prop · FU0331 · 1971-12-31 00:00:00 — LäramlbUdningskommillénbehandlar vidare frågan om behörighet 1** 1971. förlärartjänst i de föreslagna ämnesgrupperna med ämnet musik. Enligt kommitténbör lärartjänsterna tills vidare vara extra ordinarie. I tilllämpliga delarbör gälla skolstadgans bestämmelser om adjunkts- och ämneslärartjänst i gmndskolaoch motsvarande bestämmelser för gymnasium, fackskola och yrkesskola eller denya bestämmelser i samma avseende som från kan komma att gäUaför gymnasieskolan. Enligt dessa bestämmelser skall alla ämnesgrupper förtjänst i innehålla ett tredje ämne. Detta bör enligtlärarutbildnings-kommitténs majoritet gälla även för lärartjänst i vilken detnya musikämnet skall ingå utom för kombinationen musiksvenska. Eftersom det förlärarbehörighel i ämnet svenska krävs studier motsvarande 60 poäng skulle kravpå elt angränsande ämne i denna kombination innebära en övermeritering iförhållande tUl de 120 poäng som krävs för behörighet lill jämförbaralärartjänster. För de övriga tre kombinationerna bör dock anges angränsandeämne i huvudsak enligt de bestämmelser som gäller för kombinationer medämnena engelska, matematik och historia. reservation till läramtbildningskommitténs förslag på denna punkt föreslåsall alla de föreslagna ämneskombinationerna med musik bör ge behörighet lilltjänst i gmndskolan ulan krav på angränsande ämne. Ett sådant syslem skulleenligt reservanterna medge behörighet i fler ämneskombinationer ulan övermerilering.Det skulle också medge fördjupning i musikämnet med påbyggnadskurs till 80poäng ulan alt övermeritering skulle behöva uppslå. LäramtbUdningskommilténföreslår slutligen att de studerande som genomgått den föreslagna ämnesutbildningeni musik skall få sin praktisk-pedagogiska utbildning vid iGöteborg. Utbildningen bör inordnas i ämneslärarlinje.Lärarhögskolan måste vara beredd att anta ell antallärarkandidater med kombinationen musik och läroämne. Skolstyrelsen bör vidvarje inlagningstillfäUe fastställa antalet sådana lärarkandidater med hänsyn lilltotalantalet lärarkandidater enligt beslut. I fråga om utbildningensinnehåll och utformning framhåller lärarutbildningskommitlén bl. a. all deblivande lärarkandidaterna med musik och annat ämne i största möjligautsträckning bör genomgå två praklikperioder i musik, en på gmndskolanshögstadium och en på del gymnasiala stadiet. Direkta merkostnader förden praktisk-pedagogiska utbildningen uppslår inle förrän /73.Enligt läramtbildningskommittén blir dessa kostnader begränsade. Vid sidan avdriftkostnader krävs en engångsanvisning för atl rusta upp musUrinslituiionenvid i . Vidremissbehandlingen av förslagen beträffande musUdärarutbUd-ningen har iåtskilliga fall prioriteringen mellan dessa förslag och övriga planeradereformer på mustkutbildningsområdel diskuterats. I vissa yttranden har därvidäven behandlats den tidsplan for reformarbetet som organisationskommittén förhögre musikutbildning lagt fram samt frågor om musikhögskolornas allmännaresurser. delarorganisationskommitténs uppfattning alt den nuvarande utbildningen avmusiklärare är otillräckligt anpassad tiU skolans krav och atl en reform börske. Överstyrelsen finner det därför angelägel att den föreslagna provisoriska tvåämnesläramtbUdningenprövas. finner del glädjande all olika åtgärdernu föreslås för att förändra utbildningen av musiklärare och framhållersärskilt betydelsen av atl den föreslagna provisoriska utbildningen av tvåämnesläraremed musik kommer liU stånd. Förändringar i den nuvarande musikläramtbildningenbör dock enligt organisationen prioriteras Uka högt. Vidare bör en reform av kyrkomusikemlbUdningensamordnas med utbildningen av musikpedagoger och därför läggas senare /73. musikkonservatorium ansluter sig till organisationskommitténsprioritering av musikläramlbUdningen. Detta får dock inte inkräkta på övriga utbUdningslinjerseffektiva utbyggnad och omdaning. musikkonservatorium anser alt ensatsning på musUcläramtbUdningen inle får innebära förfång för övrig högre musikulbUdning.TCO som finner att den föreslagna tvåämnesulbildning-en ger ett välbehövligttillskott av musiklärare för den allmänbildande inusikundervisningen beklagardock alt inget förslag om utbildningen av musikpedagoger lagts fram. Ett sådantskulle ha effekt på den förberedande undervisning som syftar tiU alt ge enökning av lillskoltel till musiker- och musikläraryrkena. anser det lika viktigt att tillgodose kraven påkvalitetsförbättringar av musikerulbildningen m. fl. utbildningar som altreformera utbildningen av musikpedagoger och musiklärare. Styrelsen pekar påbehovet av högre lärartjänster vid i saml av särskUdaorgan knutna tiU , nämligen kursinstitut, musUcoch forskning. musikkonservatorium ochMusikaliska styrelse anser atl en revidering av nuvarande musikläramlbUdningbör gå före den föreslagna provisoriska utbildningen. Vad gällerorganisationskommitténs förslag till revidering av nuvarande musikläramtbUdningser TCO med lillfredssläUelse all denna syftar tiU alt inslmmenlall och vokaltge utbildningen en inriktning mera mot det praktiskt-pedagogiska än det solisliska.Göteborgs musikkonservatorium efterlyser en raer genomgripande revision ochanser atl den integraition mellan ämnesutbildning, ämnesmetodik och praktik somföreslås för tvåämnesläramtbUdningen borde genomföras även här. Åtskilligaremissinstanser framför kompletterande förslag beträffande detaljerna iorganisationskommitténs revisionsförslag. 1971: 31 14 DeaUmänna omdömen om förslagel liU IvåämneslärarutbUdning, som i övrigt försfram, är lill övervägande del positiva. ochSvenska kommunförbundet tiUstyrker förslaget. anser att de föreslagnastudiekurserna för ämnesutbUdningen förefaller vara väl anpassade till de kravsom kan stäUas på modern musik-undervisning. Den skisserade utbildningsplanenaccepteras av TCO, dock under förutsättning all inträdesproven anpassas tillutbildningens innehåll och mål. Vissa remissinstanser, bl. a. TCO, Sverigesförenade studentkårer och i , framhåller viklen av altverksamheten blir föremål för en kontinuerlig utvärdering. ÄmnesulbUd-ningensomfattning, tre terminer, accepteras i allmänhet som ett absolut minimum ochunder fömlsällning av alt inträdesproven garanterar atl de studerande har tUlräckligaförkunskaper. musikkonservatorium och ansef all påbyggnad tiU 80poäng bör bli normal praxis även om det inle formellt krävs för kompetens.Musikaliska styrelse anser att påbyggnadskursen lUl 80 poäng är absolutnödvändig. Kritiska synpunkter på uppläggningen anförs av utbUdningsnämndenvid musikkonservatorium, som anser att rekrytering och kursuppläggningbör gås igenom ytterligare. ÄtskiUiga remissinstanser för fram komplellerarideförslag beträffande detaljerna i kursuppläggningen. VadgäUer behörighet fc'r tiUträde tiU ämnesutbildningen i musik tUlstyrkeruniversitetskanslersämbetet all de allmänna behörighetsvillkoren för tiUträde tUlhumanistisk fakultet bör gäUa och att de föreslagna särskUda behörighetskravenprövas under en provvecka. Ämbetet anser dock alt även studerande som fyUt 25år och har yrkeserfarenhet och uppfyUer de särskUda förkunskapskravenbör vara behöriga alt antas. framhåller allinträdesprov inle bör förläggas ojnedelbart före utbildningens början ulan tiUslutet av närmast föregående termin. Förslagetall låta den provisoriska utbUdningen fortgå tiU dess den ersätts med endefinitiv utbUdning lämnas i allmänhet ulan erinringar. musikkonservatoriumkan acceptera alt utbildningen startar /72 endast om vissaförstärkningar av resurserna görs vid musikhögskoloma.Utbildningsnämnden vid musikkonservatorium anser alt del är för tidigtalt börja . TCO ifrågasätter om man redan nu skall besluta omintagningar ända fram tiU , detta med tanke på att det är frågaom en verksamhet som kontinuerligt skaU följas och utvärderas. UtbUdningenslokalisering tiU lämnas utan erinringar. att goda fömtsättningar föreligger i , bl. a. med tanke påden samordning som där skett meUan musik-konservatoriet och imiversitetets utbUdningi musikvetenskap. Förslagetatt ämnesutbUdmngen i musik skaU ledas av organisations- 1971: 31 15 kommitténhar i de flesta fall lämnats ulan erinran. anser dock alt UtbUdningen börlyda under universilelskanslersämbetet, medan musikkonservatoriumföreslår alt utbildningen helt samorganiseras med den bUvande iGöteborg. fömtsätter att samarbete kommer att ske medöverstyrelsen vad gäller uppläggning och utvärdering av utbildningen.Universitetskanslersämbetet framhåUer att studieplaner bör faststäUas avorganisationskommittén i samråd med ämbetet och . LärarutbUdningskommitténsförslag tiU ämneskombinationer tUlstyrks i aUmänhet. föreslår dessutomämneskombinationerna musik-religionskunskap och musik-samhällskunskap.Skolöverstyrelsen anser att överstyrelsen ensam bör ha rält atl dispensvägenmedge andra kombinationer. Invändningar mot förslagen angående behörighet förlärartjänst görs endast vad beträffar kravet på angränsande ämne för behörighettiU tjänst i . Den enda remissinstans som tiUstyrker är somanser alt angränsande Iredje ämne bör krävas för behörighet för tjänst i grundskolanutom för kombinationerna musUcsvenska och musiksamhällskunskap. Av övrigaremissinstanser anser det övervägande flertalet, däribland ,alt utbildning i aUa de föreslagna tvåämneskombinationerna bör kunna gebehörighet för tjänst i även ulan angränsande ämne. , lill vars yttrande Musikaliska styrelse ansluter sig,anser atl förslagel bör dras tiUbaka med hänsyn lill läramtbildningskommitténsförslag om tredje angränsande ämne i lärartjänst. och framhåller att det är önskvärt att de studerande väljer attfortsätta tiU 80 poäng i musikämnet ulan all de därför bUr övermerilerade i förhåUandetiU kravet på 120 poäng totalt. Förslagenbeträffande den praktisk-pedagogiska utbildningen lämnas i allmänhet utanerinringar. tillstyrker alt huvuddelen av praktiktiden ägnas musikämnel.Sveriges förenade studentkårer framhåller alt den praktisk-pedagogiska delenav lärarutbildningen bör få en annan form. Del lorde enligtorganisationen vara mer värdefuUt alt parallellt med ämnesutbUdningen kunnaomsätta det inhämtade stoffet i en aktueU undervisningssituation. Utbildningensinordning i det system som gäUer för utbildning vid fUosofisk fakultetaccepteras av remissinstanserna. tUlstyrkersålunda inrättande av en provisorisk utbUdningslinje samt de åtgärder somföreslagils för alt inordna utbildningen i existerande UtbUdningslinjer. Eltalternativ skuUe dock enUgt ämbetet vara alt ämnesulbildningen hålls utanförden formeUa utbUdningsorganisationen vid filosofisk fakultet men attmusikutbildningen får tillgodoräknas som 60 resp. 80 poäng i fUosofiekandidatexamen. 4 Musikutbildningens organisation m.m. 4.1 Musikhögskolorna Organisationskommitténför högre musikulbUdning framhåller alt de nuvarande förhåUandena inomutbildningsorganisationen för den högre musikutbildningen nästa budgetår imycket liten grad kommer att påverkas av vad kommittén föreslår i fråga omsjälva utbildningen. Den nya ämnesulbildningen i musik för ämneslärare medmusik som ett av ämnena är enligt förslaget avsedd att provisoriskt förläggasutanför utbildningsorganisationen och förändringen av den nuvarande musiklärarutbildningenär gjord så att den inte skall föra med sig några större ingrepp. Kommitténhar emeUertid arbetat för att med verkan frän /72 genomföra deyttre förändringar som beslutats av slalsmaklema på gmndval av prop. 1970: 25.De förslag som läggs fram bygger därför på dels att ej längre skall ha överinseende över utbildningen, dels att musikkonservaloriernai och skall förstatligas. kommitténräknar inte med atl ha underlag för förslag om några mergenomgripande organisatoriska förändringar av musikhögskoloma. Sådanaförändringar får las upp lill prövning i samband med att reformeringen avutbildningen fortskrider. Beträffandesina förslag framhåller kommittén särskilt att både i i ännu högre grad de båda bUvande musikhögskolorna i och Malmövid en jämförelse med andra enheter inom skol- och utbildningsväsendet är resursmässiglilla ställda. Den låga standarden beträffande utrustning både för undervisningoch för administration är särskilt iögonenfallande vid alla tre skolorna. Vidskolorna i och är framför allt bristen på administrativ personalmycket påfallande. Musikaliskaakademiens nuvarande uppgifter i fråga om den högre musikutbUdningen kommerspeciellt tiU uttryck i att styrelse haft funktioner som styrelseför i . F.n. anvisas medel till både och verksamhet undersamma anslag. Efter samråd med företrädare för styrelse harkostnaderna fördelats mellan de båda institutionerna på sätt som framgår av delföljande. Några budgetmässiga konsekvenser i övrigt kommer enligt vadkommittén kunnat utröna inle alt uppstå i och med alt sambandet meUanMusikaliska och upplöses. Eftersamråd med styrelserna för musikkonservalorierna i och har organisationskommitténfunnit att de nuvarande huvudmännen inte har något atl invända mot enförändring av huvudmannaskapet. Styrelserna har framfört vissa önskemål, somde önskar 1971: 31 17 fåuppfyUda i samband med atl skolorna förstatligas. Styrelserna bar därvidsärskilt tryckt på behovet av all reglera pensionsförhåUandena för den personalsom nu finns anställd vid skolorna och åtgärder för all trygga personalensfortsalla anställning i den statiiga verksamheten. Kommitténföreslår att statliga tjänster inrättas lill del antal, som motsvarar nuvarandebefallningar för fast anställd personal med minst halvlidstjänslgöring vid debåda skolorna. I vissa fall där tjänstgöringsskyldigheten understigerhalvtidstjänstgöring föreslår kommittén personUga tjänster. Tjänster somrektor bör inrättas vid vardera av de nya musikhögskolorna. Dessa tjänster börvara ordinarie och tillsättas med förordnande för beslämd lid. Kommittén utgårifrån alt de nuvarande skolcheferna utses till innehavare av de nya reklorsljänslerna. Med hänsyn till atl denfortsalla reformverksamheten beträffande utbildningen troUglvis leder liUförändringar av tjänsteorganisationen föreslår kommitténs majoritet atl samtiigalärartjänster inrättas som extra tjänster med förordnande tills vidare. Isärskilt yttrande har en ledamot av kommittén föreslagit all de fast anställdalärarna förs över lill ordinarie eller extra ordinarie lärartjänster. mening bör de lärare som är fast anställda vid konservatoriernaulan ansökningsförfarande föras över på de nya tjänsterna. En ledamot avkommittén har på denna punkt anmält avvikande mening. Detre musikhögskolorna bör enligt organisationskommittén kallas (SMH), () och (MMH). 1970års riksdagsbeslut innebar bl. a. atl viss högre musikutbildning, i första handutbildning av musikpedagoger, under särskilda i prop. 1970: 25 angivnaförutsättningar fr. o. m. /72 skulle bedrivas vid , och musikpedagogiska institut.Organisationskommillén för högre musikutbildning har i uppdrag all utföra delförberedelsearbete som erfordras i detta syfte. Detförsta ledet i detta förberedelsearbete, utformningen av en ny utbildning avmusikpedagoger, kräver som fömt redovisats längre lid än vad som fömtsattes i prop.1970: 25. Kommittén hemsläller därför atl Kungl. Maj:t anmäler för riksdagenatt förulsätlningar alt fullfölja riksdagsbeslutet beträffande de tre nämndaskolorna inle föreligger för /72. Denutbildningsverksamhet som bedrivs vid Folkliga och Framnäsfolkhögskola är berättigad till statsbidrag enligt särskilda bestämmelser.Organisationskommittén fömtsätter att skolorna undernästa budgetår får bedriva sin verksamhet på oförändrade viUkor. har i särskild framställning begärt statsbidrag tiUsin verksamhet. Denna framställning liksom kommilléns yttrande redovisas i detföljande. 5 Anslagsframställningar för /72 5.1Organisationskommittén för högre musikutbildning 5.1.1 Nuvarande anslag Innevarandebudgetår finns på riksstalen ett förslagsanslag av . tiU MusikaUskaakademien med : UtbUdningskostnader, ett reservationsanslag av294 . tiU MusikaUska med : Undervisningsmateriel m.m. samt ett förslagsanslag av . till Bidrag tUl vissa musikkonservalorier. Avanslaget liU UtbUdningskostnader har . släUls tiU förfogande av Kungl.Maj:t. I anslaget ingår medel för i samt förMusikaliska kansU och bibliotek. På gmndval av uppgifter ianslagsframställningen från organisationskommittén fördelas personal ochanslag mellan dessa institutioner på följande sätt /71. 704 000 2 500 20 000 149 000 64 000 177 000 Lokalhyror m. m. Nettoutgift 6 632 000 Avanslaget MusikaUska med : Undervisningsmateriel m. m.disponerar under innevarande budgetår ett belopp av . Ianslaget Bidrag tiU vissa musikkonservalorier ingår anslagsposterna Bidrag tiU musikkonservalorieli med . Bidrag tdl musikkonservaloriel i med . 1971: 31 19 Dessa poster har av organisationskommillénnärmare fördelats på utgiflsändamål enligt följande. Musikkonservatoriet Musikkonservatoriet i i Kommittén föreslår att kostnaderna för Stockholmsmusikhögskola, och för nästabudgetår sammanförs under två för skolorna gemensamma anslag, elt förslagsanslagMusikhögskolorna: Utbildningskostnader och ett reservationsanslag Musikhögskoloma:Undervisningsmateriel m. m. Medel för inredning och utrustning av de nyalokaler som krävs för verksamheten under /72 begärs i särskUdordning. 5.1.2 Musikhögskolorna: Utbildningskostnader 1969/70 Utgift 7 130 5621 1970/71 Anslag 9 234 00021971/72 Förslag 10 769 000 ' Anslaget med musikhögskolan:Utbildningskostnader " Anvisade medel för utbildningskostnader vidmusikhögskolan i samt musikkonservalorierna i och I sammanställningen har för /71 summeratsnuvarande personal och kostnader för olika utgiftsändamål vid iStockholm samt vid musikkonservatorierna i och . lindring 1971/72 + 9 -flO + 1435 000 + 4 000 + 23 500 + 133 000 + 128 000 + 349 500 + + + + + 993 000 4 000 18 000 123 000 + 2 073 000 Prop.1971: 31 20 Löne- och prisomräkning m. m. Vid i bör inrättas en ordinarietjänst som rektor med förordnande för bestämd lid, en extra tjänst som lektor,fem heltidstjänster, åtla deltidstjänster och nio personliga tjänster somlärare i musik, alla extra, saml en halvtidstjänst som kontorsskrivare.Kostnaderna för tjänsterna ryms inom det statliga bidrag som för innevarandebudgetår utgår lill konservaloriel. Vidhögskolan bör härjämte inrättas en extra tjänst som studierektor. Förutompedagogiska lediungsuppgifler, elevvårdande verksamhet m. m. bör studierektornåläggas undervisningsskyldighel motsvarande högst hälften av dentjänstgöringsskyldighet som åvilar lärare. Vidare föreslås atl den nämndahalvtidstjänsten som kontorsskrivare utökas till heltidstjänst saml allhögskolan tillförs en tjänst som vaktmästare. SlutUgen bör särskilda medelberäknas för bl. a. gästföreläsare (+118 000 kr. Följandetjänster bör inrättas vid i , nämligen en ordinarie rektorsljänsl med förordnande på be slämd lid, en extra tjänst tom lektor med halvtidstjänstgöring, fyra extra tjänster som lärare i musik på , sju extra tjänster som lärare i musik på minst halvtid, två personliga extra tjänster sora lärare i mu sik, varav en innebär tjänst dels som lärare i musik på halvlid, dels som kontorsskrivare på halvlid, samt en heltidstjänst som kontorsskrivare. Några tillkommande kostnader uppslår inle för de nya tjänsterna. Ävenvid högskolan i begärs härutöver en extra tjänst som sludiereklor, entjänst som vaktmästare saml medel för bl. a. gästföreläsare (+89 000 kr. i har behov av ytterligareen tjänst som Ijudtektuker, en tjänst som ljudingenjör vid högskolans deklronmusikstudiosamt en tjänst som biblioteksassistent för referensbiblioteket. Det förslagsom förts fram från Musikaliska styrelse om alt tjänsten som malerialförvaltare,som f. n. finns upplagen bland den för och gemensamma personalen, i fortsättningen skall anses lillhöraakademiens kansli godtas under förutsättning atl medel ställs till förfogandeför en tjänst som assistent vid högskolan (+171 000 kr. Musiklärarutbildningen skall enligt förslaget provisorisktreformeras och antagningen av studerande tiU utbildningen utökas. För den ämnesulbildningi musik som nästa budgetår föreslås starta i under organisationskommitténsledning beräknas medel för arvoden till en utbildningsledare medhalvtidstjänstgöring saml lill en halvtidsanstäUd assistent, en halvtidsanstäUdkontorsskrivare, en halv- Prop.1971: 31 21 lidsansiälldvaktmästare saml liU viss extra arbetskraft. Lärarlönekost-naderna samtkostnaderna för inträdesprov är beräknade liU ca . Vidare beräknasmedel för lokalkostnader, expenser m. m. Den sammanlagda kostnaden förutbildningen under nästa budgetår uppgår enligt beräkningarna till ca 626 000kr. Deförändringar i den nuvarande musiklärarutbildningen som föreslås bli genomfördamed början nästa budgetår vid de tre musikhögskolorna medför ökade lärarlönekostnadersom är beräknade till ca . Innevarandebudgetår har till musikläramtbildningen kunnat antas betydligt fler studerandeän vad som fanns utrymme för budgetåret . Vid musikkonservatorieti ökade studerandeantalet med ca 15 och i med ca 10 studerande. Fömtsättningarnaför all dessa skolor även för nästa budgetår skall kunna bereda plats för ytterligareminst 12 nya studerande vid vardera skolan är alt ökade medel, sammanlagt i mnttal , stäUs till skolornas förfogande. (+ .) arbetar med vissaförändringar av den nuvarande kyrkomusikerulbildningen. Studiegången för destuderande som /71 inlett sin kyrkomusikaUska utbildning och sominte antagils lill musikläramlbUdning kommer all successivt ändras.Bl. a. fömtsatts en komplettering av studieplanen med pedagogisk-metodiskutbildning kunna ske från /72. Kommittén utgår ifrån all demerkostnader som därvid uppstår får läckas inom skolornas totala medelsram. En slutiig reform av musikerutbildningen kommer atlbehöva föregås av vissa successiva provisoriska förändringar. Del finns bl. a.anledning alt särskilt pröva frågan om att anpassa den nuvarande musikunderofficersutbildningentiU de nya uppgifterna för musiker inom regionmusiken. För /72får sådana förändringar ske inom ramen för tillgängliga resurser.Musikhögskolan i har sammanlagt 35 studerande i musikunderofficersulbUdning,varav 20 är nyantagna. Nästa budgetår kommer enligt uppgift från de militäramyndigheterna och organisationskommittén för regionmusiken behovet avintagningsplatser att öka till 33. medför ökade kostnader, i första handför undervisningen (+ . De nuvarande musikkonservalorierna har inte inomramen för nuvarande statsbidrag helt kunnat tillämpa de timplaner som gäUerför motsvarande utbildning vid i . Del är önskvärt atlde nya musikhögskolornas undervisningsslandard, åtminstone i de fall där detefter prövning visar sig särskilt motiverat, kan anpassas lill förhållandenavid högskolan i (+ . Musikhögskolornas behov av bl. a. kontorsutmstningär mycket kännbart och kräver en ökning av expensmedlen (+81 200 kr. 1971: 31 22 5.1.3 Musikhögskolorna: Undervisningsmateriel m. m. 1969/70 Utgift 222 7361 Reservation 62 370 1970/71 Anslag 214 0002 1971/72 Förslag 314000 ' Anslaget med musikhögskolan:Undervisningsmateriel m. m. ' Anvisade medel för undervisningsmateriel m.m. för i samt musikkonservalorierna i och Maknö Medelsbehovet för löpandedriftkostnader, underhåU av befintliga instmment och apparater etc. framgår aven särskild plan (+100 000 kr. Styrelsen för musikkonservatoriet iMalmö har fört fram önskemål om att staten löser in instrament, inventarier m. m.som genom stiftelsens försorg eller genom privata donationer liUförts konservaloriel.Enligt uppgift kan denna egendom värderas tiU ca . Styrelsen föreslåratt ell belopp av denna storlek skall avsättas till stiftelsen såsom grundbeloppi en fond som kan användas lill resestipendier eller andra ändamål som främjarskolans verksamhet. Medel för ändamålet bör enUgt organisationskommittén släUastill förfogande som en engångsanvisning under detta anslag (+50 000 kr. Medel krävs för att msla upp de nyamusikhögskoloma i och i fråga om musiklitleralur, musikalier ochgrammofonskivor m. m. (+60 000 kr. 1971/72 Förslag 1 332 000 Musikaliska styrelse anger i sin anslagsframstäUningför /72 huvudlinjerna för sin kommande verksamhet efter den 1 juU1971 då styrelsen enligt beslut lill följd av prop.