prop · FU0337 · 1971-12-31 00:00:00 — a. av sludietekniska skäl bör ges som gåva.Penningbidrag tUl anskaffande av läromedel är däremot enligt överstyrelsensmening inle ell lämpligt alternativ, överstyrelsen understryker också all materialför produktion som kan ge inkomster genom försäljning inte lämpligen börtillhandahållas som fria läromedel. folkhögskoleelevers förbund anserall för folkhögskolan penningbidrag bör utgå till fria läromedel. anser att erfarenheterna från det obligatoriska skolväsendet,speciellt högstadiet, talar starkt emot all dela ut böcker direkt. Utredningensuttalande all statsbidrag lill fria läromedel bör ulgå vid olika enskildaskolor har tillstyrkts bl. a. av . Enligt förbundet ärdel angeläget all även folkhögskolans elever erhåller fria läromedel. och anför liknande synpunkter. FolkbildningsförbundetframhåUer alt ett statiigt slöd för tillhandahållandet av fria läromedd börulgå till folkhögskolans hela kursverksamhet, dvs. även kortare kurser.Förbundet frågar sig när det gäller den statsunderstöddastudiecirkelverksamheten om inte det rimliga skulle vara all staten barkostnadema för tillhandahållandet av läromedel. Tidpunktenför reformens ikraftträdande har kommenterats av bl. Båda dessa remissinstanser anser attåtgärderna bör genomföras fr. o. m. /73. Invändningen grundas påall kommunema bör ha möjlighet all ta hänsyn tUl de ekonomiska konsekvenserna isina stater. Även anför tveksamhet om ett ikraftträdande den1 . övriga remissinstanser har tiUstyrkt eller inle kommenteratutredningens förslag. Utredningenhar nu inle lagt fram förslag om fria läromedel vid de utbildnLngslinjer somomfattas av studiemedelssystemet. a. och . Enligt är det angeläget alt fråganlöses. Universitetskanslersämbetetanser alt fria läromedel bör införas även på högskolenivå. Insatser för alttillförsäkra de studerande god tillgång till den grundläggande kurslitteraturenhar en väsentiig betydelse för utbildningens effektivitet. Ämbetet diskuterarvidare de olika formerna för all tillhandahåUa fria läromedel. Flera skäl talardärvid enligt ämbetet för att den grundläggande kurslitteraturen ställs lUlförfogande ulan kostnad för den studerande. Enligt ämbetets bedömning bör man idet fortsalla arbetet pröva möjligheterna all successivt förverkliga rätlenlill fria läromedel på högskolenivån genom en fortlöpande förstärkning avläroanstalternas driflkostnadsanslag. erinrar om att det ordinarie studiemedelsbeloppet haravpassats för att läcka in normala kostnader i studierna, dvs. Nämnden pekar på all vissa studerande har särskildakostnader för bl.a. utrastning, vilken torde tillhandahållas avläroanstalterna. Läromedelsulredningen bör pröva denna fråga i sill fortsattaarbete. Statskontoret ifrågasätterom inte de praktiska problem av teknisk karaktär som återstår för utredningenpå della område får anses som alltför stora för all lösas inom ramen förutredningens uppdrag. Inle ens efter en avsevärd uppräkning av medlen tillbokinköp skulle del vara möjligt alt på så sätt tUlhandahålla kurslitteratur åtaUa studerande. Del grundläggande materialet måste den studerande av praktiskaskäl disponera själv. Den enskildes kostnader för dessa läromedel ingår nu somen del av de kostnader för vilka studiemedel utgår. Statskontoret förordar försin del all studiemedelsulredning får i uppdrag alt utreda fråganvidare. Riksrevisionsverketanser all frågan om fria läromedel inom högskolområdet bör utredas i ellstörre sammanhang innan slutlig ståndpunkt las. Enligt har utredningen beräknat kostnaderna för reformen lill alltförlågt belopp. För gymnasieskolan inkl. de kommunala vuxenskoloma börberäknas elt belopp om ca 100 milj. kr. Enligt förbundet är tillhandahållandeav fria läromedel en ål-gärd som har familjepoUtiska aspekter. Ett klartstatiigt ekonomiskt ansvar för reformen anses föreligga, varför förbundetföratsätter att överläggningar kommer till slånd i kostnadsfrågan. Som nämnts i det tidigarehar ullalat alt förbundet inle är berett atttillstyrka förslaget med mindre än all överenskommelse först träffals om hurkostnaderna för reformen skall fördelas. Statens läroboksnämndredovisar nuvarande system för prisgranskning av läromedel. Enligt nämndensmening bör prisutvecklingen på läroböcker närmare utredas. ISvenska kommunförbundets yttrande påpekas alt det torde vara nödvändigt attvidta åtgärder för att dämpa kostnadsutvecklingen beträffande både produktionoch distribution. understryker önskvärdheten av samordnatupphandlingsförfarande. 5.5Studiestöd åt deltidsstuderande 5.5.1 Nuvarande regler Genomriksdagens beslut i anledning av prop. 1969: 4 (SU 1969: 34, rskr 1969: 101)har formeUa möjligheter skapats för att bedriva studier på dellid vid fUosofiskfakultet. Denna nya ordning innebär alt den studerande kan registrera sigantingen som heltids- eller deltidsstuderande. Då frågan om studiemedel lilldeltidsstuderande ej reglerats i gällande författning, uppdrogs ål 1968 årsstudiemedelsulredning all behandla och lägga fram förslag på detta område. Även om de formellamöjligheterna tUl ddtidssludier är av sent datum vet man bl. a. genom olikaundersökningar att förekomsten av deltids-studier varit och är relativtomfattande. I den studentekonomiska undersökningen behandlades bl.a. vissa frågeställningar rörande studielid och förvärvsarbete. Avundersökningarna framgår alt studietiden var ungefär densamma förstuderande vid de filosofiska fakulteterna vid universiteten i , ,och . av de studerande använde pervecka för studier, använde för studier medan ca 10 %studerande timmar . I var studietiden per studerandegenomsnittligt något lägre. Andelen studerande som bedrev studier ochmer var således i endasl . hade enstudielid av . Andelen som bedrev studier mindre än 15timmar var . Studerande inom de bundnaeftergymnasiala utbUdningslinjerna hade emeUertid en betydligt högre studielidper vecka än studerande vid de filosofiska fakulteterna. Frekvensenförvärvsarbete vid sidan av studierna framgår i begränsad omfattning från dennämnda undersökningen. Vid fUosofiska fakulteter utgjorde andelenstuderande som förvärvsarbetar mer än 15 limmar , medan samma procentandeli , , och var resp. 12, 6, 11 och . Undersökningenär av begränsat värde eftersom uppgifterna begränsar sig tiU de senastestuderandeårgångarna och inkluderar personer som inte aktivt bedrev studier.Man får föratsatta alt den nya organisationen vid de filosofiska fakiUleternamedfört en ökad studieinsals från de studerandes sida, vilket kan ha minskatförvärvsintensiteten. Attstudera på deltid har således varit och kommer sannolikt även om äni begränsad omfattning atl vara relativt vanligt. EnUgtnu gäUande ordning utgår studiemedel per termin av basbeloppet eUer . vid det basbelopp, , som gäller för . Har denstuderande barn utgår elt lUlägg av basbeloppet per barn och termineUer f. n. Studiemedlenreduceras enligt vissa givna regler med hänsyn till egen och makes inkomst ochförmögenhet. För den som studerar under en avsevärt mindre del av termin ännormalt för utbildningslinjen, skaU studiemedlen reduceras med hänsyn tiUstudietiden skäligt belopp. Om den studerande erhållit fuUa studiemedel menbedrivit studier på deltid och därigenom inle uppnått tillfredstäUandestudieresultat, beviljas som regel inte fortsatta studiemedel. Vid direktastudieavbrott återkrävs som regel studiemedlen. Studiemedelsnämndernaskall vid sin prövning av studiemeriterna la hänsyn tUl förhåUanden avpersonlig natur, t. ex. sjukdom, barnsbörd, studentkårsuppdrag, förvärvsarbeteo. Oradeltidsstudierna således har haft sin orsak i t. ex. någon av de närandafaktorerna har studiemedelsnämnderna översett med otUlfredsstäUandestudieresultat. I praktiken har således fulla studiemedel utgått även tiU densom bedrivit ddtidssludier och orsaken härtiU varit förhållanden av personlignatur. Regler har emellertid saknats för reducering av studiemedlen då denstuderande fortlöpande bedrivit deltids-studier. 5.5.21968 års studiemedelsutrednings direktiv Somgrund för utredningens förslag ligger en inom UtbUdningsdepartementetupprättad promemoria i vUken vissa utgångspunkter för arbetets bedrivandeangetts. Enriktpunkt för arbetet var atl begränsa rälten all dellidsstudera till dem somkunde ange rimliga skäl för alt bedriva sina studier på dellid. Det skulle ankommapå utredningen all precisera vad som skuUe anses som rimliga skäl. Enannan utgångspunkt var att studiemedel tUl deltidsstuderande skaU utgå medreducerat belopp. Reduktionens storlek skuUe vara beroende av den tid denstuderande ägnar åt studier. Reglerna för reducering borde enligt promemorianutformas så all antalet varianter blev begränsat. Vidareangavs, all antalet varianter av deltidsstuderande skulle vara begränsat. Utredningenframhåller inledningsvis att den nya organisationen vid fUosofisk fakultetinneburit atl det nu finns möjlighet alt registrera sig somdeltidsstuderande vid dessa fakulteter. Vid övriga eftergymnasialaUtbUdningslinjer salaias emeUertid formellt denna möjlighet. I rUcsdagensbeslut rörande deltidsstuderande vid filosofisk fakultet saknas emellertiddefinition av begreppet deltidsstuderande. Såväl utbildningsnämnder somstudiemedelsnämnder är betjänta av en närmare definition av deltidsstuderandeför alt kunna pröva rätlen tiU undervisning resp. rälten lill studiemedel. Utredningen framhåUer attdet finns olika grader av sludieintensilet, t. ex. kvartslidsstuderande,halvtidsstuderande, trekvartstidssluderande. Utredningen har stannat för altföreslå all antalet grupper studiemedels-berättigade deltidsstuderandebegränsas tiU en enda nämligen deltidsstuderande, vars studier omfattar minsthalvlid. Utredningen föreslår alt halv normal studietakt skall krävas för allstudiemedel skaU kunna utgå. Den som vid sidan avstudierna har en verksamhet som kräver mer än halvtid bör kunna använda delarav fritiden för alt komma upp tiU en studietakt motsvarande halvtid. Avgörande skäl talarvidare enligt utredningen mot alt acceptera en trekvartstidssluderande somdeltidsstuderande. Därmed skuUe man uppmuntra heltidsstuderande med svagastudieresultat atl registrera sig som deltidsstuderande för alt få garanti förall klara minimipoäng för rätten tiU fortsatta studier. Utredningen har funnit altnu gäUande poängsystem med en viss modifiering bör kunna användas för alldefiniera en hellids- resp. deltidsstuderande. Eftersom normalstudietakten är20 poäng per termin är normal studielakt för en deltidsstuderande den somuppnår mellan 10 20 poäng per termin. Utredningen föreslår altden studerande vid ansökan om studiemedel själv får ange om han önskar heltids-eller dellidsstudera. En förutsättning för rätten att bedriva deltidsstudierär alt rimligt skäl finns härför. Vad sora skaU anses som rimligt skäl kanenUgt utredningen inle besvaras entydigt. Utredningen har därför valt allgenom exemplifiering redovisa sin uppfattning av vad som bör räknas somrimliga skäl. En förul-sältning för alt en studerande skall få bedrivadeltidsstudier är all den aktueUa verksamheten vid sidan om studierna skaU haen sådan omfattning alt heltidsstudier omöjliggörs. Det får således inte rörasig om en aktivitet som kan betraktas som fritidsverksamhet. Beträffandeförvärvsarbete säger utredningen, att den visserligen hyser betänkligheter molvissa kombinationer av studier och förvärvsarbete men finner det svårt att dragränser mellan olika slags förvärvsarbete. Utredningen framhåUer, attkombinationen av studier och arbete i vissa faU kan vara stimulerande specieUtdå förvärvsarbetet har elt samband med studierna. I andra fall kan emellertidförvärvsarbete förhindra och försena sludiema. Detta gäller framför allt dåstuderande befinner sigi början av de eftergymnasiala studierna. Utan tvekan har deltids-studierstörre aktualitet för vuxenstuderande än för ungdomssluderande. Enbegränsning av förvärvsarbetet som ett skäl för ddtidssludier skulle på ettolyckligt sätt kunna drabba de vuxenstuderande. Av den anledningen harutredningen inte velat föreslå någon begränsning, ulan avsett attförvärvsarbete bör betraktas som ett rimligt skäl för ddtidssludier. Angåendeuppdrag i studerandeorganisationer m. m. föreslår utredningen att omfattandeverksamhet i studentkår eUer raotsvarande skaU anses som ett rimligt skäl förddtidssludier. Verksamheten bör dock ha en sådan omfattning all heltidsstudieromöjliggörs. Utredningen anser all engagemang i föreningar utanförsluderandevärlden är angelägel. Som rimligt skäl för deltidsstudier bör därförockså betraktas föreningsaktiviteter som ligger utanför studenternasomedelbara intresseområde. Utredningen föratsätteralt arvode eller ersättning utgår för omfattande föreningsuppdrag.Studiemedlen får därför inte utgå för annan tid än den del som ägnas åtstudier. Om fulla studiemedel skall utgå för deltidsstudier skuUe dettainnebära en förhöjd skuldsättning för de studerande. Enligt utredningenföreligger rimUga skäl tiU deltidsstudier om orsaken härtiU sammanhänger medfaktorer som helt eller delvis ligger ulan-för den studerandes kontroll. Somsådant skäl anger utredningen vård av nära anhörig (t. ex. föräldrar, syskonoch bam) vars vårdbehov ej kan tiUgodoses på annat sätt, framskridethavandeskap, svårare handikapp, långvarig sjukdom. a. mot bakgrunden av idroltsutredningens betänkande (SOU 1969: 29)Idrott ål aUa diskuterat elitidrottsutövning som rimligt skäl förddtidssludier. Idrollsulredningen har en mol studiemedelsulredningnågot avvikande uppfattning. Den förra anser all elitidrottsutövning kan accepterassom en studieförsenande faktor och anser att fuUa studiemedel bör ulgå för enlägre sludiepreslation. studiemedelsulredning menar, atteUtidrotlsutövning bör betraktas som ett rimligt skäl för att bedriva studiernapå deltid. Med della menas då också att studiemedel bör utgå för bestridandeav de verkliga studiekostnaderna. Kostnaderna för idrollsulövningen förutsättsbli läckta på annat sätt än genom studiemedel. Utredningenfinner också skäl all ge några exempel på fall då studiemedel inte bör utgå.Aktiviteter av hobby- och förströelsekaraktär anses således ej vara skäl fördeltidsstudier och bör ej berättiga till reducerade studiemedel. Beträffandevärnpliktstjänstgöring som skäl för ddtidssludier menar utredningen att det somregel är omöjligt att under värnpUklstjänstgö-ringen bedriva studier av ensådan omfattning att de berättigar till deltidsstudiemedel enligt de reglersom utredningen tidigare släUt upp. Eftersom de studerande f. n. i vissa fallkan erhåUa ell mindre sludieme- delsbelopp(i regel en femtedel av fuUt studiemedel) under sin värn-pliktsljänstgöringinnebär utredningens förslag i denna del en mer restriktiv inställning i frågaom studiemedelstilldelning för de värnpliktiga. Utredningensuppfattning styrks av tidigare erfarenheter, som ges vid handen alt mycket fåstuderande under sin värnpliktstjänstgöring lyckas genomföra det studieprogramde föresatt sig. Misslyckade studier under vämpliklstjänslgöring kan sedan fååterverkningar i form av uteblivna studiemedel för kommande terminer. Utgångspunktenför utredningens stäUningstaganden beträffande studiemedlens storlek viddeltidsstudier har varit att dessa bör ulgå med reducerat belopp. Utredningenhar mol förenämnda bakgrand och med hänsyn tagen tUl sin definition avdeltidsstuderande föreslagit atl studiemedel för deltidsstuderande normalt börutgå med hälften av vad som utgår för heltidsstuderande, dvs. avbasbeloppet per termin. Bidragsdelen bör vara hälften av . per termin.Avrundat föreslås att . per termin utgår i studiebidrag. Utredningenhar förutsatt att den sysselsättning eUer omständighet som utgör hindret förheltidsstudier ger kompletterande intäkter. Om den studerande t. ex.förvärvsarbetar på deltid utgår lön. För uppdrag inom föreningslivet bör enligtutredningens uppfattning ersättning ulgå. Kostnader för eUtidrotlsutövning börtäckas på annat sätt än genom studiemedel. Närdet gäUer studerande sora har vård om anhörig, har barn all la hand om eUer ärhandikappad konstaterar utredningen att förhåUandena är mer besvärliga.Utredningen anser det vara samhällets skyldighet alt se lUl alt personer avdenna kategori inle tvingas leva på en alltför låg nivå för alt kunna bedrivastudier. Det vore emeUertid fel menar utredningen att uppnå den nivån genomett förhöjt studiestöd eftersom skuldsättningen i så faU skulle bli orimUglstor. Utredningen finner del därför nödvändigt att de sociala reformer somplaneras direkt för studerande, t. ex. obUgalorisk sjukförsäkring, liksomreformer som skall gälla alla och då också studerande, t. ex. organiseradbarntiUsyn, bättre hjälp tUl handikappade ra. ra., kommer tiU stånd. F.n. gäUer att utbUdningsbidrag enUgt arbetsmarknadskungördsen kan ulgå tiUhandikappade studerande som på grund av otiUräckliga studieresultat ej kunnaterhåUa fortsatta studiemedel om orsaken därlUl är handikappet. Utredningen harraot bakgrunden av nu gäUande bestäraraelser övervägt en särbehandling avhandUcappade studerande. Denna skuUe i så faU innebära att fulla studiemedelskulle kunna ulgå trots att vederbörande inte bedriver heltidsstudier.Utredningen har emeUertid funnit att skuldsättningen skulle bli aUtför hög. Denmerkostnad som uppkoraraer på grund av handikappet bör enligt utredningensmening i släUet täckas raed bidrag från samhäUets sida i särskUd ordning. Sammanfattningsvisföreslås således att en deltidsstuderande erhåUer hälften av fulla studiemedeloch att kostnaden för den sysselsättning eUer omständighet sora är orsaken tiUhindret för heltidsstudier ersätts på annat sätt t. ex. genom lön, ersättningfrån studerandeorganisation, idrotlsorganisation, samhället, försäkring etc. UtredningenframhåUer dock att deltidsstuderande som inle kan klara sig på deltidsstudiemedel,bör kunna få förhöjda studiemedel för någon enstaka termin om synnerUga skälföreligger. Som synnerliga skäl skaU räknas då den studerande tvingas inskränkasig till dellidssludier av omständigheter som slår utanför den studerandes egenkontroll och om studierna inte kan finansieras på annat sätt än genom extrastudiemedel. BevUjandet av extra studiemedel föraisätts ske i undantagsfaU. Beträffandebarntillägg föreslår utredningen alt bamtUlägget skaU utgå tUldeltidsstuderande. All reducera bamtUlägget i överensstämmelse med reduktionenav ordinarie studiemedel för deltidsstuderande skuUe, menar utredningen,medföra administrativa problem och merarbete för studiemedelsnämnderna, vUketinle skuUe slå i relation tiU vinster som reduktionen skuUe medföra.BarnliUägget bör därför vara Uka stort för heltids- som för deltidsstuderande. Enligtnuvarande reduktionsregler får en heltidsstuderande studiemedelstagare ha ettfribelopp av . (utgörande av basbeloppet) vid ett basbelopppå . Studiemedlen reduceras avtrapp-ningsvis vid högre inkomst för en årsinkomst av . vara reducerade till O kr.Studiemeddsulredningen föreslår all deltidsstuderande (som aUtså får sinastudiemedel reducerade) lUlåls ha ett högre fribelopp än de heltidsstuderande.Utredningen föreslår ett fribelopp av . utgörande av basbeloppetper termin. Om studiemedel för deltidsstuderande skulle vara reducerade tiU noUvid samma totala inkomst per termin som studiemedel för heltidsstuderande,skuUe fribeloppet vara något lägre eUer av basbeloppet. Utredningen harav praktiska skäl höjt det nämnda procenttalet tiU . Vidareföreslås att fribeloppel per termin för reduktion av dellidsstu-diemedel motmakes inkomst sätts tUl av basbeloppet. Utredningenföreslår alt samma regler skall gäUa för deltidsstudiemedel som förheltidsstudiemedel vad gäUer reduktion av studiemedel mol egen eller makesförmögenhet, dvs. studiemedlen per termin skaU reduceras raed en femtedel avden del av resp. förmögenhet som överstiger sex gånger basbeloppet. Med hänsynlill fribeloppels storlek finns det enligt utredningens mening ej anledning tiUatt sätta delta högre för deltidsstuderande. Utgångspunktenför utredningens förslag beträffande studielämplig-hetsregler har varit den idirektiven uttryckta uppfattningen att studie-lämplighetsprövningen förfortsalla studiemedel till deltidsstuderande bör ske på samma grunder som förheltidsstuderande men med hänsyn tagentiU deltidsstudiernas omfattning. Av utredningens uppfattning om all endeltidsstuderande är en halvtidsstuderande följer atl kraven på studiemerilerför en deltidsstuderande blir hälften av dem som krävs av en heltidsstuderande. Enligt utbUdningskungördsenskaU en heltidsstuderande uppnå minst 40 poäng på 3 terminer för att behåUarätten tiU undervisning. Ställs detta i relation tUl en deltidsstuderande blirkravet 20 poäng. För fortsatta studiemedelföreslår utredningen atl deltidsstuderande vid utgången av andra terminen skaUha uppnått minst 10 poäng och deltagit i undervisningen i kurser motsvarandeytterligare närmare 10 poäng. Den som har 1015 poäng bör få studiemedel förendasl en termin. Den som vid slutet avandra sludielerminen inle uppfyllt kraven för erhåUande av studiemedel bör gesmöjUghet atl ansöka om sådana med hänvisning tiU uppnådda studiemeriler vidingången av tredje terminen. Enligt utredningens mening bör studerande som vidingången av Iredje terminen uppnått 1315 poäng få studiemedel för en termin,medan den som har 16 poäng och mer bör beviljas för två terminer. Den som efter treterminers studier ej uppnått 20 poäng bör ej bevUjas studiemedel för fortsattastudier. Har den studerande efter tre terminer uppnått 20 poäng, bör studiemedelbevUjas men då blott för en termin. För att studiemedel skaUutgå under de följande terminerna, bör den studerandes sludieprognos peka påalt han uppnår minst 20 poäng på tre terminer. För all undvika aUtförschabloniserade uppfattningar bör vid bedömningen av studiemeriterna hänsyn tasliU förhåUanden av personUg natur, delstudieresursernas poängtal, samt dentotala studiesituationen. Utredningen har diskuteratfrågan om övergång från heltidsstudier till deltidsstudier. Någon begränsning idenna möjlighet finns inte enUgt den nya studieordningen vid fUosofiskfakultet. Utredningen anser att täta byten i studielakt förorsakar eltomfattande merarbete för studiemedels-nämnderna speciellt om byle sker frånheltidsstudier lill dellidssludier. Byle av studielakt från heltids- tiUdellidssludier i studiemedelsavseende bör därför endast tUlåtas vid början aven termin. Om särskUda skäl förelegat för byte av studielakt t. ex. barnsbördeller sjukdom bör studiemedelsnämndema vid sin merilprövning av förnyadansökan ta hänsyn härtUl. Utredningen föreslår däremot alt del under pågåendetermin skall vara möjUgl att erhålla fuUa studiemedel för resterande del avtermin vid byle från dellidssludier liU heltidsstudier. Ledamoten har ivad avser studiemedlens storlek avgetl ett särskilt yttrande. EnUgtOberger bör de av utredningen föreslagna reglerna för bevU-jande av extrastudiemedel upp tiU nivån för fulla studiemedel för vissa deltidsstuderande nämligen de som vårdar anhörig, har sjukdom eller handikapp ges en generöstillämpning. Oberger uistämmer i utredningens uppfattning att fullastudiemedel enligt nuvarande ordning skuUe ge dessa grupper en ovanligt högskuldsättning men understryker att studiemedel ofta är den enda inkomstkällanför dessa studerande. I avvaktan på sociala förmåner förordar därför Obergeren generös tilldelning av extra studiemedel. ObergerframhåUer också alt oförmånliga återbetalningsregler råder för vissa kategorierav studerande. Handikappade studerande men även andra kategorier studerandeförsenas ofta i studierna med åtföljande högre studieersällning. Oberger anserall utredningen i sill kommande arbete bör överväga möjligheten alt lösaproblemet med den orimligt höga sludieskuldsättningen för vissa studerandegenom införande av förmånligare återbetalningsregler i särskUda faU. 5.5.4Kommitténs för studiestöd åt vuxna (SVUX:s) yttrande belänkande har SVUX avgett yttrande i de delar somrör frågor om studiemedel till deltidsstuderande. SVUXdiskuterar inledningsvis frågan om en avgränsning mellan ungdoms- ochvuxenstuderande. SVUX har för sitt eget utredningsarbete ännu inte tagitstäUning lUl denna gränsdragningsfråga.