prop · FU0351 · 1971-12-31 00:00:00 — Förvarje räkenskapsår skall revisorerna avge en av dem undertecknadrevisionsberättelse, som överlämnas till styrelsen senast föreförsta ordinarie bystäraraan under nästföljande räkenskapsår. Revisionsberättelsenskall innehålla redogörelse för resultatet av revisorernas granskning saraluttalande huruvida anledning till anmärkning beträf- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 223 fandeförvaltningen föreligger eller icke. Föreligger anledning lill anmärkning,skall den anges i revisionsberättelsen. Berättelsen skall innehålla särskiltuttalande huruvida ansvarsfrihet för styrelseledaraölerna tillstyrkes ellericke. Revisor,sora har en från de i revisionsberättelsen gjorda uttalandena skiljaktigraening eller eljest finner särskilt uttalande erforderligt, äger rätt atl lillrevisionsberättelsen foga yttrande i saken eller all avge särskild revisionsberättelse. Medlemsrätt att deltaga i handhavandet av renbyns angelägenheter utövas på bystäraraa. Densora underlåtit atl i rätt lid fullgöra sin bidragsskyldighet får dellaga iförhandlingarna raen äger ej rösträtt, innan han fullgjort vad han eftersatt. Medleraeller annan får icke, själv eller genora orabud eller sora orabud, deltaga ibehandling av angelägenhet, vari han äger elt väsentligt intresse som stridermot renbyns. Beträffanderösträtt och beslut på bystämma gäller, om ej annat är bestämt i denna lag, 1. atl varje rayndig medlem ägeren röst i fråga som rör ändring av stadgarna eller utseende av revisor ellerbeviljande av ansvarsfrihet för styrelsens ledamöter; 2. att i övriga frågor rösträtttillkomraer endast renskötande raedlem, vilken därvid äger en röst för varjepåbörjat hundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av ; 3. atl raedleras rösträtt kanutövas genora annan medlera såsom ombud; 4. att ingen får för egen ellerannans del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämman företräddaröstetalet; 5. alt den mening som erhållit dethögsla röstetalet gäller som stämmans beslut; samt 6. alt vid lika röstetal valavgöres genom lottning men i andra frågor den mening gäller som biträdes av deflesta röstande eller, vid lika antal röstande, av stämmans ordförande. Bystämmaöppnas av den styrelsen därtill utsett. Utser de närvarande ej enhälligtordförande, väljes ordförande efter huvudlalet. Ordförandenskall upprätta och till godkännande av stämman framlägga en förteckning övernärvarande medleramar och ombud raed uppgift om den rösträtt som tillkommerenvar av dera. Sedan förteckningen enhälligt eller efter en på grundval avdensamma företagen omröstning bland de renskötande raedleraraarna godkänts medeller utan ändringar, gäller den som röstlängd vid stämman. Överbeslut som fattas på stäraraan skall genora styrelsens försorg föras protokoll,vilket skall hållas tillgängligt för medlemmarna senast efterstämman. Maj:ts proposition nr 1971 Styrelsensförvaltningsberättelse samt revisionsberättelsen för det senaste räkenskapsåretskall framläggas på första ordinarie bystäraraan varje räkenskapsår. På dennastämma skall avgöras frågorna om godkännande av den i förvaltningsberättelsenverkställda fördelningen av renbyns utgifter och om beviljande av ansvarsfrihetåt styrelseledamöterna för den tid berättelsen omfattar. Förvaltningsberättelsenoch revisionsberättelsen skall under minst före stämman hållastillgängliga för raedleraraarna hos styrelsens ordförande. Styrelsenär skyldig atl på bystäraraa lämna de upplysningar om renbyns verksamhet somraedlera begär och sora kan vara av betydelse för inedlem-raarna. Bynsmedlemmar kallas till ordinarie bystämma av styrelsen. Styrelsenkan, när den finner lämpligt, kalla medlemraarna lill extra bystämma. Revisoräger, om hans granskning föranleder därtill, skriftligen med angivande av skälbegära all styrelsen skall utlysa extra bystämma all hållas så snart det mediakttagande av föreskriven kallelselid kan ske. Extra släraraa skall ocksåutlysas av styrelsen, när det för uppgivet ändamål skriftligen begäres avminst en femtedel av samtliga myndiga raedleraraar eller det mindre antal somkan vara bestämt i sladgarna. Finnes ej styrelse ellerunderlåter styrelsen alt i föreskriven ordning kalla raedleraraarna lillordinarie bystämma eller lill extra stämma, när sådan beslutats av bystäraraaneller skall hållas enligt Iredje eller fjärde stycket, är länsstyrelsenskyldig att på anraälan av röstberättigad medlem ellei revisor ofördröjligenutlysa släraraa. Kallelselill bystämma skall ske på sätt föreskrives i sladgarna. I kallelsen anges tid ochplats för stämman saml de ärenden sora skall förekoraraa på denna. De ärendensora enligt denna lag eller stadgarna skall behandlas på ordinarie stämmabehöver dock ej särskilt anges i kallelsen lill denna. Skall på stämmabehandlas fråga om ändring av sladgarna, intages del huvudsakliga innehållet iändringsförslaget i kallelsen. Ärende,som ej angivits i kallelse till släraraa, får icke avgöras vid denna, om ejärendet enligt denna lag eller stadgarna skall förekomma på stämman. Ulanhinder av denna bestämmelse kan dock på stämraa fallas beslut ora utlysande avextra stämraa. Angåendeskyldighet för styrelseledaraot eller annan som ägt företräda renbyn ellerrevisor eller medlem all ersätta skada, som han tillskyndat byn, medlem ellertredje man, samt angående talan om sådan ersättning äger vad som förmotsvarande fall är föreskrivet i fråga om ekonomisk förening till-lärapning. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 225 Om särskilda med renskötselrätten sammanhängande rättigheter Medlemav renby är berättigad atl under tid, då renskötsel är tillålen i trakten, jagaoch fiska inora de delar av lappmarkerna och renbetesfjällen som tillhör bynsbetesområde; dock gäller rätten att jaga icke på inägor. Vanliga inskränkningari fråga ora nyttjande av jakt och fiske skall iakttagas. Renskötanderaedlem av renby är också berättigad att enligt bestämraelserna i förstastycket jaga och fiska för sitt uppehälle inom annan renbys betesområde, närhan för renskiljning eller annat dylikt ärende tillfälligt vistas där. Densom ej är men har varit medlem av renby får till husbehov jaga ochfiska inom byns betesområde enligt bestämmelserna i första styckel intill förflutit från hans utträde ur byn. Denna rätt gäller dock endast inombetesområdet för den renby han sist tillhörde. Inomlappmarkerna och på renbelesfjällen äger renby avverka skog föl virkesanvändande i renskölseln, såsora lill renvaklarstugor, förvaringsbodar, broaroch stängsel. Medlem av renby får därstädes taga virke för uppförande ellerombyggnad av annan byggnad än familjebostad, för underhåll av tillhörigabyggnader saral lill eget behov av bränsle och slöjdvirke. På mark utom lappmarkernaoch renbelesfjällen, där renskötsel enligt 1 kap. 3 § är tillålen, får renbyför virkets användande i renskölseln tillgodogöra sig torra träd, vindfällen,skogsavfall, en- och videbuskar samt, för tillfälligt behov, på utmark växandelövträd. Samraa rätt tiUkoraraer medlem av renby för underhåll av honomtillhöriga byggnader saral till eget behov av bränsle och slöjdvirke. Därjämtefår lall- och grantjur tagas lill slöjdvirke. Växande barrträd får avverkasendast efler anvisning eller utsyning av vederbörande skogstjänsleman, ora ejmarkens ägare eller brukare samtyckt till avverkningen. Befogenhetenligt första eller andra stycket för utövas endasl inom den egna bynsbetesområde. Medlem av renby äger dock laga bränsle till eget behov, när hanför renskiljning eller annat dylikt ärende tillfälligt vistas inora fräraraanderenbys belesoraråde. Förvirke, sora avverkas på kronoraark under kronans omedelbara disposition ellerpå oraråde sora vid avviltring utlagts till allraänningsskog, behöverersältning icke läranas. Vidavverkning på annan raark än som avses i första stycket skall ersättninglämnas för värdet på rot av virke från växande barrträd ävensora för rotvärdetav växande lövträd särat tall- och grantjur sora tages ulora lappmarkerna ochrenbetesfjällen. Kan parterna ej enas om ersättningen, skall den beslämmas avvärderingsman som utser. 8 1971.1 saml. Maj:ts proposition nr 1971 Inomrenbys betesområde får lavbevuxna träd fällas, ora det är oundgängligennödvändigt för atl anskaffa foder till byns renar. Härvid skall i första handtorra eller oväxlliga träd avverkas. Vederbörandeskogstjänsteraan, markägare eller brukare skall såvitt möjligt underrättas,innan avverkning sker, och därvid lämnas tillfälle alt anvisa lärapliga träd.Ora förhandsunderrättelse ej medhunnits, skall anmälan ora utförd avverkningsnarast göras lill någon av nämnda personer. 5§.Konungen äger förbjuda avverkning enligt 2 § av växande tall, graneller björk inora område, där sådan avverkning uppenbarligen kan medföra faraför skogens bevarande eller återväxt. 6§.Inora renbys belesoraråde får byn anlägga arbetshagar och uppföra andra stängselsora erfordras för renarnas bevakning och hanterande. sådan anordning äravsedd för stadigvarande bruk, skall dock platsen i förväg anvisas av markensägare eller brukare. Är renbyn missnöjd raed den anvisade platsen, ägerlantbruksnämnden på begäran av byn bestämma var stängslet skall anläggas. Renby är berättigad attlåta byns renar flytta raellan skilda delar av byns belesoraråde. Vid flyttningskall väg tagas, där rainsla skada vållas. Uppkoraraer tvist ora läget av flyttningsväg,skall lantbruksnäranden besluta därora. För att få flyttningsvägssträckning fastställd kan renby begära prövning av lantbruksnäranden. Nämndenskall därvid höra andra berörda renbyar ävensom kommuner och fastighetsägareora den sträckning som sökanden påstår gälla eller begär att få utlagd. Avlantbruksnäranden fastställd sträckning skall utmärkas på karta, som hållestillgänglig hos nämnden samt översändes till berörda renbyars och komraunersstyrelser. 8§.Fastställd eller eljest gällande flyttningsväg får ej avslängas, och ej hellerfår annan åtgärd vidtagas på eller invid vägen, varigenom dess framkomlighetavsevärt nedsältes. Föreligger synnerliga skäl för ändring av flyttningsvägoch kan ändring ske ulan väsentlig olägenhet för renskötseln, äger docklantbruksnämnden efter fraraslällning av vederbörande markägare eller brukareförordna därom. skall vdd behov annan läraplig flyttningsväganvisas. 9§.På ulmark inom renbys betesområde får byn eller medlem därav uppförarenvaktarstuga, kåta, förvaringsbod eller lilmande för renskölseln erforder- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 227 I fråga om byggnad för stadigvarande bruk, som nedora odlingsgränsenoch utom renbetesfjällen uppföres på annan mark än kronoraark under kronansomedelbara disposition eller område som vid avviltring utlagts tillallmänningsskog, skall dock platsen för byggnaden i förväg anvisas av markensägare eller brukare. Är renbyn missnöjd med den anvisade platsen, ägerlantbruksnämnden på begäran av byn bestämraa var byggnaden skall uppföras. På kronomark under kronans omedelbara disposition får medlera av renby förfjällrenskölsel hålla getter på bete under tid, då renskötsel är tillåten itrakten. Antalet getter får dock ej översliga fera för hushåll. Renskötselberättigadeller renby får ej överlåta eller lill annan upplåta rättighet, som är grundadpå bestämraelse i denna lag. Efterhörande av berörda renbyar kan Konungen eller rayndighel Konungen bestämmerupplåta särskilda rättigheter i den omfattning och på de villkor sora anges i12 och 13 §§. Påkronoraark under kronans omedelbara disposition inom lappmarkerna ovanodlingsgränsen och på renbetesfjällen får upplåtas räll till jakt eller fiske,ora upplåtelsen är förenlig raed god jakt- och fiskevård samt kan ske utanavsevärt raen för renskölseln och utan besvärande intrång för dem som enligt 1§ första stycket är berättigade att jaga och fiska inom området. När särskildaskäl föreligger, kan upplåtelsen avse all rätt lill jakt eller fiske inom visstoraråde. Påkronomark som avses i första stycket får också upplåtas annan nyttjanderätt,om upplåtelsen kan ske utan avsevärt men för renskölseln eller erfordras raedhänsyn till den allraänna samfärdseln. Upplåtelseenligt 12 § skall ske mot avgift, om ej särskilda skäl föreligger föravgiftsfrihet. Inflytandemedel skall, enligt bestämmelser som meddelas av Konungen, fördelas mellanstatens rennäringsfond och den eller de renbyar vilkas raedleramar beröres avupplåtelsen. Dentill vilken upplåtelse skett är pliktig att själv svara för uppkommande skadagenora renar, om ej någon för renarna ansvarig uppsåtligen vållat skadan. Maj:ts proposition nr 1971 4 kap. Om renarnas skötsel m. m. AUmänna bestämmelser ochrenförraannen, om sådan finnes, skall tillse att renskötseln inom bynsbetesområde bedrives på ändamålsenligt sätt och med iakttagande av god renvård.Renarna skall hållas under sådan bevakning atl de såvitt möjligt hindras frånatt göra skada och alt komma in på annan renbys betesområde. Renägareeller annan, som anställts för att biträda i renskölseln, skall följa deanvisningar rörande skötseln som lämnats av styrelsen eller renförraannen. Ordinarieräkning av de till en renby hörande renarna skall verkställas . Den börgöras vid ungefär sararaa lid . Extrarenräkning skall förelagas, om del begäres av renskötande medlem eller avlantbruksnäranden. Vid renräkning skallskiljas raellan renar av olika kön samt mellan kalvar under elt års ålder ochäldre djur. Den sora begärt extra räkning skall beredas tillfälle att närvaravid sådan räkning och kontrollera dess utförande. Kostnaden för ordinarierenräkning är en geraensam utgift för renbyn. Kostnaden för extra renräkningskall förskjutas av byn. Framgår av sådan räkning atl renlängden innehöll felav väsentlig betydelse, är byn berättigad att återfå kostnaden av den eller demsom kan antagas ha orsakat felet. Renbyns utlägg för annan extra renräkningskall återbetalas av den som begärde att räkning skulle ske. För renby skall finnas enav styrelsen upprättad renlängd, upplagande byns samtliga renskötande medlemmaroch det räknade eller uppskattade antalet renar för envar av dera. Oraskötesrenar hålles i byn, skall också deras ägare upplagas i längden raedangivande av renanlal. Av längden skall för varje ägare fraragå antalet renarav olika kön samt antalet kalvar under etl års ålder och antalet äldre djur Längden skall upprättasårligen på grundval av ordinarie renräkning. Fel i längden, som påvisats vidextra renräkning, skall ofördröjligen rättas. Styrelsen ansvarar för attrenlängden överensstämmer med resultatet av senast verkställda renräkning. När medlems ellerrenägares rättigheter och skyldigheter enligt denna lag beror på antalet renar,skall gällande renlängd äga vitsord, om ej längden vid extra renräkningbefinnes vara felaktig eller det eljest visas alt någon ägares reninnehavväsentligt förändrats, sedan uppgiften därora intogs i längden. 4§.Renbys styrelse och renförraannen, ora sådan finnes, skall tillse atl utskiljningav främmande renar, sora kommit in på byns betesområde, före- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 229 tagesså snart ske kan. Underrättelse om tid och plats för utskiljning skall i godtid läranas till styrelsen för envar av de renbyar till vilkarenarna kan antagas höra. Sådan renby skall till skiljningen avdela erforderligarbetspersonal för att biträda vid skiljningen och raollaga till byn höranderenar. Uteblirrenby sora underrättats ora renskiljning i annan by från skiljningen, ägersistnäranda by vidtaga erforderliga åtgärder för återförande av renar sora hörtill den frånvarande renbyn. återförande ej kan ske utan väsentligolägenhet, får den by där skiljningen äger rum slakta renarna och försälja demför ägarens räkning. Förrenar, sora inkommit på främmande renbys betesområde, är den renby till vilkenrenarna hör skyldig att erlägga vårdavgift till den andra byn. Vårdavgiflenskall raotsvara den fräraraande byns kostnader för nödigt arbete raed renarnasamt av dessa föranledda ullägg jämte värdet av det bete som renarnatillgodogjort sig inora byns belesoraråde. Harmellan renbyar träffats särskild överenskoraraelse ora vårdavgifter, skall dengälla. 6§.Renbys styrelse och renförraannen, ora sådan finnes, skall tillse att flyttningav de lill byn hörande renarna sker i saralade flockar under erforderligbevakning särat med noggrant iakttagande av bestämraelserna i 1 kap. 3 § andrastycket om betestidens längd inom delar av byns betesområde. Flyttning genoraannan renbys belesoraråde skall ske utan onödigt dröjsmål. Ärrenskötseln inora renbys belesoraråde bristfällig, skall lantbruksnämnden påbegäran av medlem eller annan vilkens rält är beroende därav söka att med bynträffa skriftlig överensskommelse, varigenom byn åtager sig atl inom viss tidvidtaga erforderliga åtgärder för att avhjälpa bristerna. Om överenskoraraelseej kan träffas eller byn underlåter alt fullgöra gjort åtagande, skalllantbruksnäranden utan dröjsmål anmäla förhållandet till , somäger förordna syssloman alt omhänderha renskötseln inom betesområdet ochförvalta byns övriga ekonomiska angelägenheter intill dess bristerna blivitavhjälpta. Uppgiftora sysslomans förordnande eller entledigande skall genast inskrivas i detregister sora avses i 2 kap. 4 §. Sysslomanäger av byn uppbära arvode sora bestäraraes av . 1§.Ren sora enligt denna lag vårdas av renby skall, ora annat ej följer av 8 11§§, vara raärkt med ägarens av registrerade märke inskuret irenens öron. 230 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Omstorlek och form av de snitt som ingår i renmärke och om renmärkes utformning iövrigt gäller särskilda av Konungen meddelade bestämmelser. Registreratmärke får användas för märkning endast vid renskötsel inom den renby som angesi registreringsbeslutet. 2§.Ansökan om registrering av renmärke skall innehålla uppgift ora sökandens namnoch hemvist och om den renby där märket skall användas vid renskötsel. Vidansökan skall fogas avbildning av märket. 3§.Renmärke skall registreras hos den länsstyrelse, vid vilken den med ansökningenavsedda renbyn enligt 2 kap. 4 § är registrerad. Länsstyrelsenskall föra register över renmärken och ägarna av dessa. Renmärkefår registreras endasl för renby eller för renägare som är medlem i den renbyansökningen avser eller som visar sig äga rätt alt ha skölesrenar där. Renägarefår ej inneha mer än ett registrerat raärke. Renraärkeav gemensam grundtyp för viss släkt eller släktgren släktmärke fåricke ulan särskilda skäl registreras för någon, som ej tillhör släkten ellersläktgrenen. För registrering av renmärke krävs, a) alt märket tydligt skiljer sigfrån annat giltigt raärke, sora används eller får användas på renar raed vilkasökandens renar kan samraanblandas, samt b) att märket har en form somsåvitt möjligt skyddar mot olovlig ommärkning. Utanhinder av bestämmelsen under b) får släktmärke registreras, ora registreringenmedges av sådan innehavare av äldre märke av samma grundtyp som kan lida skadagenom registreringen. Densom vid renmärkning vill begagna av honom genom avtal eller annorledesförvärvad rätt att använda annans registrerade renraärke skall hoslänsstyrelsen ansöka om märkets registrering för sin räkning. Registreratrenmärke skall av avlysas, om a) märkeshavaren hos länsstyrelsenanmäler att han icke vidare ämnar använda märket vid renmärkning; b) märket ickeanvänts vid renmärkning; c) märket efter flyttning av renaricke vidare skall användas i någon vid registrerad renby; och d) rättalt ha renar i renby icke längre tillkommer märkeshavaren eller hans dödsbo. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 231 Avlysesmärke efter anmälan enligt a), får det behållas på därmed märkt ren under tioår för avlysningen. Ärtvå eller flera registrerade märken helt och hållet lika eller så lika att deantingen lätt kan förväxlas eller lätt kan ändras så alt de överensstäraraermed varandra, och är likheten lill skada för någon av märkeshavarna eller förrenby, äger den skadelidande hos begära att etl eller flera avraärkena skall avlysas eller ändras. Avlyseseller ändras märke enligt första stycket, får det bibehållas oförändrat påmärkt ren under tid som besläraraer. Förstaoch andra styckena äger motsvarande tillämpning i fråga om avbrotlsmärkeenligt 10 § och avlyst märke, som bibehållits på ren enligt 8 § andra stycket.I stället för avlysning skall dock föreskrivas förkortning av märkets giltighetslid. Bytermärkt ren ägare, bör i första hand omraärkning raed den nye ägarens raärkeske. För oraraärkning fordras dock tillstånd av styrelsen i den renby därommärkningen skall äga rum. Sker ej omraärkning, skall del redan inskurnamärket på renen förses med elt avbrotlsmärke, som skiljer renen från andrarenar med sararaa huvudraärke. För avbroltsraärkning fordras tillstånd avstyrelsen i den renby som i fortsättningen skall vårda renen. Vidannat förvärv än på grund av giftorätt, arv eller testamente fordrasöverlåtarens saralycke till ommärkning och avbrollsmärkning. Oraraärkningoch avbroltsraärkning får endast ske i närvaro av renförmannen eller annan avstyrelsen för den renby sora skall godkänna märkningen utsedd person ellerockså inför två vittnen. Avbrotlsmärkefår ej bibehållas på därmed märkt ren längre än efter det styrelsensmedgivande gavs. Dödsboefter avliden renägare får begagna det raärke sora registrerats för denavlidne. Renkalvskall märkas med ägarens registrerade märke före utgången av del år då kalvenfölls. Märkning får dock ske även efter denna lid intill , ommärkningen utföres i närvaro av renförmannen eller annan av renbyns styrelseutsedd person eller också inför två vittnen. Densom efter visar sig vara ägare av omärkl fjolårskalv får märka kalvenmed sitt registrerade raärke, ora det medges av renbyns styrelse eller domstolpå hans lalan lämnar tillstånd därtill. Anträffarden som märker egna renar annans renko med omärkt kalv, bör han märka kalvenmed moderns raärke. Är detla avbrotlsmärke eller avlyst raärke, skall i ställetägarens registrerade raärke, ora det är känt, åsättas kalven. Den sora sålimdaraärkt annans kalv äger få gottgörelse av ägaren. Anträffasinom renbys betesområde annan omärkt ren än årskalv och märkes ej renen enligt12 §, skall den omhändertagas av renbyn och säljas Maj:ts proposition nr 1971 levandeeller slaktas och säljas. De medel sora därvid erhålles tillfaller renbyn. Anträffasinora renbys betesområde ren raed förfalskat, förstört eller okänt märke ellerraed raärke sora icke överensstäraraer med de föreskrifter sora givits omrenmärkes utformning, skall den orahändertagas av renbyn för slakt ochförsäljning. Beträffande köpeskillingen äger första stycket motsvarandetillärapning. Den sora inora från försäljningsdagen hos renbyn visar sigvara ägare till renen har rätt all av byn erhålla ett belopp raotsvarandeköpeskillingen minskad raed de kostnader byn haft för ora-händertagandel,slakten och försäljningen. Anträffasinora oraråde, där renskötsel då icke är tillåten, oraärkl ren eller ren medogiltigt märke, äger förordna att renen skall slaktas och säljasför ägarens räkning. Kostnaden för renens omhändertagande, slakt ochförsäljning skall ersättas ur köpeskillingen. Närmare föreskrifter om renmärkesärendenas handläggning och förtill-lämpningen i övrigt av della kapitel meddelas av Konungen. Om ersättning för skada genom renar Skada,som orsakas av renar inom lappmarkerna ovan odlingsgränsen eller pårenbetesfjällen, skall ersättas endast ora skadan uppkorarait inom trädgård,åker eller äng juniaugusti. Skada,som orsakas av renar nedora odlingsgränsen och utom renbetes-fjällen under tiddå renskötsel är tillåten i trakten, skall ersättas endasl om skadan uppkommitinom trädgård, åker eller äng majseptember. Orsakarrenar skada inom trakt där renskötsel icke är tillålen vid liden för skadansuppkomst, skall den ersättas. Ersättningsskyldighetsom ovan sagts föreligger icke, ora skadan skett inom fastighet, varsinnehavare enligt vid upplåtelsen meddelade eller eljest gällande bestämmelsersjälv skall svara för skada genom renar. Ej heller omfattar sådanersättningsskyldighet skada, som orsakats av att renar inkommit på väg,järnväg eller flygfält.