prop · FU0373 · 1971-12-31 00:00:00 — 22.2 Leraonader, aroraaliseralraineralvallen, aroraalise-rat kolsyral vatten och andra alkoholfria drycker,med undanlag av frukt- och köksväxlsaft, hänförlig till nr 20.07.................................................... fri 22.03 Malldrycker, raed en alkoholhall: A. icke överstigande 1,8 viktprocent (lättöl) . . 100 I 10: B. överstigande 1,8 raen icke 3,6 viktprocent (öl av typ A och B) ........................ 100 1 12: C. överstigande 3,6 viktprocent (starköl) .... 100 1 14: 22.04 Druvraust i jäsning, ävensora dmvmusl, varsjäsning avbmtils på annat sätt än genom tillsals av alkohol: A. på kärt rymraande högst ...... 100 I 30: B. på andra käri.................................... 100I 12: 22.05 Vin av färska druvor; druvraust, vars jäsningavbru tits genora tillsats av alkohol: A. rausserande ............................... 1001 120: B. andra slag, raed en alkoholhalt: 1. icke överstigande 14 volyraprocenl: a. på käri ryraraande högst . . 100 1 30: b. på andra käri .......................... 100 I 12: 2. överstigande 14 volymprocent: a. på käri ryraraande högst 10 Uler . . 1001 81: b. på andra käri ......................... 1001 60: 22.06 Vermut och annat vin av färska druvor, berettmed växtdelar eller aromatiska äranen, raed en alkohol hall: A. icke överstigande 14 volymprocent: 1. på kärl ryraraandehögst .. 100 1 30: 2. på andra käri................................ 1001 12: B. överstigande 14 volyraprocenl: 1. pä käri ryraraandehögst .. 1001 81: 2. på andra käri................................ 100 1 60: 22.07 Andra jästa drycker, såsom cider (äppel- ochpäron vin) och rajöd: A. musserande, andra än cider............. 100 1 120: »Senaste lydelse av 22 kap. 1970: 629. Prop.1971: 73 29 B. andra slag, med en alkoholhalt: 1. icke överstigande 14 volymprocent: a. på kärl ryraraande högst .... 100 I 30: b. på andra kärl .......................... 100 1 12: 2. överstigande 14 volyraprocenl: a. på kärl ryraraande högst .... 100 I 81: b. på andra käri ......................... 100 1 60: 22.08 Alkohol (elanol, elylalkohol), odenalurerad, raeden alkoholhalt av minst 80 volymprocent; alkohol (eta nol, elylalkohol), denaturerad, oavsett alkoholhalten: A............................................................... avseddaatt användas uteslutande för kemisk om vandling ............................................... fri B. andra ...................................................... ........ 7,2 «/o 22.09 Alkohol (elanol, elylalkohol), odenalurerad, raeden alkoholhall av mindre än 80 volyraprocenl; bränn vin, likör och andra alkoholhaltiga drycker; alkohol haltiga beredningar (s. k. koncentrerade extrakt) för framställning av drycker: A. likör, bitter och liknande drycker....... 100 1 111: B. andra drycker, alkohol, odenalurerad, med en al koholhall av mindre än 80 volyraprocenl härun der inbegripen: 1. på kärl ryraraandehögst 10 Uler. 100 I 81: 2. på andra käri 1001 av 50 o/o alkoholhall vid -f C........................................... 21: C. alkoholhaltiga beredningar (s. k. koncentrerade extrakt) för framställning av drycker.......... 6 "/o 22.10 Ättika .......................................................... ........ 7,2 o/o Anm. För spritdrycker eller viner, vilka införes i denordning som anges i 12 § 4 mom. c) rusdrycksförsäljningsförordningen (1954:521) utgår, om tullfrihet ej åtnjutes, tull med följande belopp, räknat förhelbutelj om : Cognac .................................................................. 54: Armagnac, , eau-de-vie och .............. .... 45: Andra spritdrycker, ej hänförliga till tulltaxenr 22.08............. 39: Vin: musserande: .................................................... .... 25: annat ............................................................... .... 16: andra slag med en alkoholhalt: överstigande 14 volymprocent .......................... 16: icke överstigande 14 volymprocent ................... ...... 7: För spritdrycker eller viner, vilka införes i den ordningsom anges i 12 § 4 mom. h) rusdrycksförsäljningsförordningen, utgår tull med avpartihandelsbolaget för rusdrycker fastställt belopp, motsvarande: 1) tull enligt vadi 22 kap. sägs; 2) omsättningsskattenligt 2 § 1 mom. förordningen (1957: 209) om skalt på sprit och vin; samt 3) mervärdeskatt enligt förordningen (1968: 430) om sådan skalt. För starköl som införes enligt första och andra styckenautgår tull med för liter. Denna förordning träder i kraft . 1971: 73 30 Utdragav protokoUet över finansärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådetpå . Närvarande:Slalsmmislern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefenför finansdeparteraentet, statsrådet , anmäler efler gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ändringar i den indirektabeskattningen och anför. Genombeslut av höstriksdag (Prop. 1970: 178, BeU 1970: 62, rskr 1970: 410)genomfördes vissa ändringar i beskattningen av choklad- och konfektyrvarorenligt förordningen (1941: 251) om särskUd varuskatt saml vissa därav bevingadeföljdändringar i förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor ochförordningen (1968: 361) om avgift vid införsel av vissa bakverk. Ändringamainnebar i första hand att den särskilda varuskatten på sötvaror lades ora frånen värdeskall till en enhetlig viktskall. Därjämte vidtogs vissa justeringar avdet skattepliktiga varuområdet. Propositionen i fråga byggde på förslag som fraralaglsav punklskalteulredning' i ett avgivet delbetänkande (SOU1970: 37) Översyn av vissa punktskatter De materiella reglerna. I deltabelänkande redovisas resultatet av en översyn i tekniskt hänseende av demateriella reglerna för inle endasl de redan nämnda skatterna utan också den särskUdavamskatlen på tekniska preparat, försäljningsskallen, pälsvaraskatten, skattenpå malt- och läskedrycker, omsättningsskatten på raotorfordon, energiskatten saralskatterna på bensin, brännolja och gasol. Betänkandethar varit föreraål för sedvanlig reraissbehandling. Beträffande de reraissinstanseroch andra sora avgetl yttranden över betänkandet får jag hänvisa till prop.1970: 178. Ibetänkandet konstaterar utredningen inledningsvis atl dess uppgift inle varitall behandla orafatlningen eller avvägningen av punklbeskall- 'Ledamöter departementsrådet (tillika ordförande), numeraskalledirektören : son och departementssekreteraren . 1971: 73 31 ningen.För uttedningen har del gällt atl se över bestäraraelserna för de enligtuppdraget aktuella punktskatterna i syfte att undanröja oklarheter och underlättatillärapningen och kontrollen. Därmed har utredningen i princip utgått frånall de gällande punktskatterna skall bibehållas och att de skall ge i storlsett oförändrade intäkter för staten. Avskäl sora jag ålerkoraraer lUl i det följande togs i prop. 1970: 178 endast uppde av utredningen föreslagna ändringarna i den särskilda vamskatlen på choklad-och konfektyrvaror och därraed sararaanhängande ändringar i bl. Dessa ändringar framstod sora särskilt angelägna frånskattetekniska synpunkter och borde därför genomföras utan ytterligare dröjsraål.lag anraälde saratidigt rain avsikt atl senare återkoraraa lill övriga avutredningen fraraförda förslag. Innan jag behandlar dessa skattefrågor och ianslutning därtUl även lar upp visst förslag lill ändring i raervärdeskattenhar jag anledning all behandla den raéra principiella frågan orapunktskatternas ställning i skatlesyslerael. 2.Allmänna synpunkter på punktbeskattningen lagberörde denna fråga i prop. 1970: 178 raed anledning av all raan i etl flertalremissyttranden inle endasl behandlat de av punklskalte-utredningen förordadetekniska ändringarna ulan också tagit upp frågan ora en punktskalleavveckling.önskemål härom hade fraraförts av flertalet företrädare för de av skatternaberörda branscherna. Jaghänvisade i denna fråga till vad jag ullalat i prop. 1968: 100, i vilken förslagelora en omläggning av den allraänna varuskatten tiU en mervärdeskatt lades frara.Jag frarahöU då, alt del inkoraslbortfaU på ca 500 railj. sora en punktskalleawecklingvid den liden beräknades raedföra raåste korapenseras genom en höjning av dengenerella indirekta beskattningen. I valel raellan alt höja raervärdeskattenmed inemot en procentenhet, som skulle erfordras, och atl bibehålla en iprincip oförändrad punklbeskaltning ansåg jag avgörande skäl tala för densistnämnda lösningen. Därmed fick en avveckling eller modifiering av vissapunktskatter skjutas . Dellauttalande hade, frarahöU jag, allljäral gUtighet och någon punklskalteavvecklingkunde inle koraraa i fråga. Även beträffande skaller, sora punklskalleutredningenfunnit vara behäftade med särskilda ölägenheter och problera, måste därförfrågan om en avveckling alltjämt anslå. I enlighet härmed behandlades sora jagtidigare nämnt endast beskattningen av choklad- och konfektyrvaror i prop.1970:178. Medanledning av propositionen väcktes raotioner ora en avveckling av försäljningsskattenoch pälsvaruskatlen (motionerna 1970 1:1239 1971: 73 32 och II: 1544). Detta föranledde följande uttalande av beviUningsut-skotteli dess av godkända belänkande (BeU 1970: 62, s. 18). Utskottethade under innevarande års vårriksdag anledning atl behandla yrkanden oraavveckling av näranda punktskatter och fömtsalle då all departeraentschefen isaraband raed behandlingen av punktskalteulrednings första betänkandeskulle la ställning till frågan ora punktskatternas framtida ställning.Utskottet uttalade liksom tidigare alt just de i motionerna avsedda skatternaborde kunna påräkna viss prioritet i fråga ora avveckling med hänsyn lill debesvärande konsekvenser de medförde. överväganden kani huvudsak anses bekräfta utskottets tidigare bedömning. Alt departemenlschefennu avvisar kraven på punktskalleaweckling får enligt utskottets raening ses soraen ekonoraisk bedöraning och inle sora etl ställningstagande lill utredningenssynpunkter på pälsvaruskatlen och försäljningsskatten. Utskottet har tidigare,då awecklingsfrågan förts frara i anslulning till raera orafaltande skattepoUtiskareforraer funnit alt andra åtgärder än en punklskatleavveckling borde gesföreträde. Med anledning av del nu äter framförda yrkandet om avveckling avskatterna på pälsvaror, guldsraedsvaror och äkta raallor vill utskottet uttalaatt de berörda branscherna bör i saraband raed behandlingen av de frågor soralagils upp av punklskalteulredningen raen som inle behandlas i den förevarandepropositionen få elt definitivt besked, ora dessa skatter skall helt ellerdelvis bibehållas. Enligt ulskollels raening bör såvitt möjligt ekonomiskt utryrameskapas för en avveckling. Underden lid som förflutit sedan jag berörde avvecklingsfrågan har inlenågot nytt lillkomrait sora föranleder raig atl frångå rain då redovisadeprincipiella inställning lUl frågan. Jag anser del därför helt uteslutet atlnu diskutera en punktskalleaweckling i sådan orafallning, sora etttillgodoseende av fraraförda önskeraål skulle innebära. Det är inte heUermöjligt att nu göra några utfästelser härora. Vadjag i della sammanhang har anledning all gå in på gäller därför endasl denmera begränsade fråga, som bevillningsulskoll tagit upp, och sora gårut på atl de av pälsvaruskatlen och försäljningsskatten på guldsmedsvaror ochäkta mattor berörda branscherna bör få definitivt besked om dessa skatter skallhelt eller delvis bibehållas. 3.Pälsvaruskatten och försäljningsskatten 3.1 Pälsvaruskatten Beskattningenav pälsvaror regleras i förordningen (1943: 477) ora skall å vissa pälsvaror. Skallenär konstruerad sora en differentierad slyckeskalt på beredning av pälsskinn inoralandet och sora en värde-skatt på iraporlerade beredda pälsskinn och raanufaklureradepälsvaror. Slyckeskallenutgår med belopp sora skall raotsvara 10 o/o av det beräknade värdet av varjeskinnslag vid utiäraning från berednings-stället. Med ledning av aktuellprisstatistik faststäUs beskattningsvärden och skattebelopp om åretför närmast följande fyramåna- 1971: 73 33 dersperiod.På så sätt anpassas beskattningen fortlöpande till prisutvecklingen. Värdeskattenpå importerade pälsvaror tas ul i samband med införseln och beräknas på varansluUvärde. Skatten utgör 10 o/o för beredda lösa skinn, 8 o/o för hopsyddaskinn, 6 o/o för varor av pälsskinn och 4 eller 2 o/o för kläder medpälsbesättning. /72 beräknas pälsvaruskatten ge en intäkt av 10 milj. kr., varavca 6 milj. kr. kan beräknas falla på imporlbeskatl-ningen. Punktskatteutredningenframhåller, alt konstmktionen av pälsvam-skalten sora en korabinerad styckeskaltoch värdeskatl gett anledning lill kritik. Vid utforraningen har raanvisserligen eftersträvat atl uppnå en likforraig beskattning, raen detta raålhar dock i praktiken inte helt kunnat uppnås. I en inom Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) är 1967 gjord undersökning konstaleras, alt dyra importerade skinn ivissa fall belastas med högre skatt än i beredda skinn och alt skattenpå importerade pälsvaror kan skUja sig från skatten på raotsvarande inheraskavaror. Sådana olikheter i beskattningen borde enligt uttalande av eliraineras. Utredningenanför vidare alt skatten erbjuder vissa problem i den praktiska tillämpningen.Det är svårt för en icke fackman att bestämma etl skinns art, kvalitet ochvärde. Lönebearbetning av skinn utomlands raedför kontroUtekniska svårigheter,pälsvaror sora inköps i utiandet undgår lätt beskattning och från adrainistrativsynpunkt är skatten lungarbelad och besvärlig. Specielll den fortlöpandeanpassningen av slyckeskallen till prisutvecklingen utgör ett både oraständligloch tekniskt besvärligt arbete för i första hand beskattningsmyndigheten. Utredningenhar undersökt möjligheterna atl undanröja de påtalade olägenheterna ochnackdelarna med skatten. Likformighet i beskattningen förutsätter enligtutredningen alt den kombinerade stycke- och värdeskatten ändras till antingenen styckeskalt eller en värdeskall för hela beskattningsorarådel. Båda dessaalternativ har, framhåller utredningen, övervägts tidigare och då förkastals.För egen del finner utredningen, all alternativen är förenade med alltförstora olägenheter och problera för att kunna omsättas i praktiken. Utredningensslutsals blir därmed, all det inte är raöjligt alt utforraa pälsvaruskatlen på eltsätt som uppfyller kraven på enkelhet och säkerhet i till-lämpningenoch förpliktelser i fråga om likabehandling av importeradeoch inhemska varor. Med hänsyn härtill och med beaktande även av den relativtringa avkastningen ifrågasätter utredningen om skatten inte bör avvecklas. remissyttranden, i vilka pälsvaruskatlen behandlats, har raan aUmänlframfört krav på skattens avveckling. Krav härom har därefter även fraraförls iskrivelser lill finansdeparteraentet. Prop.1971: 73 34 Enligtförordningen (1948: 85) om försäljningsskall utgår skall vid yrkesraässigförsäljning inom landet och vid import av nalurpärlor, ädelstenar och varordärav, ädelmetallvaror och knutna, s. k. äkta raat-tor. Skattskyldiga till försäljningsskattär tillverkare, återförsäljare sora frivUligt registrerat sig sora skatlskyldigoch ej registrerad iraporlör av skattepliktiga varor. I fråga ora skattepliktigiraport av mattor utgår skallen sora en viklskatl raed lägst 10 och högst 100kr. Annars utgår skatten som en värdeskatt med 20 o/o av varansförsäljningspris inklusive skattens belopp. För registrerad återförsäljareulan egen tillverkning av skattepliktiga varor gäller, atl skalt måsteredovisas raed visst minimibelopp för år. I fråga om återförsäljare avguldsmedsvaror utgör miniraibeloppel . Försäljningsskattenberäknas för /72 ge en intäkt av 41 railj. kr., varav skallen påraallor beräknas uppgå lUl 6 railj. Iraportbeskattningen ger endast ca en railj.kr. Punktskatteutredningenfrarahåller, alt det mot försäljningsskatten på guldsraedsvaror anraärkls altden är raer betungande än andra punktskatter och atl det föreligger svårigheterall upprätthålla beskattningen. I förslnäranda hänseende har raan pekat på allskallen i betydande utsträckning tas ut i detaljhandeln av företagare soraäven har alt redovisa raervärdeskatt och som därraed har en dubbel skyldighetall redovisa indirekt skall. Häremot anför utredningen, att raånga företagareutnyttjat raöjligheten att genora frivUlig registrering som skattskyldig kunnadriva verksarahet raed obeskattade lager. Mol denna fördel står då del raerarbetesom skyldigheten alt redovisa skalt för med sig. Skallskyldiga tillförsäljningsskall intar inle heller efler mervärdeskattens tiUkomst någonsärställning i järaförelse raed andra punklskalleskyldiga. Dubbelskattskyldighet gäller nuraera i princip generellt och den har sin grund i den allraännautforraningen av den indirekta beskattningen. Med hänsyn härtill finnerutredningen inle anledning att närraare gå in på skattens allraännakonstruktion och konstaterar dessutora all skatten nuraera tekniskt settfungerar bra. Depåtalade svårigheterna all upprätthålla beskattningen hänger enligtutredningen bl. a. sararaan med atl guldsmedsvarorna genom sitt värde inbjuder lillsmuggling och därtill lätt kan sraugglas. Praktiska svårigheter föreliggerdessutom att kontrollera om resandes införsel av varor sora inköpts uloralandshåller sig inora gällande värdegräns för tull- och skattefrihet eller ommedförda varor utgör sådana reseförnödenheter som fritt får införas. Dessaförhållanden innebär uppenbara risker för skalteundandräkt och del är enligtutredningen fullt klart att del sker en inle obetydlig införsel sora ej blirbeskattad. Även ora åtgärder vidtagits för alt raotverka de närandaförhållandena, t. ex. ge- Prop.1971: 73 35 norabegränsning av den skattefria försäljningen ombord på fartyg i internordisktrafik och orabord på flygplan, har därmed problemet inle lösts på elt tiUfredsställandesätt. Utredningen har inte funnit någon skatteteknisk lösning på probleraet ochnödgas därraed konstatera att skatten i förevarande hänseende är behäftad medinte oväsentiiga ölägenheter. Utredningen har även tagitupp den bl. a. av behandlade frägan om skattelättnader för delkonstnärliga ädelsmidet. Utredningen diskuterar raöjlighelema att åstadkoraraa dellagenom övergång tUl någon form av viklbeskaltning, genora inskränkningar i det skattepUktigavaruoraråde eller genora en differentierad värdebeskattning. Saratliga alternativalösningar avvisas dock av skalletekniska och konlrolltekniska skäl men också raedhänsyn till alt resultatet i vissa fall skulle raedföra avsevärdaförskjutningar i skattebelastningen raellan olika kategorier skattskyldiga ochvaror. Beträffandeförsäljningsskatten på knutna mattor framhåller utredningen atl auklionsförsäljningoch ambulerande försäljning av raallor erbjuder vissa problem. Vidare motsvararviktskalten på importerade raattor inle alllid den värdeskall, sora utgår vidförsäljning inora landet. Del kan därför ibland vara lönande att betala skattvid införseln i stället för vid försäljningen. All koraraa lUl rätta raeddetta problera genom en ytterligare differentiering av viktskalten eller genoraatl gå över till en värdeskall även för iraporlen finner utredningen intemöjlig. Därför föreslår utredningen endast den ändringen alt skattesatsen 100kr. per kg för importerade mattor innehållande nalursilke slopas. Sädana raallorskiljer sig nuraera inle prisraässigt från andra mattor i sådan utsträckning,att det fraraslår sora raotiveral alt bibehålla en högre skallesats för dessa raallor. Iremissyttranden, sora läranats av företrädare för de av försäljningsskallenberörda branscherna, har raan genoragående krävt en oraedelbar avveckling avskallen. Man har därvid särskilt frarahållit, att guldsraeds-branschen brottas raedstora ekonoraiska svårigheter, sora inte rainst har sin orsak i beskattningen. Orasältningenhar dalat oavbrutet , vilket frärast har sin förklaring i all raani betydande utsträckning utnyttjar raöjligheten till skattefria inköp iullandel. Förnyadefraraställningar ora en avveckling av skallen har därefter gjorts i skrivelser lillfinansdeparteraentet. Pälsvaruskatlenoch försäljningsskallen utgör en beskattning som blev beslående efteravvecklingen av allmäp.iia omsättningsskatt. Enligt vad jag tidigareanfört beräknas inkorastorna av dessa skaller under /72 bli ca51 railj. kr., varav 10 railj. 1971: 73 36 skalloch ca 41 railj. Av sistnämnda belopp kan ca 35 mUj.kr. beräknas falla på guldsraedsvaror. Medan pälsvaruskatlen gett en läraligenkonstant inkorast under en följd av år, har inkoraslen av försäljningsskallenvarit sjunkande. Järafört raed förhållandena vid mitten av 1960-talel harinkorasterna av försäljningsskatten rainskat raed ca 25 o/o och för budgetåret1972/73 beräknas inkoraslen sjunka ytterligare frän 41 tiU 37 railj. Väsentiigenfaller nedgången pä beskattningen av guldsraedsvaror. Frånbranschhåll har sora skäl för en avveckling särskilt frarahållits alt skatternager en relativt liten inkorast för staten och därför är av underordnad slalsfinansiellbetydelse. Jag anser inle atl detla utgör något bärande skäl. Ser raan endasltill en viss punktskatt skulle samraa argu-raenl kunna anföras för ytterligareavvecklingar och den sammanlagda effekten skulle då bli ett inkomstbortfall aven storlek som måste korapenseras. Andra omständigheter föreligger eraeUertid soraenligt rain raening utgör starkare raoliv för en oraprövning av de nu aktuellaskatterna. Punklskalleulredningenframhåller all pälsvaruskatlen har en konstruktion sora raedför inte endastavsevärda lillärapnings- och konlroll-problera ulan också olikheter ibeskattningen på ell sätt sora föranlett kritik frän utlandet. Utredningenhänvisar till uttalanden av varav fraragår, att skatten ej ansesvara förenlig raed EFTA-överenskora-melsens regler och alt krav ställts om attolikheterna i beskattningen undanröjs. Försäljningsskattenär enligt utredningen behäftad raed problem av delvis annan art. I fråga omskatten på mattor ger vissa försäljningsformer problera. Beträffande skallenpå guldsraedsvaror föreligger särskUda svårigheter att upprätthålla en effektiviraportbeskatlning. Utredningen konstaterar, att det sker en betydande införselav guldsmedsvaror sora undgår beskattning pä grund av bristfälligakontrollmöjligheter. De åtgärder sora vidlagils i förra av begränsning av denskattefria försäljningen av sådana varor orabord på fartyg och flygplan harinte löst della problera. Deav utredningen påtalade förhållandena förtjänar beaktande. Den kritik sorariklats raot pälsvaruskalten, bl. a. från EFTA-raedleraraarna, finner jag varasådan alt en avveckling av skallen framstår som befogad. Lika starka skälföreligger knappast enligt rain raening för en avveckling avförsäljningsskallen. När del gäller skallen på raallor finns del emellertidanledning alt särskilt beakta, all skatteintäkterna så gott som helt hänför siglill iraport från utvecklingsländer. En avveckling av skallen raed åtföljandesänkning av priserna borde därför kunna få viss betydelse för dessa ländersexport till och innebära en hjälp i linje raed vär biståndspolitik. Detkan tilläggas alt sararaa synpunkter åbero- 1971: 73 3/ patsi andra samraanhang för liberaliseringar på både skatte- och tull-orarådet. Medhänsyn till del anförda finner jag skäl föreligga för en avveckling även av försäljningsskattenpä raallor. Vad slutligen gällerförsäljningsskatten på guldsmedsvaror är det uppenbart all omsättningen inomlandet är i sjunkande. Från bransch-håU har frarahållits atl skatten i hög gradbidragit lill den negativa utvecklingen. Del kan inle förnekas alt dessasynpunkter har visst fog för sig. Även om raan i princip kan hävda all varjepunktskatt har negativa verkningar utifrån den berörda branschens egnaintressen, synes skallen på guldsmedsvaror med liden fåll menliga verkningarför de inheraska branschföretagen på etl sätt sora saknar motsvarighet inomandra punklbeskattade områden.