Nyttanslag (förslag) 1 000 000 Inom har utarbetatsen promemoria med förslag om ersättning av allmänna medel åt brottsoffer(Stencil Ju 1970: 21). Enligt förslaget skall den som har drabbats avpersonskada på grund av Prop.1971:1 Bilaga 4 15, brottoch som inte har fått ersättning av gärningsmannen efter en behovsprövningkunna få ersättning av allmänna medel. Ersättning skall kunna utgå också tillefterlevande till person som har dödats genom brottslighandling. Syftet med ersättningssystemet är enligt förslaget att täckasocialt ömmande behov. Det föreslås därför att endast personskada skall ersättas samt att möjlighet tillersättning inte skall föreligga om ersättningsbeloppetunderstiger . skall utgå endast om synnerliga skäl, t. ex.höggradig invaliditet, föreligger. Normalt skall endast ekonomisk skadasåsom kostnader för sjukvård eller tandläkarvård eller inkomstförlustersättas. I vissa fall skall dock ersättning kunna utgå också för ideell skada,dvs. sveda och värk, lyte eller annatstadigvarande men. Vid behovsprövningen skall beaktas vad den skadelidandeuppburit på grund av socialförsäkring eller enskild försäkring. Vidare skallhänsyn tas till den skadelidandes ekonomiska situation. Promemorianinnehåller vissa förslag till riktlinjer för prövningsförfarandet. För att skapa garantier motmissbruk och säkra att ett grundläggande utredningsmaterial finns tillgängligtföreslås att det som regel bör krävas att polisanmälan och polisutredning harskett. Däremot bör inte krävas att skadeståndstalan har väckts. Gärningsmannenkan vara okänd eller det kan med hänsyn till dennes ekonomiska situation framståsom meningslöst att väcka sådan talan mot honom. Om åtal har väckts bör somregel utgången av brottmålet avvaktas. Ansökan om ersättning bör ske på särskild blankett, vid vilken sökanden bör foga polisrapport,dom, läkarutlåtande och andra handlingar av betydelse för prövningen. Sökande som är mindre bemedlad föreslås få bidrag till utrednings-och rättshjälpskostnader. Även om det endast undantagsvis kan föreligga ekonomiska förutsättningar för att staten reser regresskravmot gärningsmannen, föreslås att den skadelidande skall vara skyldig attöverlåta sin fordran mot den skadeståndsskyldige på staten till den delersättning har utgått av allmänna medel. EnUgt promemorian bör ersättningarna utgåfrån ett särskilt anslag påjustitiedepartementets huvudtitel och ärendena i varje fall tills vidare beredasinom detta departement. Anslaget föreslås bli inrättat fr. o. /72 och avse skador på grund av brott som har begåtts efter den1 . Anslagsbehovet beräknas ipromemorian uppgå till 1 milj. kr. för det första budgetåret. Promemorian har remissbehandlats.Yttranden har avgetts av justitiekanslern,, , , skadeståndskommittén,. , ,, akademikers centralorganisation.Statstjänstemännens riksförbund och . 1971:1 Bilaga 4 16 Samtliga remissinstanser är positiva tillförslagets huvudtanke att staten skall gottgöra personer som lider skada genombrott. Den kritik som förs fram går i huvudsak ut på att förslaget i olikaavseenden är för restriktivt. a. har anförts att de skadelidande bör ha enovillkorlig rätt att få full ersättning av det allmänna, attersättningssystemet bör omfatta inte bara personskador utan ocksåegendomsskador och förmögenhetsförluster samt att ideell skada bör ersättas istörre utsträckning än som förutsätts i förslaget. Även andra inte fullt såvittsyftande önskemål om förbättringar av det föreslagna ersättningssystemethar förts fram. I jämförelse med många andra grupper avskadelidande i samhället befinner sigbrottsoffren generellt sett i en särskilt ogynnsam situation därigenomatt de ofta saknar möjlighet att få ersättning av den som vållat skadan. Till stor del täcks visserligenersättningsbehovet av socialförsäkringen eller andra former avförsäkring. har också försäkringsskyddet förbättrats genom atts. k. överfallsskydd numera automatiskt ingår i hem- och villaförsäkringar.Vissa luckor i försäkringsskyddet förekommer dock fortfarande, särskilt blandpersoner med små inkomster. Jag har därför den uppfattningen att det för justden kategori av skadelidande som brottsoffren utgör föreligger ett särskilt påtagligtbehov av supplerande åtgärder från samhällets sida och att möjlighet därförbör föreligga att efter en behovsprövning utge ersättning till dem som genom brott drabbas av personskador.Som har påpekats i några remissyttranden kan sociala och humanitära skälav samma styrka åberopas för att även andra grupper av skadelidande änbrottsoffer bereds ersättning av allmänna medel, t. ex. de som drabbats avskada genom olyckshändelse där vållandetill skada inte ligger någon till last. En särreglering för brottsoffrenär enligt min mening likväl motiverad, men denbör i första hand ta sikte på att tillgodose de socialt mest ömmande behoven.En relativt stor restriktivitet i bedömningen är påkallad innan erfarenheterhar vunnits av det nya systemet. Jag anser mig därför f. n. inte kunnatillgodose de önskemål om mera långtgående reformer som förts fram i vissaremissyttranden. På en punkt vill jag emellertid med anledningav remisskritiken föreslå en viss uppmjukning i fråga om förutsättningarna förrätt till ersättning i förhållande tillvad som föreslås i promemorian. Ett flertal remissinstanser harframhållit att för personer i små ekonomiska omständigheter även mindreförluster kan vara kännbara och att någon absolut nedre gräns inte bör gälla. För min del anser jag en nedre gräns nödvändigfrämst av administrativa skäl. Emellertid bör den föreslagna gränsentill . Somföreslås i promemorian bör i varje fall tills vidare ersättnings- 1971:1 Bilaga 4 17 I fråga om förfarandet vid ärendenas handläggning och prövning anser jagatt även i övrigt de riktlinjer som anges i promemorian bör följas. Anslagsbehovetför /72 kan uppskattas till 1 milj. kr. och anslaget bör i överensstämmelse med vad som har föreslagits i promemorianstå till förfogande för ersättning för skador på grund av brott som har begåttsefter . Med hänvisning till det anfördahemställer jag, att Kungl. a) godkänna de grunder som jag har förordatför ersättning för personskador på grund av brott, b) till Ersättning för personskador på grundav brott anvisa ett förslagsanslag av . 2 1971.1 saml. Utvecklingen under desenaste åren av de brott som har kommit till polisens kännedom framgår avföljande sammanställning. Brott som kommit till polisens kännedom m. m. tillgrepp försök). misshandel, varav döden följt, övriga misshandelsbrott och rån kommit till polisens kännedom 1/131/lC I/l31/10 1 Uppklaringsprocentenavser uppklarade brott i relation till de brott som har anmälts samma är. Brott som upp senare inräknasalltså inte. Den verkliga uppklaringsprocenten är därför betydligt högre. = Siffrorna för åren1968, 1969 och 1970 har hämtats från statistiska centralbyrånsmånadsstatistik, som erfarenhetsmässigt visar lägre siffror än årsstatistiken.Den definitiva statistiken för kan väntas . Med hänsyn till att detännu inte föreligger någon definitiv statistik över antalet brott som harkommit till polisens kännedom för åren 19681970 är det vanskligt att bedömabrottslighetens utveckling. Enligt statistiken har dock antaletbrottsbalksbrott ökat väsentligt den 1 januariden 1 november 1970i förhållande till . Ökningen är särskiltpåtaglig beträffande tillgrepps- och bedrägeribrotten. Som framgår avsammanställningen är uppklaringsprocenten beträffande tillgreppsbrotten lägreän genomsnittet för samtliga brott. Prop.1971:1 Bilaga 4 19 börsammanställas med att tillgreppsbrotten utgör en mycket stor andel av samtligabrottsbalksbrott. I själva verket är uppklaringsprocenten för andrabrottsbalksbrott än tillgreppsbrott väsentligt högre än den genomsnittligauppklaringsprocenten. Den särskilda aktion mot den grovanarkotikabrottsligheten som startade har haft en gynnsameffekt. Den har dock inte kunnat hindra att narkotikamissbruket fortfarande ärett allvarligt problem i storstäderna. En konsekvens av det ökade antalet brottär att arbetsbalanserna vid utredningsavdelningarnas kriminalsektioner harstigit. Trafikövervakningenkräver betydande insatser från polisens sida. Omfattningen av polisens arbete i detta avseende kan i vissmån belysas av de uppgifter om fordonsparkens storlek och antalet personskadorvid trafikolyckor som lämnas i följande sammanställning. Det nya arbetstidsavtal som för polisensdel trädde i kraft medförde en förkortning av arbetstidenframför allt för trafik-övervakningspersonaloch viss annan övervakningspersonal. De nu nämnda förhållandena har medförtatt arbetssituationen inom polisväsendet är ansträngd. Det rationaliseringsarbete som har pågåttinom polisväsendet kommer att fortsätta. De personella ochmateriella resurserna har också förstärkts. Behovet av ytterligare förstärkningär uppenbart. En bidragande orsak härtill är den arbetstidsförkortning sominträder . Övertidsarbetehar måst tillgripas i stor utsträckning även under /70.Trots att åtgärder vidtagits för att begränsa övertidsuttaget var antalettimmar, för vilka övertidstillägg betaladesut, ca 2,1 milj. eller något högre än under närmast föregående budgetår. På gnmd av vad jag nu har sagt börpolisväsendet tillföras ytterligare 570 tjänster, varav 400 polismanstjänster. nisationkommer också att förändras i väsentliga avseenden i syfte att ytterligarerationahsera polisverksamheten. De principiella riktlinjerna föromorganisationen har bestämts . Den nya organisationenkommer i detalj att fastställas . De nya tjänster som jag har beräknatmedel för i det följande kan fogas in i distriktens nya organisation. Denmateriella upprustningen bör också fortsätta. 1969/70Utgift 41124 438