prop · FU0327 · 1971-12-31 00:00:00 — Närdel gäller de antydda differentieringsmöjligheterna för andratidningarnastår det klart all åtgärderna är tidskrävande och resultaten får betraktas somovissa. I många fall lorde det över huvud inle vara möjligt alt beträda denvägen. Detråder allmän enighet om atl den tidigare beskrivna koncentrationsprocesseninnebär risker för all nyhetsförmedling och åsiktsbildning monopoliseras ochall den därmed hotar demokratins funktionsduglighet. Mot bakgrund av deutredningar som gjorts är del inle heller möjligt all bestrida atl denna koncentralionsprocessär en följd av marknadskrafternas spel, där förslalidningarnas överlag påannonsmarknaden är helt utslagsgivande. I detta läge anser jag deterforderligt med ett ingripande för alt om möjligt förhindra ytterligarenedläggningar av dagstidningar. Detta ingripande måste för atl få avsedd effektges formen av ell selektivt slöd, som kanaliseras direkt lill de tidningar somtypiskt sett behöver del för all fortleva, dvs. Stödet börutformas som ett direkt bidrag lill tidningsföretagens löpande pro- Prop.1971: 27 13 Hur länge della slöd behöver ulgå får bedömasfortlöpande med beaktande av resultaten av andra stödformer och utvecklingeninom andra massmedier. Det i för ell par år sedan införda bidraget tUltidningspapper utgår förutom till andratidningarna till de smådagstidningarna, dvs. tidningar med en medelnelloupplaga som inle överstiger 10000 exemplar, oavsett konkurrensposition. När del gäller svenska förhållandenanser jag inle della motiverat. SärskUd hänsyn lill de mindre tidningarna hari stället tagits i del förslag tiU annonsskalt, som jag kommer atl anmälasenare . Som jag framhållit bör ett statligt ekonomiskt slödtill dagspressen införas i form av produklionsbidrag för dagstidningar. Enförsta fråga som inställer sig är huruvida stödet formellt sett bör omfattaalla tidningar av dagspresskaraklär eller om det bör begränsas, t. ex. lill tidningarmed viss utgivningsfrekvens. I vetenskapliga sammanhang till-lämpas ett ganskasnävt dagstidningsbegrepp, som leder lUl alt endasl tidningar som utkommer 37dagar kan betecknas som dagstidningar. Del är denna definition som använtsi det föregående vid redovisningen av dagspressens slrukturutveckling m. m. Medhänsyn lill syftet med det nu förordade stödet, nämligen att så långt möjligt bibehåUaen allsidig nyhetsförmedling och opinionsbUdning inle minst på det lokalaplanet, bör detta ges en vidare omfattning. Del är därvid naturligt all knytaan till den definition som används vid samdistribu-lionsraballen och som i sintur går tUlbaka på förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt. innebär atlmed dagstidning avses allmän nyhetstidning av dagspresskaraklär, som normaltutkommer med minst ell nummer . En annan fråga gäller huruvida slöd skall kunna ulgåsärskilt för dagstidning som inle kan anses som självständig med hänsyn lillalt den till stor del har sarama redaktionella innehåll som en eller fleraandra tidningar. En vanlig typ av sådan icke självständig tidning är s. k.avläggare. En avläggare kan karakteriseras som en specialupplaga som utkommerunder eget namn. Typiskt för avläggaren är all den har ett eget lokall materialmen alt innehållet i övrigt är delsamma som i "huvudtidningen". Äveni andra fall kan del förekomma all flera tidningar har i huvudsak sammainnehåll utan atl avläggarförhållande kan anses föreligga, 1. ex. i fråga omvissa tidningar inom samma koncern. En annan situation, som är av intresse iförevarande sammanhang, är den då en tidning utkommer med olika editioner påolika orter fast under samma namn. Formellt sett är varje tidning som utkommerunder eget namn, även om den har huvudsakligen samma innehåll som annan 1971: 27 14 tidning,alt anse som en särskild tidning, eftersom för varje sådan tidning skaU finnassärskilt utgivningsbevis. I ell bidragssystem som lar sikte på de löpandeproduktionskostnaderna finns del emellertid inle skäl alt göra skiUnad meUan denyss angivna faUen. Dagstidningar med övervägande samma redaktionella innehållbör därför i bidragshänseende betraktas som en tidning. föregående har jag förordat atl bidrag skall utgå endasl för andratidningar.Med andratidning har därvid förslåtls tidning, som har en upplagemässigl störrekonkurrent på sin utgivningsort. Flera problem anmäler sig emeUertid när del gäUeratl närmare bestämma vilka tidningar som skall anses som andratidningar ochdärmed bli berättigade till bidrag. Problemen hänför sig dels lill vilketspridningsområde som skall ges relevans vid bestämmandet av en tidningskonkurrensposition, dels lUl frågan om vissa tidningar över huvud kan anseskonkurrera med hänsyn lill differentieringsgraden, 1. ex. i fråga om innehåll ellerulgivningsperiodicitet. Vadgäller den första frågan är atl märka all tidningsstatistiken sedan ell par årtillbaka redovisas dels på blockregioner, som motsvarararbetsmarknadsstyrelsens kommunblocksanpassade A-regioner, dels på kommunereller i förekommande fall kommunblock. Av praktiska skäl bör någon av dessaindelningar väljas som mätenhet för spridningen. Del visar sig vid en genomgångav allmänt tillgängliga uppgifter om dagstidningarnas spridning alt man får eni storl sett godtagbar bild av en tidnings konkurrenssituation, om man bedömerdenna med utgångspunkt i spridningsförhållandena inom den kommun som anges somtidningens utgivningsorl. Med hänsyn härlUl synes det lämpligl alt vid bestämmandetav en tidnings konkurrensposition som mätenhet välja den kommun eller, omkommunen ingår i kommunblock, del kommunblock som är all anse som tidningens ulgivningsort.I de angivna uppgifterna används emellertid inle några fasta kriterier vidbestämmandet av ulgivningsorten. Av betydelse är tydUgen inte bara var tidningenhar sin största spridning utan också sådana faktorer som var huvudredaktionenoch Iryckningsorlen är belägen. Dessa sistnämnda förhållanden saknar dock i ochför sig relevans, när del gäller all bestämma en tidnings konkurrensposition.Dessutom kan de ändras ulan alt detta i sak påverkar tidningens situation. Somutgivningsorl bör därför i della sammanhang anses den kommun där tidningen harstörsta delen av sin upplaga. Om kommunen ingår i kommunblock bör i stället kommunblocketanses som ulgivningsort. Denandra frågeställningen som blir aktuell i anslulning liU andra-lidningsbegreppetgäller om konkurrensförhållande i vissa fall över huvud kan anses föreligga medhänsyn lill tidningarnas differentierings-grad. En grupp tidningar, som ärklart differentierade i förhållande lill andra dagstidningar, är storstädernas eflermiddagslidningar.I övrigl ler 1971: 27 15 delsig vanskligt att utan närmare undersökningar i varje enskUl faU bedömahuruvida differenlieringsgraden i olika hänseenden är sådan altkonkurrensförhållande kan sägas inle föreligga. Elt av syftena med inrättandetav pressens lånefond var som tidigare berörts alt tiUskapa lånemöjligheter förtidningsföretag som önskade satsa på en differentiering av sin produkt. Förutsätlningarnaför alt få del av del nu aktuella stödet bör inte ges en sådan utformning allambitioner i denna riktning skulle motverkas. Jag förordar därför alt frågan omdifferenlieringsgraden i princip lämnas därhän vid fastställandet av andratidningsbegrep-pet. Delanförda leder fram lill att med andralidning bör avses dagstidning som på sinutgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. Vad som här menas med ulgivningsorthar jag angivit tidigare. Jagberörde storstädernas eflermiddagstidningar. Dessa kan generellt sett inlesägas vara i behov av slöd och bör därför inle komma i fråga för bidrag. De börinle heller ha någon relevans vid bestämmandet av konkurrenspositionen förandra tidningar. Den i bidragssystemet använda dagslidningsdefinitionen bördärför kompletteras med en bestämning av innebörd alt upplagan lill övervägandedel skall vara abonnerad. Härigenom avskUjs från systemet inte bara de ihuvudsak lösnummerförsålda tidningarna ulan också en del s. k. annonsblad, som utdelasgratis. Förulsällningenför alt produktionsbidrag skall ulgå lill tidningsföretag bör således vara allförelaget ger ul en andralidning, definierad på det sätt som tidigare angivits.Som ytterligare förutsättningar bör gälla dels all den abonnerade upplaganuppgår lill minst 2 000 exemplar, dels alt annonsandelen är mindre än 50 "/o.Med annonsandelen försläs andelen betalt annonsutrymme av det totalatidningsutrymmet under elt kalenderår. Den första begränsningen kan behövas föralt förhindra spekulalionsstarter av nya tidningar med hänsyn liUbidragsmöjligheterna. Den andra begränsningen har främst till syfte altutesluta vissa s. k. annonsblad från stöd. Närdet gäUer konstruktionen av produktionsbidragel förordar jag altpappersförbrukningen används som bas. Med pappersförbrukningen avser jag dåtidningens upplaga multiplicerad med årsviklen per exemplar. Arsvikten bör iförekommande fall beräknas för vad jag i del föregående benämnt huvudlidningeller för huvudedilion. Med hänsyn till de i många fall betydande skUlnader somfinns mellan olika tidningars annonsandel bör emellertid pappersförbrukningenreduceras med den del som går åt för annonsutrymme. Jag förordar sålunda altsom fördelningsnyckel används pappersförbrukningen minskad med annonsandelen.Genom denna fördelningsnyckel fångas på ell enkelt sätt upp tidningens storlekbåde i fråga om upplaga och antal textsidor och tidningens utgivningsfrekvens.Vidare innebär denna fördelnings- 1971: 27 16 nyckelatt man gör del möjligt all med elt fixt bidragsbelopp per viktenhetautomatiskt uppnå en rimlig anpassning av bidraget till den enskildatidningens storlek som ekonomiskt förelag. Vidden av mig gjorda avvägningen har jag kommit fram lUl all bidraget bör beslämmastill . per ton, dock högst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1milj. för annan tidning samt lägst , allt räknai för kalenderår.Med storstadstidning menar jag dagstidning som har , ellerMalmö som ulgivningsort. Del sagda bör gälla tidning som utkommer två till sjugånger . För tidning som utkommer en gång bör bidraget ulgåmed ell fast belopp. Jag förordar alt della bestäms till . Skulledel förhållandel inträffa atl det blir ell byte av konkurrensposition mellantvå tidningar, kan det vara rimligt alt för den tidigare andralidningenövergångsvis utgår ell reducerat bidrag. Jag föreslår alt övergångstidenbestäms liU och all bidraget sätts till hälften av del tidigare uppburnaoreducerade bidraget. Detförordade regelsystemet har getts en generell utformning, där inslaget av diskretionärprövning är ganska ringa. Elt sålunda utformat syslem ger en fast grund förtillämpningen. I ett hänseende bör det emellertid öppnas möjlighet till ennågot friare bedömning, nämligen om enligt reglerna del område, där entidnings konkurrenssituation skall bedömas, blir för snävt för atl en rikligbild av ett par tidningars inbördes konkurrensförhållande skall erhållas. Jagskall belysa situationen med elt par konkreta exempel, varvid jag stöder mig påallmänt tillgängliga uppgifter om upplagor och spridningsförhållanden.Norrländska Socialdemokratens ulgivningsort blir erUigl den tidigare angivnaregeln . I är den största tidningen, varförNorrländska Socialdemokraten blir andralidning. Om man gör en samlad bedömningav konkurrensförhållandet inom Norrländska Socialdemokratens hela spridningsområdeär del emellertid uppenbart alt den inle har samma svaga konkurrenspositionsom vanligen utmärker en andralidning. Del motsatta förhållandel gäller förSydöstra . Utgivningsort blir enligt regeln och därär förstalidning. Om man tar i betraktandekonkurrenssituationen i förhållande till inom helaspridningsområdet framstår del emellertid som helt klart atl Sydöstra har en andra-lidnings svårigheter. I uppenbara fall av här angivenkaraktär bör del organ som skall handlägga bidragsärendena ges möjlighet altkorrigera stelheten i regelsystemet genom att vägra resp. bifalla bidrag. 1971: 27 17 Bidragsärendenashandläggning m. ni. Handläggningenav bidragsärendena bör anförtros ål styrelsen för pressens lånefond, som isamband härmed bör få ett ökat antal ledamöter. För varje ledamot bör liksom f.n. utses personlig suppleant. Ledamöter och suppleanter utses av Kungl. Produklionsbidragbör ulgå endasl efter ansökan, som görs skriftligen hos styrelsen. Tillansökningen bör fogas styrkta uppgifter om upplaga, årsviklen pertidningsexemplar och annonsandelen. Dessa uppgifter bör avse del kalenderårsom föregår bidragsårel, i fråga om upplagan bör de gälla medelnelloupplaganför vardagar . Uppgifter om upplaga ochdess spridning redovisas av , som är elt samarbelsorganägt av . Med några få undantag är dagspressenredan i dag vad man kallar TS-kontrollerad. har förklaratsig berett att åtaga sig all även konlroUera och lämna uppgift om årsvikl ochannonsandel. Normall bör uppgifter av i berörda hänseendenkunna godtas ulan närmare prövning. Skyldighetbör åläggas tidningsföretag all lämna styrelsen sådana upplysningar som behövsför prövning av bidragsärenden. Skyldigheten bör gälla alla tidningsföretag,dvs. även sådana som inle söker bidrag, för alt inte t. ex. någon förstalidninggenom vägran all lämna erforderliga uppgifter skall kunna förhindra annantidning alt få bidrag. Bl.a. med hänsyn lill den nu angivna skyldigheten bör det finnas möjlighet althemlighålla de uppgifter angående tidningsförelags affärs- ochdriftsförhållanden som lämnas till styrelsen för pressens lånefond i bidragsärenden.Della kan åstadkommas med stöd av 21 § lagen (1937: 249) om inskränkningar irätten all utbekomma allmänna handlingar. Vidare är del lämpligl alt enmotsvarande bestämmelse om tystnadsplikt införs. De senast berörda frågornatorde få anmälas i ett annat sammanhang. Ikungörelsen om pressens lånefond fastslås atl vid prövning av låneansökanhänsyn ej får las lill det lånesökande tidningsföretagets politiska insläUningeller ställningstagande i särskilda frågor. Motsvarande bör självfallet gällavid prövning av ansökan om produklionsbidrag. Ifråga om pressens lånefond gäller alt lalan ej får föras mol styrelsens besluti låneärende. Inte heller styrelsens beslut i bidragsärende bör få överklagas. Inomfinansdepartementet har upprättats ett utkast tiU kungörelse omproduktionsbidrag för dagstidningar. Utkastet torde i informativt syfte fåfogas lill statsrådsprolokollel som bilaga 1. 1971: 27 18 Somjag har angett bör bidragen beräknas för kalenderår. Jag förordar attbestämmelserna tillämpas första gången i fråga om produklionsbidrag . Inomfinansdepartementet har gjorts en översiktlig studie på grundval av allmänt tiUgängligauppgifter och delvis med hjälp av uppskattningar av resultatet av detförordade bidragssystemet, dvs. för vilka tidningar och med vilka belopp som produklionsbidraglorde komma att ulgå. En redovisning härav torde få fogas till statsrådsprolokollelsom bilaga 2. Medhänsyn till resultatet av undersökningen och med beaktande av alt den inte ärfullständig kan anslagsbehovet för /72 beräknas tUl ca 33 milj.kr. Som inledningsvis nämnts har Kungl. Maj:t föreslagit alt, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Stöd till dagspressen beräkna ellförslagsanslag av 30 milj. kr. Jag förordar alt elt förslagsanslag på 33 milj.kr. förs upp under benämningen Produklionsbidrag för dagstidningar. Systemetmed samdislribulionsraball har varit i tillämpning i drygt ell år. Vidutgången av dellog 103 dagstidningar i samdistri-bulion, medan 73dagstidningar som skulle kunna omfattas av systemet stod utanför. Samdislribulionsrabaltenhar lett lill elt ökat samarbete på distributionsområdet mellandagstidningarna, vilket för många tidningar medfört betydande fördelar.Anslutningen till systemet kan dock inle betecknas som helt tillfredsställande.Kritik har också riktats mol utformningen av reglerna i olika hänseenden. Jagavser alt ta upp frågan om en översyn av systemet. Utgifternaför samdislributionsraballen kan för innevarande budgetår beräknas uppgå lillomkring 6 milj. kr. För nästa budgetår bör anslaget för ändamålet föras uppmed 10 milj. kr. Närdet gäller anslagsbehovet för pressens lånefond för /72 kan dellainle överblickas f. n. Jag förordar emeUertid atl anslaget för nästa budgetårlas upp med samma belopp som för innevarande och föregående budgetår, dvs. Underåberopande av det anförda hemställer jag atl Kungl. 1)godkänna de av mig förordade grunderna för produklionsbidrag tilldagstidningar. Prop.1971: 27 19 2) tillProduktionsbidrag för dagstidningar för /72 under sjundehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 3) lill för /72 under sjunde huvudtiteln anvisa ellförslagsanslag av , 4) till Pressenslånefond för /72 under fonden för låneunderstöd anvisa eltinvesteringsanslag av . Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:l Konungen atltill skall avlålas proposilion av den lydelse bilaga till deltaprotokoll ulvisar. 1971: 27 20 Kungörelseom produktionsbidrag för dagstidningar 1 § Tidningsföretag här i landetkan enligt denna kungörelse få produklionsbidrag för dagstidning. 2 § I kungörelsen förstås med dagstidningallmän nyhetstidning av dagspresskaraklär, som normalt utkommer med minst ellnummer och vars upplaga till övervägande delen är abonnerad, upplagadagstidnings medelnelloupplaga för vardagar av varjekalenderår, utgivningsortden kommun i vilken en tidning har största delen av sin upplaga, andralidningdagstidning som på sin ulgivningsort har mindre upplaga än annan tidning, storstadstidningdagstidning som har , eller som ulgivningsort, pappersförbrukningdagstidnings upplaga multiplicerad med årsviklen per exemplar, annonsandelandelen betalt annonsutrymme av hela tidningsutiym-met under ell kalenderår. Omkommun ingår i kommunblock gäller vad som sägs om kommun i ställetkommunblocket. Vid tUlämpningenav denna kungörelse anses dagstidningar med övervägande samma redaktionellainnehåll som en tidning. 3 § Fråga om produklionsbidragprövas av styrelsen för pressens lånefond. Därvid skall vad som är föreskriveti 5 § kungörelsen (1969: 503) om pressens lånefond angående låneansökan istället gälla ansökan om produklionsbidrag saml i 16 och 17 §§ om låneärende istället gälla ärende angående produktionsbidrag. 4 § Produklionsbidrag utgår efteransökan till tidningsföretag som ger ut andralidning under förutsättning atltidningens abonnerade upplaga uppgår till minst 2 000 exemplar och attannonsandelen är . 5 § För dagstidning som utkommerminst beräknas produktionsbidragel på grundval avpappersförbrukningen under föregående kalenderår minskad med annonsandelen ochutgör per lon, dock högst för storstadstidningoch för annan tidning samt lägst för kalenderår. som utkommer en gång utgör produktions-bidraget 200 000kronor. 1971: 27 21 6 § För dagstidning, som ejberättigar till produktionsbidrag enligt 4 § men för vilken fullt produklionsbidraguppburits under något av , utgår bidrag efteransökan med hälften av vad som sålunda uppburils. 7 § Styrelsen för pressenslånefond får besluta delsalt bidrag skall utgå för dagstidning, som ej är andralidning, om del medhänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbartalt den har samraa svårigheter som en andratidning, delsalt bidrag ej skall ulgå för andratidning, om del med hänsyn lill förhållandenainom tidningens hela spridningsområde är uppenbart all den ej har sammasvårigheter som en andratidning. 8 § Ansökan om produktionsbidrag göresskriftligen hos styrelsen för pressens lånefond senast vid utgången av delkalenderår för vilket bidrag sökes. Till ansökningshandlingen skall fogas st5'rktauppgifter om upplaga, årsviklen per tidningsexemplar och annonsandelen underdet kalenderår som föregår bidragsåret. 9 § Tidningsförelag är skyldigt atllämna styrelsen för pressens lånefond sådana upplysningar som behövs förtillämpningen av denna kungörelse. 10 §Produktionsbidrag får ej utbetalas före det år som bidraget avser. Dennakungörelse träder i kraft . Bidrag enligt kungörelsen utgårdock för lid . 1971: 27 22 Iföljande tabell sammanfallas resultatet av en inom gjordundersökning av hur det föreslagna bidragssystemet verkar. Undersökningenomfattar endasl de dagstidningar som redovisas i den av Tidningsstatistik AButgivna 1971. Detta innebär att även andra tidningar kan komma i frågaför bidrag. Ifråga om de medtagna tidningarna redovisas uppgifter om ulgivningsort,upplaga, årsvikl och i förekommande fall beräknat produklionsbidrag. Ulgivningsortenär den i angivna. I några fall blir utgivningsorlen enligt deföreslagna reglerna en annan än denna. Upplagesiffrornahar hämtats från och avser medelnelloupplagan för vardagar . Uppgifternaom årsvikl har hämtats från Svenska Tidningsutgivare-föreningens matrikel 1970och avser förhållandena under . För vissa lidingar saknas dockuppgift om årsvikl. Föratl kunna beräkna produklionsbidragels storlek behövs dessutom uppgift omannonsandelen. I fråga om denna har en uppskattning gjorts. Även i övrigt börobserveras alt olika uppgifter och förhållanden som ligger lUl grund för dennaredovisning vid en tUlämpning av systemet kan komma alt ges andra värden ochbli föremål för andra bedömningar. Särskilt må framhållas alt det organ somföreslås handlägga ärendena om produklionsbidrag enligt förslaget har rätt altvägra eller medge bidrag i vissa fall, trots all en tidning är andratidningresp. inte är andratidning. I ett par fall har sådana ställningstagandenförutsatts och i ett fall ifrågasatts. Detta har anmärkts i tabellen. tions-bidrag (1 OOO-tal kr.) T m. VST Baroraetern m. OT tions-bidrag (1 OOO-tal kr.) Förutsätter tillämpning av 7 § D m. Annons- tal ex. (kg) tal kr.) NorraHalland m. . Läns Annonsblad Västg. L m. KT FilipstadsT m. Värml. Upplaga 1 OOO-tal ex. Års- Pro-vikt duk-(kg) fions-bidrag (1 OOO-tal kr.) Dalabygden m. Gävle-Dala- Södra T m. Ev. bidrag med tillämpning