prop · FU0323 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1971 Prop. Kungi.Maj:ts proposition till angående vissa frågor om företagshiilsovård m.m.; given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokoUetöver socialärenden föreslå alt bifaUa det förslag, om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. .Somett led i åtgärderna för att förslärka arbetarskyddets resurser läggs ipropositionen fram förslag beträffande en utbyggnad av förelagshälsovården.Ett ulbyggnadsprogram för företagshälsovårdens läkarresurser redovisas. Detinnebär alt antalet läkare inom företagshälsovården, uttryckt i hellidsverksammaläkare, kommer att öka från ca 200 tiU omkring 650 . Vikliga samråds- och informationsuppgifler på delta områdeanförtros åt en nyinrättad företagshälsovårdsdelegation med företrädare förarbetsmarknaden, sjukvården och arbetarskyddet. Ettprogram för ökad utbildning i företagshälsovård vid arbetsmedicinskainstitutet läggs fram. Avsikten är att vid institutet skall UtbUdas bl.a. 45 läkare, 50 skyddsingenjörer och 60 sjuksköterskor i företagshälsovård. Förgenomförande av utbildningsprogrammet föreslås betydande förstärkningar av arbetsmedicinskainstitutets resurser. Anslaget för /72 höjs med ca 2,5 milj.kr., vilket bl. a. innefattar en personalförslärkning med ett 20-tal nyatjänster. Utdragav protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , , ,. Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådels övriga ledamöter vissa frågor om företagshälsovård m. m. ochanför. I prop.1971: 1 (bU. 7 s. 212) har Kungl. Maj:t föreslagit all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för budgetåret1971/72 beräkna ett förslagsanslag av 10 milj. kr. Jag anhåller nu att få taupp denna fråga. Jag avser atl i detta sammanhang även redovisa vissa frågor omföretagshälsovårdens utbyggnad m. m. Arbelarskyddsstyrelsenöverlämnade betänkandet (SOU 1968: 44) Företagshälsovård.Betänkandet hade utarbetats av en utred-ningsgmpp företagshälsovårdsutredningen som bildals av arbelarskyddsstyrelsen medrepresentanter för , arbetsmedicinska institutet. (), i (LO),() och . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av ,, , arbetsmedicinska institutet,universitetskanslersämbetet, , domänslyrelsen,, statens personalvårdsnämnd, , utredningenrörande hälsokontroU för statsanställda m. fl., överbefälhavaren, 1961 årssjukförsäkringsutredning. Föreningen , , , , akademikerscentralorganisation (), (), . ,De handUcappades riksförbund och (). Vissaremissinstanser har bifogat yttranden från underlydande organ m. m. Motbakgrund av förelagshälsovårdsulredningens betänkande och remissbehandlingen avdetta gav Kungl. Maj:t i uppdrag att i samrådmed arbetarskyddsstyrelsen och arbetsmedicinska institutet utreda omfattningenav de läkarresurser som kunde disponeras för en utbyggnad avförelagshälsovården och formerna för en reglerad tilldelning av läkartjänsterför denna verksamhet. Utredningen skulle göras mot bakgrund av den beräknade läkartillgångenunder i första hand tiden och av vad som anförts i prop. 1969:35 angående fördelningen av läkarresurserna på olika vårdområden. Underutredningsarbetet skulle samråd äga rum med arbetsmarknadens parter ochsjukvårdens huvudmän. Den12 fick arbetsmedicinska institutet i uppdrag atl, i samråd medsocialstyrelsen och enligt riktiinjer som angivils i en inomsocialdepartementet upprättad promemoria, utreda frågan om utbildningen iförelagshälsovård vid institutet och de frågor som hängde samman därmed. Socialstyrelsenöverlämnade resultatet av utredningsarbetet i form av belänkandet(Stencil S 1970: 4) Förelagshälsovårdens läkarresurser m. m. Samma månadöverlämnade arbetsmedicinska institutet belänkandet UtbUdning iförelagshälsovård m. m. vid arbetsmedicinska institutet. Efterremiss har yttranden över de båda belänkandena avgelts av ,arbetarskyddsstyrelsen, , statens institut förfolkhälsan, arbetsmedicinska institutet, vidareutbildning,statens personalutbUdningsnämnd, statens personalvårdsnämnd, universitetskanslersämbetet,, centrala studiehjälpsnämnden, ,styrelsen för teknisk utveckling, arbelsmiljöutredningen, sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), . , , Skogs- och lantarbetsgivareföreningen.Föreningen , , , , , läkarförbund.Svenska läkaresällskapet , Föreningen arbelsledareför-bund. Dessutom har läns landstingsförvaltningsutskott kommit in med yttrande över betänkandet. Förelagshälsovårdsutredningendefinierar begreppet förelagshälsovård med anslulning tiU ILO-rekommendationenår 1959 som en på eller i närheten av arbetsplatsen upprättad verksamhet medsyfte a)att skydda arbetstagarna mot varje hälsorisk, för viUcen de kan bli utsatta tUlföljd av sitt arbete eUer de förhåUanden under vilka detta utförs, 1* 1971. b) att medverka tUl arbetslagarnasfysiska och psykiska anpassning, särskilt genom arbetets anpassning lillarbetstagarna saml genom anvisning av arbetsuppgifter, för vilka de ärlämpade, c) att medverka till atl för arbelslagamaskapa och vidmakthålla högsta möjliga grad av fysiskt och psykisktvälbefinnande. Utredningenframhåller sambandet mellan arbetsanpassning och ar-belseffeklivilet samtunderstryker förelagshälsovårdens produktionsbefrämjande syfte.Företagshälsovården bör ses som en utvidgad form av arbetarskyddet och genomutökade resurser anpassas lill utvecklingen i moderat arbetsliv och till de nyabehov, som följer därav. Tekniken bör i ökad omfattning utnyttjas i människovårdandeoch miljövårdande syfte. Utredningenanför all det är angeläget atl vidta olika åtgärder av skyddsleknisk, arbelshygienisk,ergonomisk och arbetspsykologisk art för att skydda arbetslagarna motyrkesrisker och ohälsa och för alt över huvud laget uppnå en god anpassningmellan människa och arbete. Förelagens ansvar i dessa avseenden växer i taktmed den tekniska utvecklingen och de snabbt skiftande förhållandena iarbetslivet. Vetenskapliga framsteg, särskilt inom tekniken, har gjort detmöjligt alt i ökande omfattning tillämpa rationellare produktionsformer. Dennaomställning av produktionsapparaten innebär i sin tur ofta stora förändringarav den enskilde arbetstagarens arbetsuppgifter och arbetsmiljö. Dessa olikaomständigheter och föränderlighelen inom arbetslivet medför elt aUt störrebehov av förelagshälsovård. Målet för denna bör vara alt på arbetsplatsernaförebygga yrkesrisker, främja hälsa och arbetsförmåga samt bidra tillarbetstillfredsställelse, trygghet och arbels-effektivilel. Genomen planmässig och successiv utbyggnad av företagshälsovården bör allt störregrupper av anstäUda kunna erbjudas en rationell förebyggande hälsovård. Avsärskilt värde är därvid möjligheten all fortlöpande följa den enskilda individenshälsotillstånd och samordna förebyggande, rehabiliterande och kuralivaåtgärder, vilket kan förväntas reducera sjuklighelen och bidra lill god socialanpassning. beräkningar hade av de anställda inom industrin tillgångtiU förelagshälsovård med läkare. Förelagshälsovården har byggts ul främst vidde stora industriella arbetsplatserna. hade dock tillkommit ellflertal företagshälsovårdscentraler, gemensamma för flera mindre ochmedelstora arbetsplatser inom olika branscher. Utredningenframhåller atl utvecklingen inom arbetslivet gör en snabbare utbyggnad avföretagshälsovården än den hittillsvarande angelägen. Särskilt gäller dellamindre industrier som ofta har yrkeshygieniska problem. Behovet avförelagshälsovård växer också vid icke industriella arbetsplatser och kommerenligt utredningen att finnas vid praktisktlaget aUa företag oavsett storlek och näringsgrenslillhörighet. I fråga omförelagshälsovårdens innehåll och inriktning anger utredningen all verksamheteni första hand bör vara förebyggande och genomföras i nära anknytning tillproduktionen med bredast möjliga utnyttjande av arbetsplatsens egna resurser.Härigenom kan vinnas en stabil grund för samarbete med samhällets arbelarskyddsorganoch för en ändamålsenlig avvägning av insatserna mellan dessa och företagen.Medverkan av expertis inom förelagen underlättar även för utomstående expertisinom hälso- och sjukvård samt arbetsvärd, försäkringskassor och socialvård atlgöra avväganden och ställningstaganden rörande individens arbetssituation. Förelagshälsovården börenligt utredningen utövas av teknisk och medicinsk expertis i samverkan medföretagens övriga funktioner och anpassas tUl behoven på varje enskilt företag.Verksamheten föreslås organiserad på en teknisk och en medicinsk del med enskyddsingenjör och en förelagsläkare i. ledningen. Skyddsingenjörenshuvudsakliga arbetsfält omfattar tekniskt arbetarskydd, arbetshygien ochergonomi. Företagsläkaren ansvarar för de arbetsmedicinska problemen och utövarförebyggande hälsovård, rehabilitering och viss sjukvård. Den tekniska och denmedicinska delen bör samverka med gemensam målinriktning. Dettekniska arbetarskyddet avser i första hand förebyggande av olycksfall. I arbelshygieneningår övervakning, mätning och kontroll av olika kemiska och fysikaliskamiljöfaktorer. Ergonomins syfte är alt anpassa arbetsformer och arbetsmiljö lillarbetstagarnas fömtsättningar. Inom den förebyggandemedicinska hälsovården är anstäUningsundersökningarna av särskild betydelse.Även förelagens periodiska löpande hälsokontroll bedöms som ett värdefulltmedel för all följa de anställdas hälsa och arbetsanpassning. RehabiUleringeninnefattar åtgärder för att återställa en förlorad arbetsförmåga. Den sjukvårdandeverksamheten inom företagshälsovården bör enligt utredningen begränsas tiU atthuvudsakligen omfatta första hjälpen vid olycksfall och akuta insjuknanden,behandling av bagalellåkommor, skador och sjukdomar med nära anknytning lillarbetet, sjukvård med anknytning lill hälsoundersökningar, viss eftervård samtberedskap. I övrigl bör man för sjukvård repliera på samhällets sjukvårdsresurser. Utredningen framhållerangelägenheten av atl den offentiiga hälso-och sjukvårdens basorganisation fårtillräckliga resurser. En väl utbyggd företagshälsovård skulle utgöra ettkomplement och en effektivisering av denna basorganisation, och resurser bördärför ställas till företagshälsovårdens förfogande. En samordning mellanföretagshälsovårdens sjukvårdande del och samhällets sjukvårdsorganisation gördet också naturligt att läkarna inom förelagshälsovården deltar i denoffentliga sjukvårdssektorns jourverksamhel. Utredningen betonar vikten av att för företagshälsovården finna organisationsformer,som passar till förhållandena vid arbetsplatser av mycket skiftande typ. Hänsynmåste sålunda tas till arbetsplatsens storlek och produktionens art,förekomsten av yrkes-risker, personalens sammansättning, företagels belägenhetoch närheten till andra företag och tiU de lokala hälso- ochsjukvårdsresurserna. Utredningenframlägger följande organisationsmodeller, närmast avsedda som vägledning vidinförande av förelagshälsovård. Inbyggdföretagshälsovård med heltidsanstäUd läkare och skyddsingenjör. Verksamhetenutövas inom ramen för företagels egen organisation. Inbyggdföretagshälsovård med deltidsanstäUd läkare. Företagshälsovårdscenlraler,som svarar för förelagshälsovården vid ett flertal företag. Branschanknutenföretagshälsovård med regionala centraler och rörliga enheter som besöker arbetsplatsemainom regionen. Andraorganisationsformer för företagshälsovård med olika former för samverkan. Utredningenframhåller att förelagshälsovården genom sin uppbyggnad ger godaförutsättningar för ett samarbete med samhällets hälso-ochsjukvårdsorganisation. Av särskild betydelse för utredningar om och bedömningarav sambandet mellan sjukdomssymptom och sjuk-domsalstrande faktorer iarbetsmiljön är samverkan med de yrkesmedicinska sjukhusenhelerna ochsjukhusens rehabilileringsavdelningar. Förledning av den tekniska verksamheten inom företagshälsovården bör enligtutredningen finnas en skyddsingenjör sidoordnad med förelagsläkaren.Skyddsingenjören bör ägna sig ål skyddstekniska, arbetshygieniska, ergonomiskaoch miljövårdande frågor men också delta i planerings- och produktionsfrågorsom har sam band med företagshälsovården. Vidare behövs åtminstone inom destörre företagen också annan teknisk personal förutom skyddsingenjören. Skyddsingenjörensarbetsuppgifter ställer stora krav på kunskaper och erfarenheter inomarbetslivet. Han bör enligt utredningen ha teknisk gmndutbildning frånhögskola eller gymnasium saml en för uppgiften lämplig specialutbildning jämtepraktisk erfarenhet på företagshälsovårdens tekniska område. Förledning av den medicinska verksamheten bör finnas en företagsläkare. På denmedicinska sidan krävs dessutom tiUgång till förelagssköterska, i vissa fallockså biträdande företagsläkare. skall förelagsläkarens huvudsakliga uppgifter vara förebyggandeverksamhet, rehabilitering och viss sjukvård saml medverkan i handläggning avfrågor av arbelshygienisk och ergonomisk art m.m. Förelagsläkaren bör utöver allmänmedicinsk utbildning ha speciell utbildningi arbetsmedicin. Denna föreslås omfatta ell »arbetsmedicinskt år» sammanhåUetav arbetsmedicinska institutet och bestående av sex månaders handledd praktisktjänstgöring i förelagshälsovård och sex månaders kursbunden undervisning i arbetsmedicinoch socialmedicin, förenad med tjänstgöring vid institutet eller annan av dellaanvisad institution eller sjukhusklinik. Företagsskölerskansuppgift är närmast att vara företagsläkarens kvalificerade medicinskamedarbetare. Utredningen betonar därför vikten av att företagssköterskan har tUlräckligakvalifikationer för att i största möjliga utsträckning avlasta dennearbetsuppgifter. Företags-sköterskans arbete bör liksom förelagsläkarenshuvudsakligen vara förebyggande och omfatta främst medverkan ihälsoundersökningar och andra kontakter med de anställda för alt följa derashälsa och arbetsanpassning. Företagshälsovården iSverige har i huvudsak kommit liU stånd ochutvecklingen har skett i en successivt ökad utbyggnadstakt. En fuUständigutbyggnad av denna verksamhet så att den omfattar i huvudsak alla arbetsplatserkan enligt utredningen genomföras endast på lång sikt. Utredningen haruppskattat personalbehovet för en utbyggd förelagshälsovård liU 1 300 företagsläkare,1 950 förelagsskölerskor, 1 300 skyddsingenjörer samt 1 300 andra teknikerutöver nuvarande personal. I den mån sjukvården vid den fortsatta utbyggnadenav företagshälsovården får mindre omfattning än kommer de framräknadebehoven av företagsläkare och förelagsskölerskor alt bli mindre. Utredningenberäknar nyrekryteringsbehovet vid en utbyggnad enbart av företagshälsovårdensförebyggande verksamhet liU 650 företagsläkare och 975 förelagsskölerskor. Utredningenframhåller atl utbyggnadstakten är beroende av tUlgång på läkare,sjuksköterskor och tekniker. Utredningen är medveten om behovet av avvägningarom hur dessa personalresurser skall disponeras för alt tillgodose angelägnabehov. Utredningen anser dock all utbildningsresurserna bör ökas snarastmöjligt bl. a. genom all arbetsmedicinska institutet får resursförstärkning förutbildning av bl. a. förelagsläkare. En viktig förutsättning för ökadutbildning är vidare atl de i SOU 1963:46 föreslagna yrkesmedicinska sjukhusenhelerna,i första hand vid regionsjukhusen, kommer liU slånd. I syfte att kunnafortlöpande följa och befrämja utvecklingen av företagshälsovården i helalandet föreslår utredningen all ett s a m-råds- och samarbetsorgan bildas. Idetta organ för friviUigt organiserad samverkan bör ingå representanter försocialstyrelsen, arbelarskyddsstyrelsen, arbetsmedicinska institutet, staten idess egenskap av arbetsgivare. 2* 1971.1 saml. Detta samrådsorgan bör enligt utredningens meninganknytas liU arbelarskyddsstyrelsen, som också bör ge erforderlig sekrelariatsservice.Utredningen förutsätter atl sjukvårdshuvudmannen inom respektive region ochövriga intressegrupper söker kontakt för samråd om företagshälsovårdensutbyggnad inom regionen. Det bör enligt utredningens uppfattning ankomma pådet föreslagna samrådsorganet atl på riksplanet utforma och rekommendera riktiinjerför detta samarbete på regionplanet. Utredningenanser alt lagstiftningsåtgärder rörande företagshälsovården f. n. inte ärpåkallade och hänvisar tiU mellan SAF och LO träffad överenskommelse omföretagshälsovården. Med hänsyn tiU utvecklingen och erfarenheterna på densvenska arbetsmarknaden anser utredningen all det finns förutsättningar atlförverkliga ILO-rekommendationen på frivillig väg. Remissinstansernainstämmer allmänt i förelagshälsovårdsulredningens uppfattning om behovet avföretagshälsovård och ansluter sig i regel tiU de ståndpunkter tUl vilkautredningen kommit. En ytterligare uppmstning av delta vårdområde anses varaett väsentligt intresse för såväl samhället som näringslivet och de anstäUda.Mot det av utredningen i anslulning till rekommendation angivna måletför företagshälsovården har inte heUer riktats några erinringar. RemissinstansernasaUmänna inställning är att en ökad insats för alt tillgodose arbetsplatsernasbehov av företagshälsovård är nödvändig. Sociabtyrelsen ser företagshälsovårdensom en viktig del av samhällets samlade insatser för att förbättra det aUmännahälsotillståndet och så långt möjligt förebygga uppkomsten av ohälsa. Närdet gäller förelagshälsovårdens innehåll och inriktning framhålls från flerahåll betydelsen av förelagshälsovårdens anknytning till företagen. Bl.a. LOuttalar sig för en organisation knuten till arbetsplatsen med möjlighet attövervaka arbetsmiljöns hälsorisker. Flera remissinstanser, bl. a. SAF, TCO,och , framhåller alt sjukvårdensomfattning inom företagshälsovården bör hållas relativt begränsad. Somen brist i belänkandet framhåUer elt tiotal remissinstanser atl de menlalhygieniskaoch sociala aspekterna inte närmare beaktats av utredningen. a. att psykologer och sociologer bör utnyttjas i företagshälsovården. Fråganom den yttre miljövården tas upp av sociablyreben och statens institut förfolkhälsan som understryker behovet av all företagshälsovårdens resurserkommer tiU utnyttjande i detta sammanhang. Remissinstansernasäger sig i stort kunna biträda betänkandets förslag om organisationsmodeller med de flexibla lösningar som Några remissinstanser pekar särskilt på svårigheterna försmå och medelstora företag atl ordna organisationsfrågan; det anses attlösningen ofta bör vara anslulning lill gemensamma företagshälsovårdscenlraler.Både och ansluter sig till deförordade riktlinjerna för företagshälsovårdens organisation. Sociabtyrelsen framhåUerdock alt möjligheterna lill en samordning med den i styrelsens principprogramför den öppna vården skisserade utbyggnaden av vårdcentraler med på olUcaområden specialutbildade läkare måste prövas ingående. Detbetonas på många håU i remissyttrandena alt utbyggnaden av företagshälsovårdenmåste samordnas med samhällets aUmänna hälso-och sjukvård. Utbyggnaden häravbör kunna leda tUl alt förelagsläkarna m. fl. får ett minskande ansvar försjukvården, framhåller . Endast vid vissa specieUastorindustrier kan en frislående vårdorganisation vara motiverad. framhåller all företagshälsovården inle får isoleras från samhälletsallmänna hälso- och sjukvård. En expansion av företagshälsovården på bekostnadav angelägna förstärkningsbehov inom huvudmännens ansvarsområde kan inle ulanvidare godtas. Utredningensuppläggning av förelagsläkarutbildningen tillstyrks i stort. I vissa yttrandenframhåller man alt detaljerna inle bör fixeras innan den allmännavidareutbildningen för läkare tagit form. Över huvud taget bör möjligheternatill samordning med denna utbildning tillvaratas. Remissinstanserna anser iregel atl arbetsmedicinska institutet bör ha hand om förelagsläkarulbildningen.Sveriges läkarförbund föreslår att likvärdig utbildning organiseras regionsvispå basis av yrkesmedicinska och socialmedicinska inslitutilioner, fysiologiskaoch psykologiska liksom psykiatriska avdelningar. Utbildningen bör enligtförbundets åsikt dock ledas och håUas samman av arbetsmedicinska institutet. Närdet gäller skyddsingenjörernas utbildning erinrar bl. a. TCO om att många verksamma ingenjörer har just den gedigna erfarenhet som krävs för att blien god skyddsingenjör men har förvärvat sina kunskaper på ett annat sätt än vadutredningen angett. Åtminstone inledningsvis borde de formella kompetenskraven inlesältas alltför högt. På sUct bör man däremot enligt TCO:s mening sträva motökad undervisning i arbetarskydd i den tekniska undervisningen, inle minst påhögskolenivå. Även LO och framför liknandetankegångar. En rad andra remissinstanser framhåller däremot att kravet på civUingenjörsutbUdningbör upprält- håUas. Isamband med frågan om företagssköterskornas arbetsuppgifter betonar fleraremissinstanser betydelsen av att befattningshavarna inom företagshälsovårdendelegerar ifrån sig de mindre kvalificerade uppgifterna så att personalenskompelens kan utnyttjas optimalt. Prop.1971: 23 10 Vadbeträffar förelagshälsovårdens personalbehov och utbyggnadstakt betonarpraktiskt laget alla remissinstanser de svårigheter som ligger i den knappatillgången på i första hand läkare. Därvid är sjukvårdens företrädare merrestriktivt inställda till förelagshälsovårdens expansion med hänsyn till läkarbristen,medan arbetsmarknadens företrädare kräver en utökad läkamlbUdning och andraåtgärder för genomförande av utredningens program. LO föreslår att arbetsmedicinskainstitutets resurser förstärks så atl företagshälsovården omfattarlandets alla arbetstagare. Detta förutsätter ökning av intagningen vid t. ex.de medicinska fakulteterna och en viss omfördelning av tillgängliga resurserfrån den allmänna sjuk- och hälsovården liU företagshälsovården. Sociablyreben m. fl.finner alt ett realiserande av utredningens förslag skulle få kännbarakonsekvenser för den samhälleliga hälso- och sjukvården trots den beräknadeökningen av läkartillgången. Den psykiatriska vården och långtidssjukvårdensamt den öppna vården utanför sjukhus måste tiUmälas högsta prioritet.Utredningens förslag måste ses som ett långsiktigt handlingsprogram somsuccessivt får realiseras och anpassas till utvecklingen i övrigt. Sammasvårigheter föreligger i huvudsak beträffande sjuksköterskeutbildningen. läkarförbundvarnar för en utveckling som skuUe innebära en accelererad satsning till förmånför de arbetsföra men lill nackdel för dem som oundgängligen är i behov avsjukvårdande insatser. Föreningen framhåUer allenligt föreningens erfarenhet kan företagshälsovård börja byggas upp med dentekniska delen och alt den medicinska delen kan komma i elt senare skede,varför läkarbristen således inle behöver innebära alt man avslår från alt aUsorganisera företagshälsovård. ullalar att hälsovårdsutbildadetekniker kan göra väsentliga insatser i den förebyggande sjukvården. TCO pekarpå möjligheterna all åtminstone under en övergångstid förskjuta arbetsuppgifterinom förelagshälsovården från läkare lill sjuksköterska och från denna lillannan personal. Remissinstansernainstämmer i utredningens förslag om inrättande av ell särskilt samrådsorgan. Socialstyrelsensförslag om företagshälsovårdens läkarresurser Socialstyrelsenansluter sig i sitt förslag tUl de principiella riktiinjer för utbyggnaden avförelagshälsovården som förelagshälsovårdsutredningen förordat. Styrelsenunderstryker också angelägenheten av att denna utbyggnad kommer tUl slånd såsnabbi som det är möjligt med hänsyn till bl. a. de tiUgängligaläkarresurserna. En uppmstning av företagshälsovården slår enligtsocialstyrelsens uppfattning i klar överensstämmelse med de allmännasträvandena i vårt land atl högt prioritera insatserpå sjukdomsförebyggande åtgärder och på rehabilitering. Socialstyrelsenanser atl utbyggnaden av förelagshälsovården bör -av såväl medicinska somresursmässiga skäl - så långt möjligt samordnas med utbyggnaden av denoffentliga hälso- och sjukvården. Genom den utveckUng som ägt rum efter det altföretagshälsovårds-utredningens förslag presenterades har enligtsocialstyrelsens uppfattning motiven skärpts för en sådan samordning.