prop · FU03177 · 1971-12-31 00:00:00 — Svårighetema att regleringsvägenkonjunkturstyra byggandet av det stora antal sinsemellan mycket varierandebyggnadsprojekt som ryms inom dessa sektorer är enUgt utredningen betydande.Ett alternativ tiU byggnadsreglering för att styra det ifrågavarande byggandetär investeringsavgifter. Lämpligt avvägda avgifter kan förutsättas utgöra ettverksamt medel för att dämpa byggnadsinvesteringar. Avgifterna är emellertidförbundna med vissa problem. a. är den inverkan på lönsamheten som vidmåttliga avgifter ger den viktigaste styreffekten nära beroende avavgiftsperiodens längd. Detta förhållande försvårar en gradvis anpassning avavgiftsperioden efter hand som konjunkturutvecklingen kan överblickas bättre. Systemet med investeringsfonder har enligtutredningen visat sig flexibelt och verkningsfullt vid konjunkturstyrning mentäcker å andra sidan bara en begränsad del av byggnadsinvesteringarna. Somalternativ till styrning av det enskilda näringlivets byggande medelstreglering eller investeringsavgifter föreslår utredningen därför enkomplettering av den ekonomiska konjunkturstyrning som f. n. sker medelstinvesteringsfonder. Denna komplettering föreslås ske genom ett system medkonjunkturdepositioner. Innanman får praktiska erfarenheter av användningen av konjunkturdepositioner,saknas enligt utredningen underlag för att bedöma om medlet är tiUräckligt föratt hålla tillbaka övertryck på storstadsregionernas byggnadsmarknad. Skulledepositionerna visa sig ha otillräcklig effekt, bör det därför föreliggamöjlighet att tillämpa både byggnadsreglering ochkonjunkturdepositioner på den enskilda sektorn i dessa regioner. Deav utredningen föreslagna medlen för att konjunkturstyra byggnadsinvesteringarkan i sin användning anpassas med h'ånsyn till läget på byggnadsmarknaden i s ki 1 d a r e g i o n e r. En regionalt anpassad konjunkturstyrning gäller iförsta hand upprätthåUandet av balans mellan tUlgång och efterfrågan påproduktionsresurser inom byggnadsverksamheten. Denregionala styrningen har emeUertid, framhåller utredningen, vidare och meralångsiktiga syften. Det är vid regional styrning inte byggnadsverksamheten ochförhållandena inom denna som står i centrum för intresset utan utvecklingen avhela näringslivet i regionen. Det kortsiktiga målet att upprätthålla balans påbyggnadsmarknaden kan sammanfalla med det långsiktiga regionalpolitiskaintresset men behöver inte göra det. En regionalpolitiskt motiverad styrning avbyggnadsinvesteringar till vissa orter kan t. ex. medföra att brist på byggnadsarbetareuppkommer på dessa orter. Även om således målen är principiellt olika vidkonjunkturstyming resp. regional styrning av byggnadsverksamheten kanstyrmedlen ändå sammanfalla. Konjunkturstyrning av byggnadsverksamheten medelstreglering medför även regional styrning. Bedömningen gäller aU administrativstyrning som knyter an tUl utförandet av enskilda byggnadsprojekt. Dettaframgår särskilt tydligt, när byggnadsvolymen bestäms genom ramar. Fastställsen totalram för igångsättningen av bostäder, måste ställning även tas tiU hurdenna ram skall fördelas på olika regioner. Även om fördelningen på enskildaobjekt sker direkt från riksramen kommer man inte ifrån besluten om var ilandet byggnaderna skall ligga. En annan sak är att besluten kan fattas medstörre eller mindre beaktande av den regionala utvecklingen. Utredning har föreslagit att byggandet av bl. a.bostäder samt kommunernas byggande skall konjunkturstyras med administrativamedel. Under förutsättning att så sker föreligger också medel för att styra deifrågavarande byggnadsobjektens fördelning på regioner och orter. Någraytterligare medel för det ändamålet föreslås inte. De medel som har föreslagits i det föregående föratt styra byggnadsinvesteringarna kan differentieras på sektorer. I den administrativastyrningen av bostadsbyggandet och byggandet inom den offentiiga sektornligger en sektorstyrning på samma sätt som förut har påpekats beträffande denregionala styrningen. Pä vissa delsektorer är denna administrativa styrningkompletterad genom ekonomiska styrmedel. Detta gäller framför alltbostadsbyggandet samt vissa kommunala servicebyggnader till vilka statsbidragutgår. Utredningen utgår från att denna ekonomiska sektorstyrning skall fortgåoch utvecklas med hänsyn till uppkommande behov. Några medel utöver dem somredan disponeras eller har föreslagits i det föregående synes inte behövas förändamålet. Det helt övervägande antalet remissinstanserställer sig positiva till utredningens förslag att byggnadsregleringenalltjämt skall bibehållas som konjunkturpolitiskt styrmedel. Vidare godtages allmänt utredningens förslag attbostadsbyggandet även i fortsättningen skall styras på det sätt som f. n. sker.Vad utredningen anfört om att fördelningen länsvis av ramarna för det ickestatsbdånade bostadsbyggandet skall överföras från AMS till bostadsstyrelsenhar tiUstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Bostadsstyrelsenerinrar om att fördelningen på kommuner av ramarna för bostadsbyggandet skallgöras av länsstyrelserna (prop. 1970: 103). Denna ordning på det regionalaplanet och den av utredningen föreslagna ändringen på riksplanet gerförutsättningar för en samordnad och samtidig fördelning av ramarna för såväldet statsbdånade som det privatfinansierade bostadsbyggandet. När det gäller upprättandet av ramar för detkommunala byggandet har någon erinran inte gjorts mot utredningens förslag attskolor, sjukhus och ålderdomshem lUcsom skaU styras inom ramar somfastställs av Kungl. I fråga om förslaget att utvidga ramläggningen äventiU vatten- och avloppsanläggningar samt vägar, gator och övriga kommunalainvesteringar, tillstyrks detta av bl. a. , ,flera länsstyrelser. Flertalet av de tillstyrkande remissinstansernaunderstryker betydelsen av samordning meUan bostadsbyggandet och förbostadsbyggandet nödvändiga kompletteringsinvesteringar. Fullmäktige i anser att utredningensförslag i denna dd skapar klarare kriterier för fördelningen av resurser tilloch mellan kommunerna. Att inordna kommuninvesteringarna i ettplaneringssystem är emellertid en krävande uppgift och enligt fullmäktige börman inte ha överdrivna förhoppningar om resultat på kort sikt. Fullmäktigepekar på att kreditpolitiken kompliceras om ramarna skall uppfattas som avstaten för året i fråga fastställt och garanterat igångsättningsprogram. Frånkre-ditpoUtisk synpunkt synes den enda rimliga tolkningen av de kommunalainvesteringsramarna vara att de betraktas som indikativ planering och endastförutsätts innebära en specificering av de projekt som bör realiseras underden . Några remissinstanser avstyrker den utvidgning avstyrningen som utredningen i denna del har föreslagit. Enligt i räcker undernormala betingelser den styrning som f. n. sker av de kommunalainvesteringarna. i avstyrker förslagetsåvitt det angår vatten- och avloppsanläggningar, vägar och gator medmotivering att en ramstyrningav dessa investeringar skulle förvärra den obalans som råder vid utbyggnaden avnya stadsdelar. Även avvisar en fullständig regleringav den kommunala investeringsverksamheten. Förbundet framhåUer att kommunemasinvesteringar tUl mycket stor del utgör följdinvesteringar tillbostadsbyggandet och att det kan leda till rubbningar i den eftersträvade jämnasysselsättningen på arbetsmarknaden om man inför särskild reglering för exempelvisgator samt vatten- och avloppsanläggningar. Enligt förbundet kan skilda ramarför den byggande i extrema fall leda till att från ekonomisk synpunkt önskvärdsamordning av anläggningsarbeten inte kan åstadkommas. Enligt statens ärallmänna samlingslokaler att jämställa med de serviceanläggningar som ärnödvändiga för att ett bostadsområde skall fungera tillfredsställande. De bördärför i likhet med vissa serviceanläggningar jämställas med bostäder i frågaom belåning och igångsättning. Samlingslokalerna bör alltså inte somutredningen har föreslagit ingå i en delram tillsammans med kommunala byggnaderför förvaltning och sociala ändamål m. m. Flertalet remissinstanser har ingen erinran motutredningens förslag att igångsättningsramarna liksom hittiUs skall fördelascentralt på enskilda projekt i fråga om skolor, sjukhus och ålderdomshem.Förslaget att övriga ramar av centrala instanser fördelas på län och fördelaspå kommuner och byggnadsobjekt av en länsmyndighet godtages också av flertaletremissinstanser. Om reglering anses nödvändig av konjunktur- ochregionalpoUtiska skäl anser att fördelningen avsamtliga kommunala investeringar bör ske på länsnivå. Fördelningen på enskildabyggnadsobjekt bör dock vara en primärkommunal angelägenhet. iVästernorrlands län anser att fördelningen i största möjliga utsträckning börligga på länsstyrelserna. Fördelningen av de kommunala ramarna på central nivåkommer enUgt i att ställa så stora krav påsamordning av investeringsbehoven för olika ändamål att såväl sektors- somlänsfördelningen bör fastställas av regeringen. Hyresgästernas riskförbundföreslår att ökad samordning och centralisering skall övervägas. Några remissinstanser understryker särskiltutredningens påpekanden att styrningen bör samordnas med och regionallångsiktig planering. framhåller att detta har särskildbetydelse på sjukvårdens område eftersom denna del av de kommunalainvesteringarna ofta har fått fungera som buffert i konjunkturpolitiken.Införandet av ett fler-årstänkande är enligt styrelsen nödvändigt. Dettvåårsperspektiv som utredningen har föreslagit förefaller emellertid välkort. Ett femårigt tidsperspektiv torde vara att föredra. Socialstyrelsenerinrar vidare om att sjukvårdsdelegation har för avsiktatt tillsätta en ar- betsgruppför att utreda frågor i anslutning till bl. a. varierande tidsperspektiv förplanering av byggnadsverksamheten inom sjukvårdssektorn. Denna fråga harbetydelse även för andra områden och ifrågasätter om inte enaUsidig och övergripande utredning i denna fråga bör komma till stånd. Förslaget att den centrala handläggningen avärenden rörande igångsättning av privatfinansierat bostadsbyggande flyttasöver från AMS till godtages genomgående underremissbehandlingen. Det övervägande antalet remissinstanser tillstyrkereller har ingen erinran mot utredningens förslag att använda styrmedlen somregionalpolitiska medel. Enligt och i Kalmarlän är det lämpligt att de av utredningen föreslagna medlen förkonjunkturstyrning även används för regional styrning. För att styra denregionala utvecklingen behövs nämligen ett brett register av långsiktigaåtgärder. understryker att de föreslagnastyrmedlen måste samordnas med det statliga regionalpolitiska stödet, åtgärderi samband med lokaliseringssamråd och regionala stimulansåtgärder i övrigt.Länsstyrelsernas huvuduppgift skall enligt i länvara att leda den regionala samhällsplaneringen. Det är lämpligt att länsstyrelsernahar tillgång till flera instrument för regional samhällsstyrning. Möjligheternaatt regionalt styra byggnadsverksamheten är väsentlig för den regionalastyrningen. Styrningen av byggnadsverksamheten bör därför enligt länsstyrelsendecentraliseras till länsstyrelserna i så stor utsträckning som möjligt. Utredningens förslag i fråga om sektorstyrningtillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Byggnadsverksamheten intager imånga avseenden en nyckdställning i dagens samhälle. Den egentligabyggnadsproduktionen ,varar för i runt tal av den totala varu- ochtjänsteproduktionen och för ungefär samma andel av den totala sysselsättningen.Inräknas i 1 )yggnadsproduk-tionen även varor och tjänster från närliggandeverksan hetsgrenar, uppgår dess värde tUl av det samlade produkticnsvärdet. En väl balanserad byggnadsverksamhet utgör en stabiliserande i aktörinom samhällsekonomin. Balansrubbningar inom byggnadsindust In kan å andrasidan få betydande verkningar på andra sektorer. Byggn idsinvesteringar-nasgeografiska fördelning har en avgörande betydelse som en del i en aktivregionalpolitik. Vidare har valet av byggnadsobje et ett långsiktigt inflytandepå bebyggelsen och på produktionsinriktninge i. Det är mot denna bakgrundnödvändigt att omfattn ngen och inriktningen av byggnadsinvesteringarna kanbli föremål fcr påverkan från samhällets sida. Om detta torde också allmänenighet råc a. Vi har f. n. ett antal olika medelför att styra byggnac sinvesteringama. Det viktigaste av dessa medel ärbyggnadsregleringen. Genom lagen (1963:268) om igångsättningstiUstånd förbyggnadsarbete har Kungl. Maj:t fått fuUmakt att förordna att byggnadsarbete avrisst slag inte får påbörjas utan igångsättningstiUstånd, om det råderallvirlig brist på arbetskraft i byggnadsindustrin eller om det föreligger anrat avsevärt hinder för byggnadsverksamheten. Maj:t har utn; ttjatdenna fullmakt till att kräva igångsättningstillstånd för ett stort antalbyggnadsarbeten, både privata och kommunala (s. k. oprioritera byggande). Undantagnafrån kravet på igångsättningstiUstånd är i huv idsak det statliga byggandet,industrins byggande och det bostadsbyggan le som sker med stöd av statliga lån.Genom den nyssnämnda lagen har liungl. Maj:t också fått fullmakt att krävaigångsättningstillstånd för atr styra byggandet säsongvis, men i denna delutnyttjas fullmakten inte f. n För det oprioriterade byggandet fungeraremellertid tillståndsgivningen iven som säsong-styrning, eftersom tillståndenvanligen ges under förats ättning att byggandet påbörjas före viss tidpunkt.För det privata byggande som faUer utanför regleringen sker en säsongmässigstyrning gencm tillämpning av det s. k. rekommendationssystemet, som grundarsig pi en överenskommelse meUan AMS och parterna på byggarbetsmarknad* n.Rekommendationssystemet innebär att parterna och företrädare föi resp.länsarbetsnämnd sammanträder i de s. k. byggarbetsnämnderna för att övervägalämpliga igångsättningstider. Rekommendationerna u färdas sedan avlänsarbetsnämnden. Även kommunerna deltager numei a i rekommendationssystemet. Jämsides med den administrativa styrningen av byggladsinvesteringar- na används ekonomiska styrmedel, främst i form avinvesteringsavgifter. Sådana avgifter har vid olika tillfällen satts in ikonjunkturreglerande syfte. Den senaste investeringsavgiften, som infördesvåren och upphörde vid utgången av maj , var begränsad tilloprioriterade byggnadsarbeten och verkade i praktiken som en förstärkning avregleringen. Dispenser från avgiften samordnades också i vissa faU med meddelandeav igångsättningstillstånd. Investeringar inom det aUmänna stödområdet varundantagna från avgiftsskyldighet. Avgiften utgick avbyggnadskostnaderna. En annan form av ekonomiskt styrmedel, som har betydelsefrämst för industrins byggande, är frisläppandet av investeringsfonderna. TiUskillnad från flertalet övriga styrmedel har frisläppande avinvesteringsfonderna en positiv effekt så tiU vida att de kan stimulera tillbyggnadsinvesteringar inom önskade områden eller sektorer. Bland de sektorer inombyggnadsverksamheten som ligger utanför de system jag nu redogjort för märksfrämst statens byggande och det stats-belånade bostadsbyggandet. Statensbyggande regleras genom de årliga anslag som anvisas över statsbudgeten och detstatsbdånade bostadsbyggandet styrs genom de ramar som statsmakternafaststäUer för detta byggande. Inom de områden som är föremål för byggnadsregleringförekommer i vissa faU fastställda ramar för byggnadsinvesteringar. Detta gäUerdet icke statsbdånade bostadsbyggandet, för vilket ramar fastställs av Kungl.Maj:t i samband med ramarna för det statsbdånade bostadsbyggandet. Vidarefastställs centralt ramar för sjukhusbyggandet och för byggandet avålderdomshem. Som styrmedel förbyggnadsinvesteringarna fungerar slutligen de olika statsbidrag som utgår,främst till kommunalt byggande, samt beredskapsarbetena som antingen är heltstatliga eller utförs i eller enskUd regi med stöd av statsbidrag. För att skapa bättre möjlighet tUl överblick över hur deolika styrmedlen fungerar tiUkaUade min företrädare byggplaneringsutredningen.Utredningens uppgift har varit att undersöka de olika styrmedlens effektivitetoch lägga fram förslag till stymiedd som utredningen funnit nödvändiga för attersätta eUer komplettera de nuvarande. Utredningen har i sitt betänkande lämnat en utförUgredogörelse för nuvarande styrmedel och den inverkan de haft påbyggnadsverksamhetens omfattning. I sin bedömning av de olika medlenslämplighet och effektivitet har utredningen tagit fasta på de omedelbarasyftena med en styrning av byggnadsverksamheten. Dessa syften harsammanfattningsvis förutsatts vara att motverka säsongsvängningar ibyggnadsaktiviteten i överensstämmelse med samhällets sysselsättningspolitiskamål (säsongstyrning), att påverka byggnadsinvesteringarna ikonjunkturstabiliserande riktning i överensstämmelse med allmäntstabUiseringspolitiska mål (konjunkturstyrning), att påverkabyggnadsinvesteringarnas geografiska för- delning i överensstämmelse med målen för samhälletsregionalpolitik (regional styrning) samt att påverka byggnadsinvesteringarnasfördelning på skilda byggnadssektorer i överensstämmelse med samhällets ekonomiskaoch allmänt välfärdspolitiska mål (sektorstyrning). Utredningens överväganden utmynnari tre huvudförslag. För att åstadkomma säsongutjämning inom så stora delar avbyggnadsverksamheten som möjligt föreslås en lag om säsongutjämning av byggnadsverksamhetensom innebär införande av sommaravgifter och vinterbidrag, beräknade på utgivnalöner under sommar- resp. vinterperioden. Vidare föreslås att Kungl. Maj:tgenom en lag om konjunkturdepositioner för byggnadsarbete får fullmakt attförordna att ett belopp motsvarande viss andel av byggnadskostnaderna skaUdeponeras i för av . Uttag av depositionen skall undervissa förutsättningar kunna medges före femårsperiodens utgång. Fullmakten attförordna om kon-junkturdepositoner skall få utnyttjas, om det behövs för attbegränsa byggnadsverksamheten med hänsyn tiU samhällsekonomiska förhållandeneller läget på arbetsmarknaden eller andra väsentliga allmänna intressen. Undersamma förutsättningar föreslås Kungl. Maj:t genom en lag om byggnadstillståndfå fuUmakt att förordna att byggnadstillstånd skall inhämtas innanbyggnadsarbete får påbörjas. Förordnande skall kunna avse ,byggnadsarbeten av visst slag eller i ohka delar av landet. Enligt utredningens uppfattning ärkonjunkturdepositioner ett lämpligt styrmedel främst för industrins byggandeoch för det privata byggande som f. n. styrs genom igångsättningstiUstånd, dvs.bensinstationer, reparationsverkstäder, parkeringshus, affärs-, bank- ochkontorslokaler, fritidshus m. m., medan byggnadsregleringen lämpar sig bäst förreglering av det kommunala byggandet och det icke statsbdånade bostadsbyggandet. Som jag inledningsvis anfört börresultatet av byggarbetskraftsutred-ningens arbete avvaktas innan ställning tastill byggplaneringsutredningens förslag om införande av sommaravgifter ochvinterbidrag för säsongstyrning och av konjunkturdepositioner för bl. Det innebär att byggnadsregleringen t. v. liksom hittillsbör vara det huvudsakliga medlet att styra byggnadsverksamheten. Eftersom denfullmakt för Kungl. Maj:t som denna reglering vilar på utlöper vid årsskiftet1971-72 måste emellertid regleringens fortbestånd prövas . Det ärnaturligt att denna prövning sker på grundval av byggplaneringsutredningensförslag till ny lagstiftning om byggnadstillstånd. 5.2 Byggnadsregleringens omfattning m. m. Utredningen har vid sinaöverväganden funnit att en adm.inistrativ reglering av visst byggnadsarbete ärnödvändig och lämplig. mening har biträtts av så gott som samtligaremissinstanser. föregen dd att det även fortsättningsvis kommer att finnas behov av en sådanreglering. Enlig utredningens förslag, som även därvidlag vunnit allmänanslutning under remissbehandlingen, skall förutsättningen för att tillgripabyggnadsreglering vara att det är nödvändigt med hänsyn till samhäUsekonomin,arbetskraftssituationen eUer andra väsentliga allmänna intressen. Jag delardenna uppfattning. Jag delar också utredningens mening att det i sådanasituationer skall vara möjligt att liksom reglerabyggnadsverksamhetens omfattning i olika konjunkturskeden, antingen generellteller i fråga om byggnadsarbete av visst slag. TiUämpningen av den nuvarande ordningen medigångsättningstillstånd påverkar byggandets regionala fördelning, eftersomefterfrågan på arbetskraft varierar inom oUka regioner. Att såsom utredningenföreslagit föra in regional styrning som ett av målen för byggnadsregleringeninnebär därför ingen genomgripande förändring. Som också remissinstanserna harfunnit bör utredningens förslag i detta avseende godtagas. Jag anser med hänsyn till vad som sagts attutredningens förslag till lag om byggnadstiUstånd i allt väsentligt kan läggastill grund för den fortsatta regleringen. I fråga om säsongutjämningen av detoprioriterade byggandet föreligger, som jag redan nämnt, möjlighet till stymingi samband med meddelande av tillstånd att påbörja byggnadsarbetet. Denbyggnadsverksamhet som ligger utanför det reglerade området säsongstyrs tillstörsta delen genom det s. k. rekommendationssystemet. Maj:t har inuvarande lagstiftning fullmakt att förordna om krav på igångsättningstUlståndäven i säsongutjämnande syfte, om rekommendationssystemet skulle visa sigotillräckligt. Med hänsyn till att utredningens förslag om införande avsommaravgifter och vinterbidrag i säsongutjämnande syfte inte f. n. tas upptill behandling anser jag att denna fullmakt aUtjämt bör kvarstå. Utredningen har bedömt styrmedlens lämplighet förstyrning av skilda delar av byggnadsverksamheten på grundval av alla de typerav styrmedel som ingår i utredrungens förslag. Motsvarande bedömning kansjälvfallet inte göras i förevarande sammanhang, eftersom byggnadsregleringenenligt mitt förslag bryts ut till separat behandling. I detta läge bör enligtmin mening byggnadsregleringen t. v. användas i huvudsakligen sammautsträckning som f. n. I fråga om vissa av de sektorer som f. n. ärföremål för reglering fastställs särskUda ramar som ligger tUl grand förbeviljande av igångsättningstillstånd. Sålunda gäller ramar förigångsättningen av sjukvårds-byggnader och ålderdomshem samt andra ickestatsbdånade bostadshus än fritidshus. Ramarna faststäUs för bostadsbyggnader iett högsta antal lägenheter, för ålderdomshem i ett högsta antal platser ochför sjukvårdsbyggnader i ett högsta belopp för byggnadskostnaderna. När detgäller det icke statsbdånade bostadsbyggandet handhas fördelningen av ramarnapå län och i viss utsträckning på orter av AMS i samråd med bostads- styrelsen.Fördelningen på kommuner inom länet görs av länsarbetsnämnden. I fråga omålderdomshem och sjukvårdsbyggnader ger anvisningar omramarnas fördelning på enskilda objekt. IgångsättningstiUstånd meddelas avlänsarbetsnämnderna på gmndval av anvisningar. Beträffande de reglerade byggnadssektorer, som inteär rambdagda, meddelar länsarbetsnämnden igångsättningstillstånd förbyggnadsarbete om kostnaden för arbetet beräknas understiga 3 milj. kr. Förövriga arbeten meddelar Kungl. I ärenden som avgörs av Kungl.Maj:t föreligger yttrande från vederbörande länsstyrelse om angelägenheten avatt arbetet kommer tiU stånd. Enligt utredningens mening kan en effektiv styrningav byggnads-investeringama genom administrativ reglering bäst åstadkommas inomområden som är möjliga att ramlägga och som omfattar ett relativt begränsatantal enskilda objekt. Utredningen anser att det på bör varamöjligt att utöver de ramar som f. n. bestäms i fråga om kommunernas byggandefastställa ramar även för igångsättningen av övriga nybyggnadsarbeten meduppdelning på vatten- och avloppsanläggningar, vägar och gator -statsbidragsberättigade vägar förutsätts dock höra under planering -byggnader för förvaltning och sociala ändamål, samlingslokaler, kyrkor,teatrar, idrottsanläggningar samt övriga kommunala byggnader och anläggningar.Även enskilda samlingslokaler, kyrkor, teatrar och idrottsanläggningar börinnefattas i de ramar som görs upp. Utredningen framhåller att den skisseradeavgränsningen kan diskuteras och justeras efter hand som ramarna görs upp.