prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Elt flertal reraissinstanser avstyrkerutredningens förslag eller ställer sig tveksamma till det. Rätt allmänt hävdarraan bland dessa remissinstanser attförslaget om servicebostäder står i viss motsättning till utredningensprincipiella uppfattning i integrationsfrågan. Förslaget skulle ledalill en ny form av kategorisering där kategorin studerande ersatts raedkategorin ensamstående ungdomar m. fl. Dessa synpunkter utvecklar studentkårers centralorganisation.En effektivare väg att lösa ungdomens bostadsproblem skulle vara atlgenom en kombination av ökadrörlighetsstimulans åt famUjer och pensionärer och genom upprustning av saneringsmogna smålägenheter få tillstånd ett bättre utnyttjande av bostadsmarknaden och ett större utbudav lägenheter lämpliga för ensamstående. På bör givelvis aUagrappers bostadsproblem lösas utan temporära specialbostäder men på kortaresikt kan del liksom hittUls vara nödvändigtatt tillgripa systemet med genomgångsbostäder. harvall all bygga ul den nödlösning som studentbostädema utgör tUl altgälla även en rad nya gmpper. Man har härigenom skapat en ny kategori.Centralorganisationen tar bestämt avstånd från tanken att servicebostäder skallinrymmas i specialhus. Det finns ingenanledning all bostäder för ensamslående, betalningssvaga ungdomar skaUha någon specialulformning, skild från den normala utformningen av bostäderna isamhället. Sistnämnda synpunkt anlägger ävenbostadsstyrelsen. Bland åtgärder för attlösa småhushållens bostadsproblem i stället för genom ell kale-6* 1971. 1971:1 Bilaga 13 170 goribyggande pekar styrelsen, fömtom på rörlighelsstimulans,även på större beaktande av dessa hushåll i planeringen av bostadsbyggandet,större hänsynstagande i bosladsförmedlingsverksamhelen saml en intensifieradupprustning av smålägenheter i det äldre bostadsbeståndet. Föralom bostadssiyrelsen anser ävenlänsstyrelsen i län och all det äldre bostadsbeståndet efterupprustning bör vara väl lämpat för enpersonshushåll utan barn. Avståndstagandet till dennya formen av kategoribildning framhålls mer eller mindre starkt också iyttranden från SÖ, , iVästerbottens län, länsbostadsnämnden i län, servicekommittén,vissa kommunala organ i , och , TCO, , , , , , , i , Stiftelsen . Stiftelsen , radikala demokrater och universitets studenter. a. drätselkammaren iÖrebro framhåller atl den rådande bostadsbristen kommer att brorasacirkulationstaklen i boendet. Risk finns därför att ett ökat byggande avgenoragångsbosläder inte kommer att underlätta för hyresgästerna iservicebostäder atl få ordinarie bostäder. Servicebostäderna kan av denanledningen bli mer eller mindre permanenta bostäder. I fråga om inplaceringenav dessa bostäder i bebyggelsen anger det som elt huvudvUlkor attbostäderna sprängs in i fastigheter med vanliga famUjebostäder. LO, TCO ochungdomsstyrelsen i finner skäl tala för atl en insprängning avgenomgångsbostäder bör prioriteras. framhåller atl förvaltningsskäl talarför att lägenheterna hålls samlade i vissa huskroppar, trappuppgångar eller påannat sätt för atl viss service skall kunna erbjudas. Servicebostäderna fåremellertid inte uppföras så atl de bildar egna områden. I sistnäranda synpunktinstämmer bl. a. SSU. Såväl SÖ som förordaren något billigare bostadsform än den av utredningen föreslagna. anserdäremot atl trots ungdomens begränsade betalningsförmåga strävan efter attfinna låga boendekostnader inte bör drivas så långt atl bostäderna specielltutformas med hänsyn till vissa snävt avgränsade boendegrapper. Utredningsförslaget attdet bör ankomraa på kommunerna att i samråd med andra intressenter utarbetalokala behovsanalyser inom defemåriga bostadsbyggnadsprogramraens ram godtas aUmänt eller lämnas utanerinran av remissinstanserna. ämnar ianvisningarna till de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen ytterligareunderstryka behovet av att man i pro- 1971:1 Bilaga 13 171 grammen beaktar alla former av boende. a. bostäder för den gmpp som består av icke mantalsskrivna i kommunen,dvs. i huvudsak studerande och ungdomar som håller på att etablera sig påarbetsmarknaden och byter bostadsort ofta. Svenska riksbyggenunderstryker också att den föreslagna behovsinventeringen bör omfatta allaboendekalegorier och inte endast de grupper som utredningen främst åsyftar.Vidare sägs atl kommunerna bör åläggas att kontinuerligt genomföra dessabehovsanalyser som skall bilda underlag för bostadsbyggnadsprogramraen och attkommunernas rullande planering självfallet även måste innefattaservicebostadsbehovet. Liknande tankegångar återfinns också i yttranden frånAMS, , statens planverk, länsstyrelserna i , ochÖrebro län, servicekommittén, kommunstyrelsen i , stadskollegiet iGöteborg samt . anserdel särskUt betydelsefullt atl de lokala ungdomsorganisationerna innefattasbland de intressenter med vilka kommunerna har atl samarbeta. i Uppsalalän tillstyrker utredningens förslag men finner det vara tveksamt ombehovsanalysen för olika grupper skall kunna ske gemensamt i den kommunalabostadsbyggnadsplaneringen. Utbildningsväsendets inriktning och dimensioneringtorde enligt vara lättare atl bedöma i förväg än näringslivetspersonalbehov. Behovet av bostäder för studerande bör därför bedömas för sigoch under beaktande av den utbildningspolitiska målsättningen för landet idess helhet. Behovsprognosen bör delas upp och inordnas i de kommunala bostadsbyggnadsprogramraen. förenadestudentkårer kräver från bl. a. ulbildningspolitisk synpunkt ett avgörandestatligt inflytande över såväl behovsanalysen som bostadsbyggnadsprograraraetvad avser servicebostäder på universitets- och filialorterna. Kårerna föresläratt en statiig servicebostadskom-railté inrättas med representanter frånutbildnings- och inrikesdepartementen. ochstuderandegrupperna saml företrädare för de fackliga organisationerna. Dennakomraitté skall enligt förslagsställama granska de av kommunerna uppgjordabehovsanalyserna och bostadsbyggnadsprogramraen särat ges vissa möjligheteralt direkt påverka servicebostadsproduklionen. Studentkårerna i anserdel även motiverat att genom lagstiftning ange kommunernas och landslingens skyldighetergentemot icke mantalsskrivna studerande. En sådan lagstiftning skulle begränsakommunernas möjligheter alt driva en egen ulbUdningspolitik som motverkar . o. m. saboterar de rikspolitiska insatserna. Sammanläggningsdelegerade iUppsala frarahåller i sitt yttrande att lokala behovsanalyser kontinuerligtgenoraförs i sam- Prop.1971:1 Bilaga 13 172 band med upprättandet avbostadsbyggnadsprogrammen och att man därvid tar särskild hänsyn till behovetav bostäder för studerande m. m. Förslaget att densärskilda kvoteringen beträffande studentbostäder inle längre skall tillämpas vid fördelningen avlänsramarna föranleder endast i några fall reaktioner från remissinstansernassida. påpekaratt den särskilda kvoteringen redan formellt slopats i samband med införandetav ramfördelning efter kvadratmeter våningsyta. I realiteten har dock vidberäkningen av den totala ramen för berörda kommuner gjorts en uppdelning på»vanliga bosläder» och studentbostäder med hänsyn till den väsentligaskUlnaden i genomsnittsyla. Sammanläggningsdelegerade i framhållervikten av att produktionsutrymme för servicebostäder inte skapas genom av destatliga bostadsmyndigheterna fixerade kvoter utan all detta får ingå i dentotala bostadslåneraraen för komraunen. Vidare sägs att produktionen avservicebostäder i den rådande situationen på bostadsmarknaden i interimligen får inkräkta på produktionsutrymmet för vanliga bostäder. Liknandesynpunkter anlägger även drätselkammaren i och stadskollegiet iHälsingborg. StadskoUegiet betonar att familjebostäderna måste ges en högreprioritet än sraålägen-helema med hänsyn till det betydande antal av den senarekategorien som redan finns. Dratselkararaaren i understryker att ettökat bostadsbyggande med inriktning på ungdom och småhushåll inle får ske påbekostnad av ordinarie kvot utan i görligaste mån bör ske genom en ökning avden totala ramen för bostadsbyggandet. Av annan uppfattning är Umeåstudentkår som anser att det kan vara nödvändigt med en speciell statligkvotering för servicebostäder, så att garantier ges för att servicebostäderbyggs i relation lill behovet. Däremot tillstyrks alt den särskildakvoteringen för studentbostäder avskaffas, något som bl. a. förenadestudentkårer motsätter sig. Studentkårerna förordar att raan förutbildningsorterna fastställer hur många av antalet tUlgängliga servicebostädersom skall tilldelas de studerande. Motsvarande tankegångar utvecklarlänsstyrelsen i län. Enligt mening bör preciseraderegler för fördelningen av servicebostäder utarbetas. Särskild uppmärksamhetbör vidare ägnas åt fördelningen mellan studerande och förvärvsarbetande.Länsstyrelsen anser atl utbildningsväsendets optimala funktionsförmåga,inriktning och diraensionering bör ställas före del enskUda näringslivets ochförvaltningens behov av inflyttad arbetskraft. Detta behov bör också vägas motsådant bostadsbehov som motiveras socialt och individualpsykolo-giskl.Länsstyrelsen finner att det tills vidare lorde vara ofrånkomligt med enkvotering av bostäderna. Även studentbostadsnämnden i och StiftelsenGöteborgs studenthem anser atl elt kvotsystem kan Prop.1971:1 Bilaga 13 173 bli nödvändigt, åtminstone under en övergångstid. En mertveksam hållning intar TCOsom emellertid ifrågasätter om inte en statiig kvotering är av nöden för atlbl. a. tillgodose de studerandes bostadsbehov. Förslaget att fråganom huvudmannaskapet löses så atl deallmännyttiga och rikskooperativa bostadsföretagen engageras som huvudmän samt atl de nuvarandestudentbostadsföretagen uppgår i eller ombildaslUl aUmännyltiga bostadsföretag tUlstyrks eller läranas ulan erinran av flertaletremissinstanser. Vissa begränsningar har dock av ett antal remissinstanser föreslagits vad gäller derikskooperaliva förelagens åtaganden. Sålunda understrykerbostadsstyrelsen alt det med hänsyn till kommunens ansvar förbostadsförsörjningen bör vara kommunens egnaföretag, de allmännyttiga, som skall svara för tillkomsten och förvaltningenav bostäderna. De rikskooperativa förelagen bör inte engageras. Att enbostadsrättsförening direkt skall belastas med ansvaret för och de ekonomiskariskerna med uthyrning av servicebostäder står inte i överensstämmelse med den kooperativa grandtanken bakom bostads-rättsföreningsformen.Vid del kommunala ansvaret för bostadsförsörjningenuppehåller sig även SFS och studentkårers centralorganisation. SFSanser del vara kommunernas oavvisliga skyldighet atl tillse allgenomgångsbostäder produceras i tUlräcklig omfattning. avstyrkerförslaget alt bostadsrättsförening tilldelas förvaltningen avspeciallägenheter. Förbundet förordar istället alt de rikskooperaliva förelagen själva eller dessas lokala organisationer ges möjlighet lill denna förvaltning.Tveksamma lUl användningen av bostadsrättsformen vid ett boende avkorttidskaraklär ställer sig drätselkamrarna i och . i erinrarom alt handeln med bostadsrätter innebäratt bostäderna går vid sidan om själva bostadsförmedlingen. Detta göratt de rikskooperativa företagen bör undvikas. iUppsala län tUlstyrker utredningens förslag atl de allmännyttigaföretagen engageras som huvudmän. Däremot finner det vara tveksamt huruvida derikskooperativa företagen kan anses vara lämpade sora huvudmän med tanke på atldessa förelag arbetar med kapitalinsatser från de boende. Länsstyrelsenunderstryker att del inte bör bli fråga om kapitalinsats från de bostadssökandesom viUkor för erhåUande av servicebostad och atl verksamheten bör bedrivas till självkoslnad oavsett huvudmannaskapetsart. Beträffande de s. k. lUlskottsrummen framhåller atläven bostadsrättsföreningar kan godtas som huvudmän under föratsättning attruramen ställs tiU förfogande för vissminimitid och uthyrs lill självkostnadspris. ErUigt kommunstyrelsen iStockholm bör, med hänsyn lill den gynnsammalåneform som föreslagits, endast allmännyttiga förelag komma i fråga somhuvudmän och helst bör endast ett företag per komraun få möjlighet att förvaltabostäderna. Såvida lämpligt allraännyttigt företag 1971:1 Bilaga 13 174 inte finns i en kommun, bör dock ett reguljärtkooperativt företag få träda in som förvaltare. som huvudmän förordas i yttrandena från i Örebrolän, länsbostadsnämnderna i , , , , Örebrooch , sammanläggningsdelegerade i , , radikala demokrater, studentkår samlstudent-bostadsnämnden i . För atl ta ställning tillfrågan om huvudmannaskapet för servicebostäderna måste enligtsammanläggningsdelegerade i de alldeles speciella förhållanden somföreligger i beaktas. Studentbostadsbeståndet i har enomfattning som saknar motstycke på andra håll. Därför är cn sammanslagning avStiftelsen och Stiftelsen från administrativasynpunkter tveksam. De alldeles speciella frågor som sludentbostadsstiflelserhar atl ta ställning till såsom 1. ex. möbelinköp kan knappast utan vidaresaraordnas med Stiftelsen verksamhet. Beaktas bör enligt sammanläggningsdelegeradeäven den stora omflyttning som äger rum i studentbostädema och som ärligen rörsig om av hela bostadsbeståndet. Delta förhållande ställerstora krav på förvaltningsapparaten. Motsvarande procenttal i StiftelsenUppsalahem ligger vid ungefär 10. Dessa omständigheter talar enligtsammanläggningsdelegerade för atl i , i vart fall tills närmareerfarenhet vunnits, två allmännyttiga bostadsföretag bör verka vid sidan avvarandra, nämligen Stiftelsen och Stiftelsen . Ett närasamarbete de båda stiftelserna emellan är naturligt. I och med altkommunen kommer alt tUlsätta styrelserna i båda de allraännyttigabostadsföretagen bör särskilt goda förutsättningar härför finnas. TUl de principförslagsora utredningen lagt fram beträffande lösningen av det framtidahuvudmannaskapet för servicebostädema ansluter sig länsbostadsnämnden iJämtlands län, sammanläggningsdelegerade i , drätselkammaren iÖrebro, LO, HSB, Svenska , , studentkår och StiftelsenStockholms studentbostäder. och atl servicebostadslån och inventarielån skall kunna utgå, förutom till deav utredningen föreslagna huvudmännen, även lill stiftelser och organisationersom utan vinstintresse driver elevhem vid del aUmänna skolväsendel resp.servicebostäder. Vissa remissinstanser harhuvudsakligen berört frågan huravida studenlbostadsföretagen skall ombildastill eller uppgå i aUmännyltiga bostadsföretag. En sådrra lösning tiUstyrks avlänsstyrelsen i , länsbostadsnämnderna i ,och , sammanläggningsdelegerade i ,barnavårdsnämnden i samt studentbostadsnämnden i . Ävenkommunstyrelsen i och förordar enavveckling Prop.1971:1 Bilaga 13 175 av nuvarande sludentbostadsstiflelser. i Malmöhuslän samt drätselkamrarna i och finner del önskvärt att den nuvarandeformen av huvudmannaskap för redan befintiiga studentbostadsförelag bibehållsoch alt principen om integrerat boende bör tillämpas även på dessa företag.När det gäller nya sludentbostadsföretag tillstyrker emellertid drätselkammareni utredningens förslag atl ett uppgående i eUer orabildning tillallmännyttiga företag bör komraa till stånd. Av motsatt uppfattning ärdrätselkammaren i som menar att även nyproduktionen måste ligga under debefintliga studentbostadsförelagen. De remissinstanser soraavstyrker utredningens förslag eller ställer sig tveksarama tUl dessaframhåller bl. a. all några särskUda regler för huvudmannaskapet inte börgälla för byggandet och förvaltningen av genoragångsbosläder. framhålleratt raan för atl öka utbudet av servicebostäder bör låta dessa ingå i allbostadsproduktion. Det bör därför övervägas ora inte huvudraannaskapel förproduktionen av den föreslagna bostadstypen bör spridas till samtliga bostadsproducenter.Liknande tankegångar innehåller yttrandena från i Västmanlandslän, länsbostadsnämnderna i och saml stadskollegiet iGöteborg. Drätselkammaren i Lundanser att studentbostadsföretagen skall ansvara för studentbostadsbyggandetoch atl det behov av ungdomsbostäder, utöver studentbostäderna, som föreliggerinom resp. komraun bör lösas av de övriga inom kommunen verksammabyggintressenlerna. Drätselkammaren framhåller vidare atl del inte harpåvisats atl de allmännyttiga och kooperativa bostadsföretagen har en frånhyressynpunkt billigare produktion. Mot denna bakgrund understrykerdrätselkammaren att det bör kunna anförtros kommunen att, med beaktande av delokala förhållandena, få avgöra hur den framtida produktionen av servicebostäderför ungdom skall fördelas meUan olika byggintressenter. Konkurrensaspekten berörsi vissa yttranden. Sålunda uttalar i altkonkurrens på bostadsbyggnadsområdet får anses värdefullt och stimulerande försåväl bostadskooperativa som enskilda förelag inom branschen. Delta hindrardock inte atl spekulativa vinstintressen bör begränsas genom att en stor andelav byggandet sker genom de allmännyttiga bostadsföretagen. SAF, Näringslivets byggnadsdelegation.Svenska byggnadsentreprenörföreningen, ochIndustriens bostadsförening framhåller alt de allmänna och rikskooperativabostadsföretagen inte bör få inta den särställning som utredningen förordar. Ensådan skulle skapa ytterligare konkurrenshinder vilket kan få menliga konsekvenserpå marknaden. Del finns ingen anledning att utgå från att inte samraaförvaltningserfarenhet och produktionskapacitet skulle finnas även hos andrabyggherrekategorier. I fråga om studentbostads- 1971:1 Bilaga 13 176 förelagen sägs att dessa själva bör få avgöra omen orabildning skall ske eller ej. Även drätselkammaren i och befarar atl konkurrensen snedvrids vid ett eventuelltgenomförande av utredningens förslag. Såväl förenadestudentkårer som Stiftelsen studenthem påtalar atl de åsyftadebostadsföretagen skall drivas utan vinstintresse, dvs. Detta gör att det formella ägandet spelar underordnadroll. Utgångspunkten vid val av huvudman bör vara all åstadkomma så lågboendekostnad som möjligt. iLund fäster uppmärksamheten på gällande donalionsbestämmelser som i första handberör mindre sludentbostadsföretag. På grund av dessa bestämmelser hållerföreningen det för troligt att det är omöjligt att överföra stiftelserna tillannan företagsform. sägs atl del är väsentiigt att huvudmannaskapetutformas sä att beslut rörande förvaltning och närmiljö fattas på en så lågnivå som möjUgt. Även förutsätter atl de mindre student-bostadsföretagen skall kunnafortsätta sin verksamhet i nuvarande former. Emellertid förordas atl därpraktiska möjligheter så medger stu-dentbostadssliflelserna bör knytas an tillde allmännyttiga företagen. En eventuell övergång bör ske successivt och förstefter överenskommelse mellan kommun och berörda förelag. Med hänsyn till despeciella förhållanden som råder i vissa av universitetsorterna kan det avpraktiska skäl visa sig nödvändigt all studentbostädema handhas av de särskUdasludenlbosladsstiftelserna. synes en lämplig väg vara att ombildastiftelserna tUl allmännyttiga förelag. En uttalat tveksamhållning till utredningens förslag intar SFS. Med kommunen som huvudraan förbostäderna och staten sora huvudraan för den högre utbildningen kan konflikteruppstå. kommunen är huvudman måste därför produktionstakt och tilldelningav bostäder utformas så att de studerandes rätt till studielämplig bostad garanteras. skäl föreUgger börkårortsorganen, efter ansökan hos Kungl. Maj:t, erhålla tillstånd att inrättabostadsstiftelse som är atl jämställa med allmännyttigt eller rikskooperativtbostadsföretag. Vidare framhåller SFS det orimliga i atl anta att kommunerna,enligt utredningens förslag, skall stå i full beredskapalt genomföra planering och byggnation av servicebostäder. Av den orsaken ärdel viktigt atl den planerade utbyggnaden av studentbostadsbeståndet kanfortsätta på nuvarande villkor och atl preliminära beslut om lån kan lämnasfram tiU . Flertalet remissinstanseransluter sig till förslaget att produktion och inredning av servicebostäder börfrämjas genom all de speciella lånevillkorsom nu gäller för studentbostadsbyggandel utvidgas till alt omfatta ocksåservicebostäderna och när det gäller inventarielån även 1971:1 Bilaga 13 177 förbättras genom höjda lånebelopp. Bland dessaremissinstanser återfinns i län, länsbostadsnämnderna iJönköpings, och , drätselkammaren i ,sammanläggningsdelegerade i och , stadskollegiet i ,, , , , ,Näringslivets byggnadsdelegation. , och Umeåstudentkår. i län framhåller attservicebostadslån till rikskooperativa bostadsföretag ochbostadsrättsföreningar endast bör utgå för insprängda lägenheter ochlillskottsmm som uthyrs till självkostnadspris direkt av förelaget ellerföreningen. Lån för särskUda fastigheter med servicebostäder bör däremot utgåendast till allmännyttiga bostadsföretag. Sammanläggningsdelegerade i konstateraratl olika lånevillkor kommer att gälla beträffande de av de kooperativaföretagen byggda bostadsrättslägenheterna och servicebostäderna. Detta skulleenligt sammanläggningsdelegerade kunna lösas i fråga om servicebostäder uppfördai särskilda fasligheter men måste rörande de insprängda lägenheterna ochtillskottsrummen vålla stora svårigheter. i anser atlspeciella lån inle skall utgå för tillskoltsrummen, då dessa förr eller senareändå skall tillföras moderlägenheten. Däremot bör särskilda lån utgå lillbyggande av insprängda lägenheter i vanliga bostadsområden. Sora vUlkor förbeviljande av servicebostadslån bör enligt länsstyrel-sen i och gälla atl viss andel av de insprängda servicebostäderna tillförsäkrashandikappade. Stadskollegiet i tillstyrker förslaget omservicebostadslån förutsatt atl långivningen vidgas lill att omfatta allaforraer av servicebostäder oberoende av hushållets karaktär. Önskemål om atl deföreslagna lånemöjligheterna skall gälla såväl för nu befintligastudentbostadsföretag som för andra byggherrar förs fram i yttranden från SFS,i och Stiftelsen studenthem. Däremot anserkommunstyrelsen i atl de nuvarande lånevillkoren för studentbostäderbör ändras och anpassas tiU de lånevillkor som gäller för övrig bostadsproduktion.Motivet härför är bl. a. atl bättre kunna motverka en segregation. i , studentkår, universitetsstudenter och radikala demokrater bör även famUjebostäder avgenomgångslyp omfattas av de föreslagna lånereglerna. De avstyrkanderemissinstanserna eller de som ställer sig tveksamma till förslaget omservicebostadslån invänder allmänt alt skäl inle föreligger för alt skapa ensärskild låneform. Med omläggningen av reglerna för beräkning avpantvärdet fr. o. m. Prop.1971:1 Bilaga 13 178 1968 bör detta värde för välskötta förelag iprincip sammanfalla med den godtagbara produktionskostnaden. Någon särskildberäkningsgrund avseende panlvärdet för servicebostäder är därför inte längremotiverad. Någon stimulanseffekt torde inte erhållas ulan i stället en mindrekosl-nadsrespekt. avstyrker därför förslaget i fråga om beräkningav pantvärdet, och därmed bortfaller också raotivet fÖr den störrefördjupningsmöjligheten. Som ytterligare motivraot förslaget kan anföras dels svårigheter alt erhålla och bedömakostnadsuppgifter för insprängda bostäder och lUl-skollsrum, dels förseningar islulbelåning och låneutbetalning. Bostadsslyrelsensställningstagande beträffande lånevillkoren innebär att det inte finns någongrund för en särskild låneform. För servicebostäder bör aUlså gälla sammalånevillkor som för andra bostäder. I sistnämnda synpunktinstämmer mer eller mindre starkt länsbostadsnämnderna i , ,, , , , och samt Norrbottenslän. Även kommunstyrelsen i och finnerspeciella låneformer omotiverade. Däremot kan tänka sig attkommun eller allmännyttigt förelag som eventuellt ingår som bostads-rättshavareför att möjliggöra uthyrning av smålägenheter i en bostadsrättsförening skallkunna få bostadslån för finansiering av insatsen. Bostadsstyrelsentillstyrker förslaget att servicebostäderna skall kunna uthyras möblerade ochatt inventarielån skaU kunna utgå för finansiering av inventarier i såvälbostädema som gemensamhetsutrymmena. Denna uppfattning förs fram också avlänsstyrelserna i och län, länsbostadsnämnden i länsamt sammanläggningsdelegerade i och .