prop · FU0381 · 1971-12-31 00:00:00 — Denkategori personer sora koraraer liU inora raraen för den reglerade invandrmgenbör, enligt koraraitténs raening, inte kunna få studieraedel ora vederbörande istället väljer all studera. Rält lill studiestöd bör däreraot föreligga dådessa personer vistals i landet så länge atl han eller hon kan anses inleraraad. 3.5 Icke-svenskamedborgare som förutsätts bli inlemmade i det svenska samhället Tilldenna kategori räknas t. ex. icke-asylsökande flyktingar sora tas ut och försöver hit av svenska rayndigheter i sararåd raed inlernalionella flyktingorgan.Hit räknas vidare politiska flyktingar och slalslösa personer som av huraaniläraskäl fått en i . Slutligen berörs den kategori sora fått resa ini landet för alt förenas raed farailje-raedlera eller nära anhörig och sorasjälv betraktas sora invandrare. Koramilténbehandlar särskilt de nordiska studerandena, eftersom verkningarna av deföreslagna reglerna blir något avvikande för personer bosatta i . Förmedborgare från de nordiska länderna krävs inte särskilt tillstånd för att fåuppehålla sig i . Frågan om en medborgare i elt annat nordiskt landskall få svenskt studiesocialt stöd eller ej blir därför inte avgörande för vederbörandesrätt att uppehålla sig i . Koramilténförordar en restriktiv hållning i fråga ora tiUdelningen av studieraedel tillnordiska studerande. Dels raenar raan alt utvecklingen nu går i riktning raotvidgade raöjligheler att uppbära sådant slöd från hemlandet vid studier i annatnordiskt land, dels finns det ingen anledning alt genora tilldelning av studiesocialtslöd fräraja invandring hit av studerande från övriga nordiska länder. Koramilténföreslår därför alt studiesocialt slöd till nordiska studerande endast utgårdå den studerande kan anses inlemraad i det svenska samhället. Komraittén exeraplifierardessa fall till att gälla studerande, som är gift med svensk raedborgare ellerdå föräldrarna varaktigt bosatt sig i . I det sistnämnda fallet börenligt kommittén studiesocialt stöd inte utgå om den studerande kommit hitförst efter myndig ålder. 1971: 81 14 3.7Kunskaper i svenska för tillträde till högre studier m. m. Utöverfrågorna ora studiefinansiering har koraraittén också berört frågan omkunskaper i svenska för tiUträde till högre studier samt behovet av kurativaåtgärder för utländska studerande. Kommittén framhållerinledningsvis att en av de viktigaste faktorerna för att klara avstudiesituationen och över huvud taget klara av anpassningsprocessen är attvederbörande har kunskaper i svenska språket. Förhållandena f. n. är att iutomordentligt få ämnen bedrivs undervisning på något annat språk än svenska,sora svenskundervisningen är friviUig. En utländsk studerande kansåledes utan att äga några svenskkunskaper skriva in sig vid högre utbildningsanstalter.Behovet av kunskaper i svenska gör sig specieUt påraint i de faU då den studerandepåbörjar sin vistelse i raed studier. Motbakgrunden av de raånga studiemisslyckanden som lätt sker om språkkunskapernaär bristfäUiga och med hänsyn tUl problem av aUraän anpassningskaraktärförordar koraraittén atl elt allraänt krav uppstäUs om all endast den som visarsig besitta tUlräckliga kunskaper i svenska skall få tillträde till högresvenska läroanstalter. Vad gäUersvenskundervisningens organisation förordar koraraittén att kursbundenundervisning anordnas enUgt de principer som f. n. gäller. Vad gällersvenskundervisningens omfattning har koraraittén inte närraare gått in på dennafråga, eflersora universitetskanslersämbetets ställningstagande ej var liUgängligtvid lidpunkten för betänkandets färdigstäUande. Detär emeUertid koramitténs uppfattning, alt svenskundervisningen bör bedrivaskoncentrerat och att de inledande svenskstudierna bör ske på heltid. Dellidssludierbör endast undantagsvis få förekoraraa. Föratt möjliggöra heltidsstudier är det nödvändigt att se tUl alt försörjningentryggas. Koraraittén föreslår alt den till universitet knutna svenskulbUdningenbör vara studieraedelsberättigad i likhet med vad som gäUer f. n. Svenskundervisning förutlänningar bedrivs f. n. dels av , dels av universilelskanslersämbetet.Koraraittén har diskuterat en samordning av huvudmannaskapet för dennasvenskundervisning men funnit frågan så omfattande all den bör prövas isärskild ordning. Kommittén har också haft iuppdrag att undersöka behovet av kurativa åtgärder för de av universitetenanordnade kurserna i svenska för utländska studerande. Komraittén har hos Kungl.Maj:t begärt och erhåUit medel för verksamhet i sludierådgivande syfte blanddeltagarna i svenskkurserna för utiänningar. Koraraittén har i avvaktan påresultatet av denna verksamhet inle velat föreslå permanenta åtgärder. Kommitténmenar också att de kuraliva frågorna måste ses som en del avanpassningsåtgärderna i stort och förulsätler atl denna fråga övervägs som ettled i arbetet inom invandraralredningen. Prop.1971: 81 15 Ianslutning till de nya reglerna ora utländsk raedborgares rält tiU studieraedelhar kommittén gjort en översyn av de bestämraelser sora gäller om studiemedelför studerande utomlands och för utländska studerande. I fråga om svenskamedborgare föreslås all den sora är bosatt utomlands skaU ha rätt tiU svenska studieraedelendast under förutsättning att han inte kan anses inleraraad i det fräraraandelandet. Något förbehåU beträffande svensk medborgares rätt alt få svenskastudiemedel har tidigare inle funnits. Koraraittén raotiverar förslaget så attden sora har en sådan anknytning till ell fräraraande land alt all sannoUkhettalar för att han åtnjuter sararaa förraåner och rättigheter som landets egna raedborgarebör enligt koraraitténs mening inle få svenskt studiesocialt stöd. Vadgäller utländska raedborgares raöjlighet att få studieraedel eller studiehjälpför studier uloralands anser koraraittén att en utländsk raedborgare i principinte bör kunna finansiera sina studier uloralands raed svenska raedel. Komraitténmenar emellertid all denna prracip inte bör vara helt undanlagslös. t. ex.en i det svenska samhället inlemraad utländsk medborgare visat fallenhet inora eltäranesoraråde, där fortsatta studier raed större fördel kan bedrivas i annatland, så bör han kunna beviljas studieraedel eller studiehjälp för studier idet främmande landet. Denna möjlighet bör eraeUertid, enligt koramitténsmening, utnyttjas restriktivt. 3.9 synpunkter och förslagangående förkunskaper i svenska för antagning som studerande vid läroanstalt iSverige Beträffandesvenskundervisningens orafallning har koraraittén hos universiletskanslersärabeletheraställt ora synpunkter. Kanslersärabelel har efler hörande av konsistorieroch utbUdningsnärander avgetl yttrande i ärendet. Universiletskanslersärabeletfrarahåller inledningsvis atl antalet utländska universitetsstuderande iSverige har ökat starkt och att många av dessa saknartillräckliga kunskaper i svenska för att kunna följa och tillgodogöra sigundervisningen. Inte bara nödvändigheten av att kunna tillgodogöra sig studiematerialetulan också ur aUraän studiesocial synvinkel är del nödvändigt raed kunskaper isvenska språket. Erfarenhetenvisar också att kunskaper i svenska är en av de viktigaste faktorerna för uloranordiskastuderandes förraåga att bedriva frara-gångsrika studier. Kanslersämbetetpekar på de prelirainära resultaten från en under- 1971: 81 16 sökningsom pågår vid pedagogiska institutionen vid . EnUgtdenna undersökning finns en klar skUlnad raeUan å ena sidan studerande sora genom.gållendasl kurserna Svenska 1 och 2 och å andra sidan studerande sora också genoragåttkurserna Svenska 3 och 4. Den förra kategorin klarade sig allraänt sett dåligt,den senare genomgående betydUgt bättre. Avde lill universiletskanslersämbelel avlämnade reraissyttrandena fraragår altdelade raeningar råder ora de krav sora bör uppställas på orafatlningen avförkunskaper i svenska. Soraliga reraissorgan anser alt ett genereUt krav påkunskaper raotsvarande Svenska 3 och 4 bör uppsläUas, raedan andra menar allkraven bör preciseras för varje särskilt ämnesområde. Universiletskanslersärabeletfrarahåller för sin del, all förkunskapskraven inte bör ställas högre än vad sorabedöras nödvändigt för atl vederbörande skall kunna följa undervisningen. Kanslersärabelelförordar i avvaktan på slutredovisning av den ovannäranda undersökningen vid pedagogiskainstitutionen i Slockholra etl allraänt förkunskapskrav för utiänningstillträde till universitet eller högskola i raotsvarande kursernaSvenska 13. Dispens från aUraänna förkunskapskrav bör enligt kanslersärabelelges av vederbörande konsisloriura. F. n.utgår studieraedel för dellagande i kurserna Svenska 1 och 2. Kanilersärabelelföreslår all studieraedel också bör ulgå för deltagande i kursen Svenska 3. Vidareframhålls alt vissa universitetsstudier kräver mer omfattande förkunskaper. Idessa fall bör det vara möjligt att i enskilda studieplaner föreskrivasärskilda förkunskapskrav i svenska t. ex. kunskaper motsvarande kursernaSvenska 14. Vadbeträffar förkunskaper i svenska för forskaratbildningen föreslår kanslersämbetetatt kraven här bör bestäraraas av vederbörande prefekt i samband med antagning lillforskarutbildning. förslag har ledamoten reserveruc sig. Reservationenskiljer sig på en rad väsentliga punkter från kommitténs förslag. Reservanteninsläraraer inledningsvis raed koraraitténs förslag all de utiändskastudenternas antal på något sätt bör regleras och att de utiändska studenternabör lära sig svenska innan de börjar sina studier. En sådan reglering får eraeUertidinle leda till all de utländska studenternas antal rainskar. Reservantenanser atl koraraitténs förslag i alllför ringa utsträckning 1971: 81 17 diskuteratraålsättningen för vår hållning gentemot de utländska studenterna. Degästsluderandes studiefinansieringsproblem behandlas också raycketknapphändigt, menar reservanten. Visserligen kan probleraen för denna kategoristuderande aldrig lösas av ett enskilt land, raen genora alt underlåta allskapa regler för denna kategori koraraer man automatiskt all prioritera de utiändskastudenter sora själva kan finansiera sina studier. Reservantenvänder sig vidare raot ulredningsraajorilelens förslag beträffande de nordiskastudenterna sora ora det genorafördes skuUe innebära en betydligt försäraradsituation för denna grapp. Reservantenkritiserar alt utredningsmajorilelen inte kommit med några förslag när delgäller kuraliva åtgärder och sludierådgivning. Reservanten vänder sigvidare emot del slag av reglering av antalet utländska studerande somutredningsmajoriteten föreslår. Det motiv sora utredningen anför, näraligen altsluderandeanlalet regleras raed hänsyn till arbetsmarknadssituationen, finnerreservanten orealistiskt. Arbetslöshet bland akademiker förekoraraer endasl inorasnäva sektorer av arbelsraarknaden. Också de raedel förregleringen sora koraraittén föreslår avvisas av reservanten. En social förraånbör inle användas sora regleringsinslru-ment för tillströmningen av utländskastuderande. De svenska sludiesociala förmånerna bör i stället så långt möjligtges till samtliga utlänningar som är bosatta i landet. För arbetare skerregleringen genom arbetstillståndet. För studerande bör tUlståndet all studerareglera tillslröraningen. Reservanten anser attförslaget inte innehåller några större förändringar jämfört med den politiksom tillämpas av de sludiesociala myndigheterna. Allt lalar därför föratt dagens missförhållanden skulle bestå. Reservanten kritiserarockså förslaget ora att den karenstidsregel som tiUämpas förtilldelning av studiestöd byts ut raot krav på bosättning i under »enlängre tid». Utredningen klargör inte, menar reservanten, hur del larall bli inleraraad i det svenska sarahället. Det alternativ lill reglersora reservanten förespråkar utgår ifrån uppfattningen alt det bör förekoraraabåde en fri rörlighet över gränserna och jämlikhet mellan del egna landels raedborgareoch utiänningar. Eftersom de båda målsättningarna svårligen låter sig förenas åtrainstoneför ett litet land sora , bör raan därför begränsa antalet utiändskastuderande när tUlströraningen blir större än raan anser sig kunna ta emot.Regleringen bör eraeUertid inte innebära att antalet utländska studenter rainskar.Den grapp som las emot bör också ges det studiesociala stöd i vidaste meningsom är en nödvändighet för studieframgång. 1971: 81 18 ReservantenskUjer meUan oUka kategorier av utländska studenter. Beträffande de nordiskastudenterna föreslås en fri nordisk studieraark-nad och kravet på kort sikt börvara alt studerande sora flyttar från ett nordiskt land till ett annat skallvara berättigad tiU studiestöd antingen från bosättningslandel eUer ursprangslandet.Den form av reglering som reservanten förordar undantar de nordiskastudenterna. Föratt uppfylla de nämnda målsättningarna föreslår reservanten att antaletutländska studenter regleras genora alt regeringen faststäUer etthögsta antal gäslsluderande resp. invandrare, sora under det koramande året börlas in vid utbildningsanslallerna. Kvoten bör fastställas med utgångspunktifrån platsantal vid svenskkurser, den allmänna tiUströmningen tilluniversiteten, kostnader för studiemedel, tUlgång till bostäder etc. Denföreslagna kvoten bör omfatta grupper för vilka raan anser en reglering raöjligoch önskvärd. Invandrare sora koramit till landet via den organiseradeinvandringen av arbetskraft, innehavare av svenska och utländska stipendiersärat flyktingar bör beredas plats vid svenska utbildningsanstalter oavsettdelta sker utanför eller inom kvoteringens ramar. Blandövriga grapper kan det vara svårt alt välja ut vilka sora skall få rätt attstudera i och därraed även rätt att erhålla studiestöd. Den endarättvisa metoden blir därför enligt reservanten lottning. Vissa bör emellertidfå förtur inora raraen för kvoten, t. ex. gäslsluderande raed speciellanknytning till landet liksora eventuellt andra öraraande fall. Ett råd förutländska studerande bör skapas för atl handha uttag-ningen. Ielt system där antalet utländska studenter är kvoterat bör de sludiesocialaproblemen minska. Studiefinansieringsfrågan, sora f. n. är det största probleraet,löses genora att de sora erhåller räll till studieplats också garanterasstudiestöd. Invandrare och flyktingar blir berättigade till studiemedel påsamma villkor som svenska studerande. Som invandrare räknas därvid de sorakoramil till landet genora den organiserade invandringen av arbetskraft och de soratillåtits invandra sora studerande. Sora flykting räknas inle bara den sorafår asyl i ulan även den som får uppehållsliUslånd av huraanilära skäl.Vad gäller de gäststuderande bör enUgt reservanten också dessas antal reglerasgenom den fastställda kvoten. Studiemedel bör emellertid ej utgå. Etlökat antal stipendier bör skapas, så atl även sådana studenter som saknar egnamedel har möjlighet atl studera i . En tredje kategori kan ha medstudiestöd från hemlandet antingen genom statligt studiestöd eller egna raedel.Genom det tänkta systemet bör ingen bli utan ekonoraiska medel när vederbörandeväl korarait hit. Vadgäller krav på förkunskaper förordar reservanten alt speciella behörighetskravi svenska uppstäUs, dvs. krav på förkunskaper i varje ämne eller varje högskolutbUdningför sig. 1971: 81 19 dettavara en fördel, eflersora de studerande som kan få undervisning på engelskaslipper alt ansöka och vänta på dispens. Vidare är behovet av förkunskaperhögst varierande i olika ämnen. Genora speciella förkunskapskrav skulle raantvingas definiera inom varje ämne vad som behövs för just de aktuellastudierna. Reservantenunderstryker slutiigen behovet av rådgivande och informerande verksamhet församtliga nyanlända studerande. För de utländska studerande som vislats en lidi landet krävs tillgång till kurativ service och studierådgivning. Det sistnärandaär särskUt viktigt att beakta i saraband raed den utvidgning och upprastning avsludieråd-givningen sora f. n. genomförs. Flertaletremissinstanser ställer sig positiva lill den allmänna utgångspunkt som kommillénhafl för en reformering av regelsystemet, näraligen alt reglema förinvandringen av studerande bör anpassas tiU de principer som riksdaglagt lUl grand för den svenska utlänningspoliliken. Således framhåUer LO, att raotivenför regleringen av arbetskraft var all raollagandel av invandrare borde ske på eltsådant sätt all de inle blir en eftersatt minoritet i det svenska samhället.Invandringen raåste därför anpassas tUl bl. a. sysselsättningsläget, bostadstiUgång,sjukvård, utbUdning ra. Sararaa synsätt bör tUlämpas beträffandeinvandringen av studerande, framhåller LO. Också centralastudiehjälpsnämnden delar den näranda principen raen frarahåUer inledningsvisall den leder näranden till delvis andra slutsatser än dem kommittén dragitbeträffande handläggningen av studiemedelsansökningar från utländskastuderande. beklagar också att koraraittén nästanuteslutande behandlat studerande inora studieraedelssyslerael. Problemen isamband raed sludiefinansieringen är i hög grad aktuella också för elever inorastudiehjälpssysleraet. I viss raån kan probleraen t. o. m. vara störi-e pågymnasial nivå, eftersom de tiUämpade myndigheterna, dvs. skolstyrelser och rektorerLnom det gymnasiala utbildningsväsendet, är så raånga lUl antalet. Detta har, raenarnäranden, lett liU stora variationer vid tillämpningen hos myndigheterna. Ävenandra remissinstanser, bl. studiemedelsutredning och , harbeklagat all koraraittén enbart berört förhåUandena vid högre läroanstalter. Trots en bred anslulning tUlden nämnda huvudprincipen har åtskilliga remissorgan invändningar raot komraillénsförslag. SFS anser atl en ny utredning borde vara dét naturliga kravet alt släUa,men tvekar inför elt sådant krav, eftersom de problem sora f. n. möter deutländska studenterna i så fall skulle skjutas . 1971: 81 20 fredsställande.SFS anser, alt reservationen är så pass utförlig att den kan ligga lill grandför förslag lill en ändrad politik raot de utländska studenterna. Också invandrarutredningenoch statens invandrarverk frarahåUer, att kommitténs förslag saknarmåldiskussion och inle ger tUlräckligt underlag för någon avgörande ändring iden ordning som gäUer för utländska studerandes möjligheter alt erhålla svensktstudiesocialt stöd. De två reraissorganen finner också, alt det statistiska raaterialsom ligger lUl grand för koraraitténs överväganden ooh förslag är alllförknapphändigt. Den senare synpunkten delas av bl. a. flera studieraedelsnämnder.Studiemedelsnämnden i anför t. ex. all del skulle varit angeläget med enundersökning av de utiändska studerandes allmänna situation både före, underoch efler en viss tids studier vid svenskt universitet. Detta hade, menar man,också varit i samklang raed utredningsdirektiven, som anfört atl ell närraarekartläggande av utländska studerandes utbildningsgång och studiefinansieringborde komma tUl stånd. Somhelhetsomdöme kan sägas all flertalet remissinstanser vänder sig emot väsenlligadelar i förslagel och lägger frara alternativa förslag lUl lösning vilka delvissararaanfaller raed utredningsförslaget, delvis är elt slöd tiU reservantensuppfattning, alternativt är ell av reraissorganet i fråga fraralagl egetförslag. Den indelning av utländskastuderande i invandrare och gäslsluderande har flertalet reraissmslanserfunnit ändamålsenlig med hänvisning lill alt syftet raed vistelsen i Sverigeär helt olika för de båda kategorierna. Utredningens förslag om alt gäststuderandeinle bör erhåUa svenska studiemedel har också bemötts positivt i remissvaren,men raånga har ansett atl antalet gäststipendier bör utökas. a. studiemedelsnämnden i atl studiemedel inle bör ulgå med hänsyntUl att studieraedelssyslerael är ett lånesystera och att besvär medåterbetalningen skulle kunna uppslå för de gäslsluderande. För dessastuderande, framhåller näranden, bör ett väl utbyggt stipendiesystem inrättasså att man icke uppnår ett urval av gäslsluderande, innebärande att bara desom har egna raedel kan gäslstudera i . Förslag om fler gäslstipendierhar också förts fram av bl. a. universitetskanslersämbetet, centrala studiehjälpsnämnden,, statens invandrarverk, studie-medebutredningoch SSU. Fleraremissinstanser ansluter sig i princip till koraraitténs förslag ora en regleringav antalet utländska studerande sora vill börja sin vistelse i medstudier men finner förslaget orealistiskt. framhåUersåledes, all koraraitténs förslag bygger på föratsättningen all det går att mednågon säkerhet föratse behovet av arbetskraft raed eflergyranasial UtbUdningför sraala yrkesområden. 1971: 81 21 dettaär raöjligt raed hänsyn tUl dels de snabba förändrmgarna på den svenskaarbetsmarknaden, dels den frihet i val av studieinriktning vid universitet somden studerande har. UKÄ förordar i stället alt invandring raed vissapreciserade undantag regleras genora arbelstUlstånd och UppehållsliUslånd. SSUhar fraraförl liknande synpunkter och frarahåller, all tiUströmningen avutländska studenter, sora raed egna raedel studerar i och sora stannari , också koramer att konkurrera på den svenska arbetsmarknaden. Altreglera antalet utländska studenter med hänsyn lill en arbetsmarknad soraligger tre tiU framåt i liden är därför inte realistisk, menar SSU.Förbundet förordar i stället en reglering sora orafattar såväl gäststuderandesom utomnordiska invandrande studerande och sora baserar sig på en sammanvägdbedömning av möjligheter atl ställa utbildningsresurser, socialt slöd,bostad, arbete ra. frarahåller, all tillgängliga resurser inom UtbUdningsväsendetbör vara del kriterium som i första hand avgör storleken avstuderandeinvandringen, även om man inle kan bortse ifrån arbelsraarknadsraässighänsyn. Näranden anser, all det bör ankoraraa på Kungl. Maj:t alt avgörastorleken på studerandeinvandring-en, antingen efler vissa fastställdakriterier eller genora en beslämd kvot. Skäl talar för etl kvolsysteraanser näranden. Också1968 års studiemedelsutredning har förordai etl kvolsystera. Delta skuUefastställas av Kungl. Maj:l och reglera antalet utiändska icke-nordiskastuderande sora liUåts invandra. Kvotens storlek skuUe fastställas medutgångspunkt ifrån de framtida resurserna inom ulbild-nmgsväsendet. Liknandetankegångar förs fram av TCO, som emellertid ifrågasätter om inte också de gästsluderandesantal bör omfattas av regleringen. Ävenom flertalet reraissorgan anslutit sig lill principen all antalet utländskastuderande bör regleras, finns ingen enhetlig uppfattning ora vilka kriterier soraskall vara avgörande för orafatlningen. Tendensen är alt regleringen bör baserasig på en saramanvägd bedöraning av våra framtida utbUdningsresurser, tillgång liUbosläder, social omvårdnad över huvud tagel saral den fraratida arbelsraarknaden.Mera delade är raenmgaraa ora vUka studerandekategorier sora skall omfattas avregleringen. Medan soraliga anser all regleringen också skall orafatta de gäslsluderande,har andra förordat all denna kategori skall undantas i ett eventuellt kvolsystera. Kommillénsförslag tUI definitioner av kategorin invandrade studerande har raöttblandade reaktioner. Deflesta reraissinstanser har i Ukhet raed reservanten reagerat eraot förslagel oraalt den karenstidsregel ora etl år sora f. n. tUlämpas för alt bU betraktad sorainvandrare skall ersättas raed krav ora bosällnings-och uppehåUsliUstånd saralalt vederbörande vistats i landet . , stödd av studiemedebnämn- derna,understryker t. ex. alt de svårigheter som de tillämpade sludiesociala myndighetematidigare hafl all brottas med i någon mån skulle minska men att huvuddelen avde tidigare bristerna skuUe kvarstå raed kommitténs förslag. Det komraerfortfarande alt bli studieraedelsnäranderna, skolstyrelserna och rektorernasom tvingas bedöma om en person är inlemmad eUer förväntas bli inleraraad idet svenska sarahället. Centrala sludiehjälpsnäranden finner detla oacceptabeltoch menar alt näranda organ raåste befrias från all fatta beslut i frågor avren invandringskaraktär. Näranden föreslår i stäUel en i huvudsak centraliseradhandläggning av frågan huruvida utora-nordisk raedborgare uppfyllerfastställda kriterier för rätt till studiesocialt slöd.