prop · FU0340 · 1971-12-31 00:00:00 — 50 § Konungen kan förordna allundersökning av växlsort för vilken registrering sökes får äga rum hosmyndighet i annan stat eller hos internationell institution samt att den somsöker registrering för sort, för vilken han tidigare sökt registrering i annanstat, skall vara skyldig alt redovisa vad myndighet i den staten delgivithonom rörande prövningen av villkoren för registrering. Dennalag träder i kraft . Ansökanom registrering av växlsorl, som lagils in i rikssorllislan den 1juli 1968den , skaU vid tillämpning av 3 § första stycket 1 ochIredje stycket anses gjord raed intagningen i rikssorllislan, oraansökan om registrering göres inora sex raånader efter denna lagsikraftträdande. Lag om ändring i utsökningslagen (1877: 31 s. 1) Härigenora förordnas, alt 85 § utsökningslagen (1877: 31s. 1) skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) När fast----------------- hos överexekutor. Då fast-------------- utraätningen skett. Utmätes fartyg---------- urskiljande erfordras. Gäller utmätningen--------- rörande luftfartyg. Myndighet, vilken ------------- är sagl. Har domstol-------------- till överexekutor. Sker utmätning------ lill kommerskoUegium. Utmätes patent eller mönster- Utmätes patent eller mönster- rätt, skall utmätningsmannen oför- rätt, skallutmätningsmannen oför dröjligen till patent- och registre- dröjUgen till patent- och registre ringsverket sända bevis ora utraäl- ringsverket sända bevis om utmät ningen med angivande av patentets ningen med angivande av patentets eller raönslerregislreringens nura- eller raönsterregislreringens num mer, mer. skall utmätningsmannen ofördröjligen till statensväxtsortnämnd sända bevis om utmätningen med angivande av registreringens nummer. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1970: 490. Prop.1971: 40 12 Lagom ändring i införsellagen (1968: 621) Härigenoraförordnas, alt 2 § införsellagen (1968: 621) skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) 2 §1 Genora införsel---- -- enarbetstagares, 3. periodisktutgående vederlag 3. periodiskt utgående vederlag för utnyttjande av patent eller för utnyttjande av patent, raöns- raönsterrält eller av rätt till lille- terräll eller växtförädlarrätt eUer rart eUer konstnärligt verk eller av rätt lUl litterärt eller konstnär- annat sådant eller för överlåtelse ligt verk eller annat sådant eller av rörelse. för överlåtelse av rörelse. 4. vadsom------------ eller livränta. Medlivränta------------ sådan anledning. Förvissa-------------- i 22 §. Dennalag träder i kraft . »Senaste lyddse 1970: 494. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 13 Utdrag av protokoUet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet på . StatsministernPalme, ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om växtförädlarrättslag m. m. ochanför. Svenskväxtförädling stöds av statsmakterna genom direkta bidrag överstatsbudgeten. gäller dessutom enligt enförordning som sedermera ersatts av förordningen (1967: 139) om obligatoriskstatsplombering av utsädesvara och om växtförädlingsavgift att en särskildavgift, växtförädlingsavgift, tas ut vid statsplombering av utsäde. Avgiftentillförs en särskild fond, växtförädlingsfonden, som används för bidrag tillväxtförädlarna. Däremotsaknas i bestämmelser som ger växtförädlarna privaträttsligt skydd försina produkter. Viden konferens i i vilken deltog tio västeuropeiska stater,nämligen , , , , ,, , , och , antogs eninternationell konvention för skydd av växtförädlingsprodukter. Konventionen,som är dagtecknad , undertecknades av , ,, och . har ävenDanmark, och undertecknat konventionen. Sedan ,, och utfärdatlagstiftning i ämnet och ratificerat konventionen trädde denna i kraft den 10augusti 1968. lionventionen torde i fransk version och översättning tillsvenska få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. l\Iaj:ts proposition nr W Enligtkonventionen skall stat som anslutit sig till denna tillerkänna förädlaren ettprivaträttsligt skydd för hans förädlingsresultat och ge förädlare i annanunionsstat samma behandling i fråga om skyddet som statens egna medborgare. Medstöd av Kungl. Maj :ts bemyndigande tillkallade chefen förjordbruksdepartementet sex sakkunniga för att verkställautredning och avge förslag rörande skyddet av växtförädlingsprodukter ochdärmed sammanhängande frågor. De sakkunniga antog benämningenväxtförädlingsskyddsutredningen. beslutat rekommendera regeringarna i denordiska länderna att undersöka möjligheterna att åstadkomma en gemensamnordisk lagstiftning angående skydd av växtförädlingsprodukter, harutredningen bedrivit sitt arbete i samverkan med särskilda i , Finlandoch utsedda kontaktorgan. Utredningenavgav betänkandet Växtförädlarrätt med förslag till lag omväxtförädlarrätt m.m. (SOU 1969: 15)i. Förslagen torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetts av riksåklagaren (), , statskontoret,(), lantbruksstyrelsen, , statensjordbruksnämnd, kommerskollegium, patent-och registreringsverket,(), statens pris-och kartellnämnd. Nordiska rådetssvenska delegation, rådhusrätt, statens centralafrökontrollanstalt, statens plantskolenämnd, , statens rådför skogs- och jordbruksforskning, skogs- och lantbruksakademien,skogsbruksutredningen, , ,. i (LO), Sverigesakademikers centralorganisation (), (),. och frukt och bär. (liF),(), Svenska föreningen för industriellträttsskydd. Svenska patentombudsföreningen.Svenska plantskolornas riksförbund, , ,, ,, , Allmänna svenskautsädesaktiebolaget. Aktiebolaget , Hilleshögs fröaktiebolag, J. E.Ohlsens Enke aktiebolag och W. aktiebolag. SönerAB har inkommit med en skrivelse. Betänkandet är undertecknat av landshövding , ordförande, professo , justitierådet ,direktören , patenträttsrädet Clae Uggla och professor i egenskap av sakkunniga samt direktören , kansli rådet StigJohansson, disponenten och konsul i egenskap avexperter. Utredningens sekreterare har varit hovrättsrådet . !\Iaj:ts proposition nr 7i0 15 RÅhar bifogat yttranden från vissa åklagarmyndigheter, lantbruksstyrelsenyttrande från originalutsädesnämnden och kommerskollegium yttranden frånhandelskamrarna i , , , , och . Pågrundval av utredningens förslag har inom upprättatsförslag till lagstiftning i ämnet. ISverige har statsmakterna gett ekonomiskt stöd åt växt förädlingen.Däremot saknas möjligheter till privaträttsligt skydd för växtförädlingsprodukter.Är 1961 har emellertid undertecknats en internationell konvention för skydd avväxtförädlingsprodukter, vilken bygger på systemet med privaträttsligt skydd.Ivonventionen har trätt 1968. Det förslag till växtförädlarrättslagsom nu läggs fram syftar till att ge växtförädlarna det i konventionenförutsatta skyddet och att göra det möjligt för att ansluta sig tillkonventionen. Förädlarenav en växtsort eller den till vilken hans rätt övergått skall enligt förslagetkunna genom registrering få ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja sorten(växtförädlarrätt). Som registreringsmyndighet föreslås ett nytt organ, statensväxtsortnämnd, som är en utbyggnad av den hittillsvarandeoriginalutsädesnämnden och som även skall överta denna nämnds uppgift att prövaodlingsvärdet av sort för statsplombering. Grundläggandeförutsättningar för växtförädlarrätt är att växtsorten skiljer sig från annansort som blivit känd före dagen för regislreringsansökningen samt att den ärlikformig och beständig. Registreringsförfarandet ordnas som ettförprövningssystem, dvs. växlsortnämnden undersöker om skyddsförutsättningarnaär uppfyllda. Granskningen kompletteras med ett kungörelse- ochinvändningsförfarande. Vid registrering av växtförädlarrätt skall ävenregistreras särskild benämning för sorten. Kostnadernaför registreringsmyndighetens verksamhet och för den prov-odling som behövs föratt fastställa om förutsättningar för skydd är för handen skall i principtäckas genom avgifter av dem som söker och förvärvar växtförädlarrätt. Växtförädlarrättinnebär enligt förslaget ensamrätt för sortinnehavaren att yrkesmässigtframställa och marknadsföra förökningsmaterial av sorten samt i vissa fallockså att yrkesmässigt använda sorten för framställning av förökningsmaterialav annan sort. Däremot ger växtförädlarrätten inte ensamrätt att framställakonsumtionsvara. I fråga om prydnadsväxter innefattar rätten också användandetav plantor eller delar av plantor som förökningsmaterial för yrkesmässigframställning av snittblommor eller annat material för prydnadsändamål.Ensamrätten kan inskränkas genom regler om tvångslicens. Sådan licens kanmeddelas av domstol om marknaden inte Maj:ts proposition nr iO försesmed förökningsmaterial av skyddad sort på skäliga villkor och i den omfattningsom med hänsyn till folkhushållet eller annat allmänt intresse finnes påkallat. Den som uppsåtligen gör intrång i annans växtförädlarrätt dömes enligtförslaget till böter eller fängelse . Ätal får väckas baraefter angivelse och om åtal av särskilda skäl finnes påkallat från allmänsynpunkt. Skadeståndsskyldighet inträder vid intrång i växtförädlarrätt, ävenom detta skett utan uppsåt eller oaktsamhet. Förslagetinnehåller vidare bl. a. bestämmelser om s. k. konventionsprioritet, omöverföring av registreringsansökan och av registrering, om användande avsortbenämning, om efterkontroll av skyddad sort, om hävande av registrering somskett i strid mot skyddsförutsättningarna och om s. k. ombudstvång. 3Allmän bakgrund 3.1 Växtförädling i Växtförädlingmed direkt sikte på att framställa nya växtsorter för praktiskt bruk utförs sågott som helt av enskilda företag. I fråga om lantbruksväxter är förädlingenkoncentrerad till fyra företag, nämligen ,Weibullsholms växtförädlingsanstalt, . har sitt säte i i . Den leds av en styrelsepå åtta personer, varav fem är tillsatta av Kungl. Föreningen åtnjuterstatsbidrag till så stort belopp att staten får anses ha påtagit sig dethuvudsakliga ansvaret för föreningens verksamhet. Föreningen har byggt ut ettnät av försöksstationer som täcker hela landet, bl. a. åtta filialerjämte substationer. Förädlingsverksamheten är uppdelad på sexförädlingsavdelningar, nämligen vete- och havreavdelningen, råg-ochkornavdelningen, oljeväxtavdelningen, foderväxtavdelningen, potatisavdelningenoch trindsädesavdelningen. En filial i sysslar med norrländskaförädlingsfrågor och är främst inriktad på vallväxter samt korn och havre.Utöver förädlingsavdelningarna finns vid huvudanstalten i tvåserviceavdelningar, som på olika sätt betjänar förädlingsarbetet. Den ena,cytogenetiska avdelningen med växtfysiologi, har till uppgift att utförametodundersökningar, som kan utgöra underlag för förädlingsavdelningarnasverksamhet, samt att på olika sätt skapa vidgad ärftlig variation. Den andraavdelningen, den kemiska, är uppdelad på olika sektioner för cerealkemi,fettkemi och nutritionsproblem. Vid denna utförs metodforskning som underlagför selektionsarbetet mot bättre kvalitet. Weibullsholmsväxtförädhngsanstalt, som tillhör och är förlagd tillWeibullsholm vid , har byggt upp ett omfattande system av försök ilandets olika delar. Dessutom finns filialanläggningar. Bolaget har sedan någraår tillbaka en förädlingsstation i . Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 17 terbolagarbetar med växtförädling i . Förädlingsverksamheten utövas förnärvarande på fem skilda specialavdelningar, nämligen avdelningarna för kornoch korsblomstriga oljeväxter, för havre, för höstvete och vårvete, förvallväxter samt för köks- och blomsterväxter. För utförande av speciellauppgifter har inrättats ett cytogenetiskt laboratorium, ettresistens-biologiskt laboratorium och ett kemisk laboratorium. Verksamheten vidcytogenetiska laboratoriet är i stort uppdelat på tre huvudlinjer, nämligenpolyploidförädling, mutationsforskning och undersökningar av annan karaktär.Mutationsforskningen ägnas i stor utsträckning åt grundläggande teoretiskafrågor. Vid det resistensbiologiska laboratoriet utförs arbete med att för deskilda förädlingsavdelningarnas räkning bygga in resistens i förädlingsmaterialetsamt att undersöka nya förädlingslinjers motståndskraft mot de viktigastesjukdomarna. , som också tillhör , harsin verksamhet i . Förädlingsverksamheten avser bl. a. vete, korn ochhavre samt sojabönor. Sojabönförädlingen har främst gällt sojan som producentav högvärdigt protein och har tagit sikte på att anpassa sojan till svenskabetingelser. vid , vilket tillhör det i , drivs förädling av sockerbetor. Förädlingsverksamhetenhar utvidgats till andra länder och institutet bedriver nu soc-kerbetsförädhngäven i , , , , och Österrike.Försöksstationer har inrättats i , och . Förädlingsverksamhetbeträffande lantbruksväxterna bedrivs vid institutioner vid lantbrukshögskolan.Verksamheten är främst inriktad på problem av grundforskningskaraktär. Växtförädlingbeträffande trädgårdsväxter bedrivs framför allt vid Weibullsholmsväxtförädlingsanstalt, , växtförädlingsanstaltoch J. Förädlingenav frukt och bär bedrevs fram till vid Institutet förväxtförädling av frukt och bär, vars verksamhet grundades på ett avtal mellanstaten och en stiftelse, bildad av icke-statliga intressenter. Sedan staten frånoch med nämnda dag helt övertagit verksamheten har den inordnats ilantbrukshögskolans men bedlivs liksomtidigare på fastigheten i län. Verksamheten syftarfrämst till att framställa nya sorter av de i värt land odlade frukt- ochbärslagen. Arbetena omfattar i första hand fruktträd, främst äpple men ävenpäron, plommon och körsbär. Bärväxtförädlingen ägnas särskilt jordgubbar ochhallon. Institutets arbetsuppgifter omfattar också forskning bl. a. rörandeväxtmaterialets arvsförhållanden. VidHammenhögs växtförädlingsanstalt, som ägs av ett dotterbolag till utsädesaktiebolaget, drivs växtförädling framför allt medträdgårdsväxter, särskilt köksväxter. Maj:ts proposition nr 1971 är ett danskägt företag, som driver en omfattande förädlingav trädgårdsväxter i . Vid bolagets egendom Ohlsgård vid Malmöförekommer framför allt förädlings- och försöksverksamhet beträffandeköksväxter och prydnadsblommor. Arbetet är främst inriktat på att åstadkommabättre odlingsmaterial för den yrkesmässiga trädgårdsnäringens behov. Ävenmed avseende på trädgårdsväxterna bedrivs grundforskning vid institutioner vidlantbrukshögskolan. På det skogliga områdetförekommer förädlingsverksamhet i enskild regi praktiskt taget enbart , ett halvstatligt branschforskningsinstitut somär förlagt till . Institutet inrättades genom avtal mellanstaten och en stiftelse. Den praktiska växtförädlingen består huvudsakligen iurvalsförädhng men även i viss utsträckning av korsnings- ochpolyploidförädling. Förädlingen utförs främst vid tre försöksstationer, Ekebo iMalmöhus län. Brunnsberg i och Sundbo i . Vid skogshögskolansgenetiska institution bedrivs genetisk grundforskning och praktisk förädlingpå det skogliga området. Även en del andra institutioner vid högskolan arbetarmed förädlingsproblem, bl. a. resistensfrågor. 3.2Den svenska växtförädlingens praktiska betydelse Denpraktiska växtförädlingen har genora uppnådda resultat tillfört vårtland högst betydande värden. Den för olika växtslag genomsnittliga skörden perhektar har mer än fördubblats . Denna utveckling hardelvis betingats av en rad driftsrationaliserande åtgärder samt en del rentodlingstekniska förbättringar. Till avsevärd del har dock växtförädlingenbidragit till resultatet. De driftsrationaliserande åtgärderna har också i sintur i vissa fall ställt ett ökat krav på växtförädlingen. Ett försök att uppskattadet genom förädlingens samlade insatser åstadkomna mervärdet av den totalaskörden omkring i förhållande till odlingsmaterialet vid sekelskiftetgjordes av växtförädlingsutred-uing, som avgav ett betänkandeangående statens stöd åt växtförädlingen m.m. (SOU 1956:4). Mervärdetuppskattades av utredningen till ett belopp som närmade sig 200 milj. kr. perår räknat penningvärde. För sädesslagens del kunde man enligtutredningen räkna med att växtförädlingen ökat avkastningen i förhållande tillde gamla oförädlade lantsorterna med för höstvete, förvårvete och korn samt för havre. Genom förädling framställda nya sorterinnebar också framhöll utredningen förbättringar av många andra praktisktbetydelse- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 19 fullaegenskaper, såsom stråstyrka, kvalitet, motståndskraft mot vissa parasiter m.m. ökningeni avkastningen har fortsatt för samtliga viktigarelantbruksväxter. Växtförädlingen har ocksååstadkommit stora förbättringar i fråga om andra egenskaper hoslantbruks-växterna än avkastningsförmågan, bl. a. stråstyrka och andra kvalitativaegenskaper. Dessa förbättringar kan anses helt allmänt ha varit av stor betydelse. Förädlingsarbetetmed köksväxter har lett till en förhållandevis lika värdefull förbättring avodlingsmaterialet som beträffande lantbruksväxterna. De stora framstegen ifråga om denna förädling har uppenbarligen varit av stor betydelse för vårtfolkhushåll och för utvecklingen av vårt lands köks-växtproduktion. Framsteghar också gjorts på prydnadsväxtområdet samt i fråga om fruktträden ochbärväxterna. Svenskaväxtsorter av stråsädesslagen har länge haft en omfattande spridning i Europa.I syfte att få en närmare uppfattning om denna spridning gjordeväxtförädlingsskyddsutredningen en undersökning i saken avseende förhållandenaåren och 1967. En sammanställning och redovisning av resultatet återfinnsi betänkandet i en tabell (SOU 1969: 15 s. 434). Undersökningenvisar att de svenska sorterna dominerade odlingen av höstvete i ochNorge. Vårvete odlades över huvud taget i ganska ringa utsträckning i Europa.Det var främst i och samt , ochFörbundsrepubliken , där man kunde tala om en större kontinuerligodling av dessa växtslag. De svenska vårvetesorterna dominerade helt iIrland men hade gått väsentligt tillbaka. I , , Schweizoch upptog de svenska vårvetesorterna en stor del av den odladevårvetearealen. Beträffande höstråg, som såsom brödsäd var av ganskaunderordnad betydelse i flertalet länder i , upptog svenska sorter del av rågarealen i och . De svenska sorterna av havredominerade odlingen i de skandinaviska länderna och förekom även ibetydande omfattning i en rad andra europeiska länder. Odlingen av svenskasorter hade dock minskat överallt utom i . I fråga om vårkorn svenska växtförädlingen haft sin största internationella framgång. Svenskasorter av detta växtslag upptog i de flesta västeuropeiska länder betydligtmer än halva kornarealen. Denna dominans hade emellertid upphört i allaländer utom . siffror visade dock att svenska kornsorterfortfarande odlades i mycket stor utsträckning. Sammanfattningsvisframhöll utredningen att tabellen visade att svenska förädlingsprodukterbeträffande stråsäd väl kunnat hävda sig i internationell konkurrens. Odlingenav svenska sorter hade emellertid gått tillbaka något under de senaste åren.Förklaringen härtill torde vara konkurrensen Maj:ts proposition nr M frånnya sorter som framställts i andra västeuropeiska länder där växtförädlingenefter alltmera utvecklats. Utredningen konstaterade vidareatt vissa i annat sammanhang gjorda beräkningar tydde på att förbrukningen avutsäde av svenska sorter sammanlagt var större i utlandet än i . 3.3Det allmännas stöd ät växtförädlingen betänkande redovisas dels de åtgärder somstatsmakterna vidtagit för att direkt stöda växtförädlingen dels vissaförfattningar som tillkommit i annat huvudsakligt syfte än att bereda växtförädlarnarättsskydd för växtförädlingsprodukter men som möjligen kan medföra visstbegränsat sådant skydd. Svensk växtförädling harsedan länge stötts med bidrag över statsbudgeten. Syftet härmed torde bl. a.vara alt ge privata och halvstatliga växtförädlingsföretag ekonomiska resursertill viss grundforskning samt till sådan tillämpad forskning som utgör enförutsättning för efterföljande praktisk växtförädling. Genom statsbidragen fårförädlingsföretagen vidare möjlighet att ta upp arbetsuppgifter inom denpraktiska växtförädlingen, vilka är långsiktiga eller förbundna med särskildaekonomiska risker och osäkerhetsmoment. Dessutom bereds företagen tiUfälle atti viss omfattning inrikta sin verksamhet på sorter, som är avsedda förbegränsade geografiska områden eller för mindre grupper av odlare. Bidragöver statsbudgeten utgår till . /71 uppgår bidraget till . Föreningen får dessutomstatliga medel dels indirekt genom att dess serviceverksamhet tas i anspråk förarbeten som bekostas av allmänna medel, dels genom att statens råd för skogs-och jordbruksforskning anvisar medel till forskare vid föreningen. Sedanår 1924 lämnas statsbidrag till för dess praktiskt vetenskapligaverksamhet vid Weibullsholm. Bidraget utgör för /71 225 000 kr.Enskilda befattningshavare vid anstalten får härjämte medel av statens råd förskogs- och jordbruksforskning för speciella undersökningar. utgår för dess arbeten med bl, a. sojaväxtförädHng ettstatsbidrag, som /71 uppgår till . Direktastatsbidrag utgår också till . a. för dessskogsträdsförädlingsverksamhet. För /71 utgör bidraget 836 000kr. i driver sin förädlingsverksamhet utandirekta statliga bidrag. Genomtvå förordningar (1961: 144 och 145), vilka trädde i tillämpning den 1 juli1961, infördes ett system med obligatorisk statsplombering av ut- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 21 Syftet med sjstemet var att genomföra enkvalitetskontroll av utsäde och att förse landets växtförädling med avsevärtförstärkta resurser. Systemet omfattade till en början bara stråsäd ochtrindsäd. Enligt en ny förordning (1967: 139) om obligatorisk statsplomberingav utsädesvara och om växtförädlingsavgift, som trädde i kraft den 1 juli 1968och som ändrats (1969: 826), gäller systemet från och med den 1 juli1970 potatis, stråsäd, trindsäd, vallbaljväxt och vallgräs, beta varmed avsesendast foderbeta kålrot, röva, fodermärgkål, grönfoderraps, raps, rybs,vitsenap och oljedådra, dvs. samtliga lantbruksväxter utom sockerbeta, linoch hampa samt alla grönyteväxter. Närmare bestämmelser om statsplomberingenfinns i kungörelsen (1968: 214) om statsplombering av utsäde, vilken ändratsår 1969 (1969: 827), samt i kungörelser av lantbruksstyrelsen. Systemet fungerar ihuvudsak på följande sätt. Utsäde av de ovan nämnda lantbruksväxterna får iregel inte säljas för användning som utsäde eller exporteras med mindre det ärstatsplomberat. Undantag görs för enstaka försäljning utan offentligt utbud, omsäljaren odlat utsädet och inte yrkesmässigt driver handel med utsädesvaror.Statsplombering får i princip bara ske av utsäde av sort som prövats lämpligatt odla i och av stamutsäde, dvs. utsäde i förädlarens hand av sådanny växtförädlingsprodukt som prövats lämplig att föröka. Lantbruksstyrelsenfår dock medge plombering även av annat utsäde om det bedöms nödvändigt föratt tillgodose försörjningsbehov eller möjliggöra lämplig export. Prövningengörs av en särskild nämnd, originalutsädesnämnden, som varje säsong utger enrikssortlista upptagande de sorter som förklarats berättigade till statsplombering.Vid plomberingen av utsädesvara skall den som begärt plomberingen erläggaväxtförädlingsavgift. Avgiften för stråsäd och trindsäd var fram till den 1juli . per deciton, varefter den höjdes till . per deciton.I övrigt är avgiften per deciton för potatis, . för vallbaljväxt,vallgräs och beta samt . för övriga lantbruksväxter. Om växtförädlingsavgiftgäller i tillämpliga delar förordningen (1959: 92) om förfarandet Aid visskonsumtionsbeskattning. är statens centralafrökontrollanstalt. Uppburna avgiftsbelopp tillförs en särskild fond,växtförädlingsfonden, vilken förvaltas enligt grunder som fastställts av Kungl.Maj:t. Idetta sammanhang kan tilläggas att kungörelsen (1968: 214) om statsplomberingav utsäde gäller all utsädesvara som avses i lagen (1928: 289) angående handelmed utsädesvara, dvs. allt frö som är avsett till utsäde utom skogsfrö och fröav växter, som odlas blott till prydnad.