prop · FU0337 · 1971-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen föreslår attminimitimanlalel för en universitets-cirkel sänks tUl 20, minimiantaletsammankomster till 10 och minimiantalet studieveckor tiU 10. I de fall därsärskUda skäl kan anföras för ännu kortare universilelscirklar börbidragsfrågan prövas av SÖ från faU tiU faU. Den nuvarande författningen föreskriver alt le- dårenskall ha en kompelens som motsvarar kompetensen hos den som upprällhåUer tjänstsom lektor vid aUmänt gymnasium. Detta krav bör enligt arbetsgruppen ersättasmol ett mer aUmänt formulerat krav på all ledaren skaU äga erforderligaämnesmässiga kunskaper och besitta tiUräcklig skickUghet att leda enuniversiletscirkel. Arbetsgruppen anser det mindre lämpligl all låta kraven påformeU kompelens hos lärare inom en undervisningsform som är så olikauniversilelscirkdns vara vägledande vid fastställandet av ledarkompetens. är taket för bidrag tiU lärararvode . per timme.Andelen statsbidrag har senare ökat tiU av arvodes-kostnaden. Detta haremellertid enligt arbetsgrappen relativt ringa betydelse då arvodesnivån i ettmycket stort antal faU är så hög att av arvodet är täckt dåbidragstaket . Arbetsgruppen anser alt bidragstakel ejbör låsas lill ett i författning eller lillämpningsbeslämmelser fixeratkrontal, ulan utgöras av en viss procentandel av det limarvode som utgår för enviss kategori av universitetslärare. Arbetsgruppen föreslår, all bidragstakelutgörs av av högst del limarvode som utgår liU universitetslektor somavlagt dispula-tionsprov. Även bidraget lill studiematerial bör göras rörligt.Arbetsgruppen föreslår, all bidrag till studiematerial kan ulgå med högst detbelopp som motsvarar en fjärdedel av högsta bidragsgrundande lärararvode. Bidraglill kostnader för resor och traktamenten för kursledare utgår f. n. med 75 %av brutlokostnaden. Men hänsyn tUl önskvärdheten av en ökad geografiskspridning föreslår arbetsgruppen alt bidrag skall ulgå avbruttokostnaderna. För att statsbidrag skall ulgå får deltagarantalet f. n. inleöversliga 20. Enligt arbetsgrappen bör gränsen höjas tUl 25 deltagare medhänsyn liU svårigheten att få lag i kompetenta lärare. Medhänsyn till den starka utveckling som kan förväntas i fråga om avanceradeläromedel, är det enligt arbetsgrappens mening av specieU betydelse att öppnamöjligheter för cirkelarrangörerna alt i viss utsträckning kunna utbytalärartimmar mol t. ex. radio- eller TV-burna avsnitt. Arbetsgrappen föreslårall SÖ medges möjlighet all försöksvis tUlåta sådan användning av de bidragsom normalt avser lärarkostnader, för att vinna sådana erfarenheter som kanligga till grund för en mer genomgripande revidering av bidragsreglerna. IUKÄ:s anslagsframställning /72 framgår följande i samband med SAMSUS:sförsta rapport . Undervåren 1970 har universiteten, folkbildningsorganisationerna m. fl. jfttrat sigöver rapporten. UKÄ anser i likhet med arbetsgruppen och remissinstanserna atluniversiteten kan och bör spela en aktiv roU i det allmänna bildningsarbetetoch alt resurser bör anvisas för att möjliggöra en bättre kontakt meUanuniversitet och folkbUdningsorganisa-lioner. UKÄ föreslår för /72all särskUda kontaktorgan inrättasvid universiteten för samråd meUan representanter för universiteten ocharrangörer av olika typer av extern universitetsutbUdning. Skolöverstyrelsenföreslår i 1971/anslagsframställning att överstyrelsen medges möjlighetall försöksvis tiUåta alt bidrag avsedda för täckningen av lärarkostnader istället får utnyttjas för atl täcka kostnader för radio- och TV-burna avsnitt iundervisningen, att antalet deltagare i en universiletscirkel ökas tUl högst25, att antalet studietimmar i en universiletscirkel skaU vara minst 20 fördeladepå minst 10 sammankomster saml attkravet på ledarens kompelens formuleras så, alt ledaren skaU äga erforderligaämnesmässiga kunskaper och besitta tillräcklig skicklighet alt leda enuniversiletscirkel. Läromeddsulredningensuppdrag innefattar i princip de statliga, kommunala och statsunderstöddaenskilda utbildningar som omfattas av det statliga studiesociala stödet. Igrundskolan har eleverna redan fria läromedd. del av läromedlen utgörs av mer eUer mindre dyrbar utrustning som användsendasl i utbildningsenheten. Denna utrastnmg tillhandahålls normalt avhuvudmannen. Vissa läromedel lUlhandahålls de studerande som gåva eUer låneller åläggs dessa till inköp. Detta gäller huvudsakligen läroböcker ochförbrukningsmateriel. Det är denna senare grapp av läromedel som utredningenbehandlar i delta betänkande. Medfria läromedel avser utredningen alt de studerande i princip ulan egen kostnadhar tUlgång till den materiel som behövs för inlärningen. Fria läromedelbehöver enligt utredningens mening inle innebära att varje studerande erhålleregna exemplar av läroböcker o. d. som gåva. Vissa läromedel tillhandahåUs somnämnts vid utbUdningsenhelen och utnyttjas kollektivt, andra läromedel får destuderande låna individuella exemplar av i själva undervisningen, åter andrafår lånas hem för . I sistnämnda fall kan läromedlentillhandahållas genom bibliotek, läromedelscentraler eUer motsvarande, vilkainte behöver vara direkt knutna tiU utbUdningsenhetema. För att det iverkligheten skaU finnas »fria läromedel» krävs enligt utredningen givetvisalt läromedlen är tUlgänghga i tUlräckligt antal . Enligtdirektiven skaU läromedelsutredningen beträffande den högre utbildningen endastsyssla med »läroböcker av renodlad kurslitteratur-karaktär», såvida utredningeninle finner tungt vägande skäl att beakta ävenandra slag av läromedel. Med högre utbUdning torde i detta sammanhang,framhåller utredningen, ha avsetts universitets- och högskolutbUdning. Motbakgrund av den helhetssyn på den eftergymnasiala utbildningen som kommit tiUuttryck bl. a. i direktiven till utbUdningsutredning (U 68) och 'ideimas arbete finns enligt läromedels-utredningens mening inle vägande skäl allvad gäller frågan om fria läromedel behandla universitet och högskolor på annatsätt än den eftergymnasiala utbUdningen i övrigt. Vidvissa eftergymnasiala utbUdningar är läroböcker av »renodladkurslitteraturkaraktär» av mindre betydelse jämfört med andra slag av läromedd.Mot bakgrund av att utredningen föredrar att betrakta det eftergymnasialaulbUdningsområdet som en helhet, inom vUken en och samma princip bör gäUa ifråga om fria läromedel, finner utredningen det nödvändigt att i principbehandla även andra slags individueUa läromedel än kurslitteratur. Viden del utbUdningar måste de studerande köpa utrastning som inte har karaktär avläromedel. Utgifterna för sådan utrastning kan i en del fall vara betydande.Här måste dock beaktas att utrustningen delvis kan användas i kommande yrkes-och fritidsverksamhet. Utredningen har inte funnit frågan om läckande avutgifter för detta ändamål ligga inora ramen för utredningsuppdraget. Läromedelsutredningenhar funnit det naturligt att vid behandlingen av frågan ora fria läromedel ulgåifrån den indelning av ulbUdningsområdet som kommer tUl ullryck i detsludiesociala systemet. I den mån denna kommer atl förändras på gmndval av U68:s eUer kompetensutredningens förslag bör enligt utredningens mening vid denfortsatta behandlingen av frågan om fria läromedel därav påkallade ändringargöras i de av utredningen föreslagna anordningama. har läromedelsulredningen sökt kartiägga i vUken utsträckning destuderande själva (föräldrarna) får bekosta läromedel. Under1950-talet införde ett flertal kommuner fria läroböcker för realskola ochflickskola. har aUt fler kommuner med gymnasium infört frialäroböcker också för denna skolform. Föratl kartlägga förekomsten av fria läroböcker m.m. för elevema vidgymnasieskolan (exkl. enskilda skolor) genomförde läromedelsutredningen islutet av 1968 en enkät till samtliga 121 kommuner med gymnasium. Även frågorrörande den kommunala VuxenutbUdningen i dessa kommuner medtogs. Undersökningenavsåg förhåUandena /69). Uppgifterna kompletteradeshösten 1969. Situationenbeträffande fria läroböcker i gymnasiets ungdomsutbildning /70anges i tabeU 9. Förekomsten av fria läroböcker i /70 kommimer avkommuner av elever (gåva ochlån)" 78 64 62 Penningbidrag 19 16 19 Varkenfria eller penningbidrag 25 20 18 Summa 122 100 100 ' I regel tillhandahälls böckerna som gåva. En delkommuner har valt att i största möjliga utsträckning tillhandahållaläroböckerna som län. Kommunerna tillämpar samma principer för gymnasiet ochfackskolan. Däremot förekommer del att yrkesskolan behandlas särskilt. I någrafall har man fria läroböcker i yrkesskolan men inte i gymnasiet, i något faUtvärtom. Av de 25 kommuner som vid undersökningstiUfäUet inte hadenågon form av fria läroböcker hade 12 beslutat införa fria läroböckereller penningbidrag fr. o. m. /71. Förbrukningsmaterielvar beträffande gymnasiet fri i nära hälften av kommunerna /69.Fria räknestickor, fria ritbestick och fria skyddskläder var däremot mindrevanliga. Ettsamband meUan förekomst av fria läroböcker och fria individuella läromedd i övrigtkan konstateras. De kommuner som har fria läroböcker har sålunda ofta ocksåfria läromedel generellt. Endast ettfåtal kommimer gav enligt enkätsvaren elevema den skönlitteratur som ärobligatorisk i ämnena svenska och främmande språk samt bredvidläsningslitteraturoch lexika som gåva. Det var dock vanligt alt skolan tillhandahöll dessaböcker som lån. Endast eltmindre antal av kommunerna med vuxenutbildning hade /69 frialäroböcker. När det gäUer utbUdning enligt gymnasiets läroplan var antalettio. I samtiiga fall var det därvid fråga om kommuner som hade frialäroböcker för eleverna i gymnasiets ungdomsutbildning. Fr.o.m. läsåret1969/70 har och flera andra kommuner rant infört frialäroböcker för vuxna. I tre länförekom med något undantag fria läroböcker vid skolor läsåret1968/69. På några håll har elevema möjUghet alt köpa kurslitteraturen tUlreducerat pris. För andra utbUdningar huvudsakligen folkhögskolor,lanthushåUsskolor och lantbruksskolor gäller i regel att huvudmannen intetUlhandahåller fri kurslitteratur eller fri förbrukningsmateriel. Genomolika undersökningar har läromedelsutrednmgen sökt uppskatta även målsmännensresp. de studerandes utgifter för läromedel vid olika utbUdningar.Undersökningarna avser i regel /69. De omfattar bortsett frångymnasieskolan endast ett fåtal typfall inom varje utbildning. De resultatsom redovisas av utredningen utgördärför inle några säkra medelvärden för de olika utbUdningarna. genomförde en enkät till de 52kommuner som 1968 utnyttjade för sin ekonomiska redovisning.Enkäten avsåg bl. a. utgifterna för läroböcker och övrig fri skolmateriel åren1967 och 1968 för och gymnasieskolan. En del av kommimer-nautnyttjade dock först . De deltagande kommunernautgör aUtså inte ett slumpmässigt urval. Avde 52 kommunema besvarade 45 enkäten. Av dessa hade samtligagrundskola (i en del fall dock inte helt genomförd), 38 gymnasium, 25 fackskolaoch 41 yrkesskola. Tabell10 visar medelvärden för utgiftema på kontona »fria läroböcker» och »övrig friskolmateriel». Den sista posten är vad som brakar kallas förbrakningsmateriel. Utgifterna per elev för fria läromedel 1968 (kr.) övrig Läroböcker skolmateriel Summa "Gymnasiet' Yrkesskolan' "Endast kommuner med minst årskurs 8 har medtagits här. ' Inkl. fackskola i endel fall. ' Medeltal för sex kommuner. 'Vid beräkningama har för varje kommun de totala kostnaderna slagits ut påantalet elever i hellidskurser. Detta innebär att dessa elevers genomsnittligautgifter har blivit överskattade, eftersom även deltidsstuderande oftaförekommer. Vidberäkningama av de angivna värdena har av olUca anledningar inte aUa kommunermed aktueU skolform ingått. Beträffande »övrig fri skolmateriel» har förgymnasieskolans del vid beräkningarna endast de kommuner som redovisatutgifter medtagits. Då omfattningen av den materiel som är fri i gymnasieskolanvarierar ger uppgiftema här inte medelutgiften för tillhandahållande av allförbrukningsmateriel fritt. Kostnademaför läroböcker i yrkesskolan varierar kraftigt meUan olika UtbUdningslinjer.Vid vissa av dessa förekommer läroböcker i ringa utsträckning. kommuner med fria läroböcker i form av gåva eUer med penningbidrag harberäknat lärobokskostnaderna per elev och år för olika årskurser och linjer(grenar) i gymnasiet och samt i en del faU även för yrkesskolan. Deberäkningar som utredningen tagit del av tyder på att kostnaden per elev i t.ex. gymnasiet i regel varierar mellan ca 250 och , främst beroende påskiUnader mellan Den tekniska linjen har högre lärobokskostnader än övrigalinjer. Det är svårt att ange ett genomsnittsvärde för hela gymnasiet. Ett sådanttorde dock ligga meUan 300 och . per elev och år. Ersättningarvid samverkan på skolväsendets område. Enligt skoUagen är kommun sommottar elever från annan kommun berättigad lUl ersättning för kostnaderna förundervisningen från de berörda kommunema. Ersättningsbeloppen faststäUs avKungl. Maj:t och justeras . ger förslag till beloppensstorlek på grundval av egna undersökningar av kostnaderna. Ersättning för frialäroböcker och annan fri undervisningsmateriel i gymnasium och fackskola /70 med nedan angivna belopp per elev och läsår, om inte kommunernakommer överens om andra ersättnings-bdopp. För yrkesskolan finns inteersättningar faststäUda. Gymnasiet, teknisk tillvalsgmpp ellerteknisk Unje 440 Fackskola,teknisk linje 440 Gymnasiumoch fackskola i övrigl 365 Beträffandehellidskurser i yrkesskolan har kommunförbundet rekommenderat kommunerna altanvända ersättningsbeloppet . Förden kommunala gymnasiala VuxenutbUdningen är det svårt att ange de studerandesutgifter för läromedel. Endasl elt fåtal kommuner har som nämnts infört frialäromedel här. Eftersom omfattningen av studierna varierar starkt mellan olikadeltagare är del svårt atl uppskatta en genomsnittskostnad. Stockholmsstad beräknade kostnadema 1970 för fria läromedel inomVuxenutbUdningen. För elever vid vuxengymnasium har elevkostnaden uppskattatstUl . för läroböcker och . Föryrkesskolans deltidskurser är motsvarande belopp . i båda fallen. Förvissa övriga kvantitativt mera betydande utbildningsvägar redovisas destuderandes läromeddsutgifler i tabell 11. Elevernas genomsnittliga utgifter för läromedel vid vissautbildningar /69. Belopp i kr. Anm.Uppgifter har inhämtats från endast elt fåtal skolenheter för varie skolform. Utöver i tabeUen angivna utgifler för läromedel harelevema i flera fall utgifter för skyddskläder, studieresor m. m. Utredningenredovisar även vissa undersökningar som avsett alt belysa läromedelsutgifternaför de studerande vid högre utbildningsanstalter. Utredningens material ärhämtat bl. a. från egna undersökningar beträffande utbildningslinjer vid vilkade studerande erhåller studiemedel. Uppgifteraaför universUetens filosofiska fakulteter och flertalet högskolor avser i regelförhållandena /68. I redovisningen har i princip endasl medtagitsgrandlilteralur (»grundbok», »slombok»). Resultaten från de aktueUaundersökningarna redovisas i tabellerna 12 och 13. Då utgifterna för kurslitteraturför en viss utbUdning eUer ett visst universitetsämne kan variera starkt mellanolika läroanstalter är det svårt alt ange några säkra medeltal, särskilt för defUosofiska fakulteterna. Även här gäUer att de studerande kan ha medutbUdningen förenade utgifter för annan materiel än läromedel, t. ex. visspersonlig utrastning. Nominella kostnader för kurslitteratur ivissa universitetsämnen och vid vissa högskolor m. m. /68 enligtuppgifter inhämtade av läromedebutredningen. Belopp i kr. Skola/utbildning Kostnad Medicinsk fakultet 450'' Gymnastik- och idrottshögskolor 500 Lärarhögskolor: klassläramtbildning 600700* för 6 000 sidor skönlitteratur. ' Uppgifterna avser i utbildningen. " Uppgifterna avser det första läsåret och innebärtroligen en överskattning. De angivna beloppen är avrundade till närmaste50-tal. De bygger på elt litet urval. I flera fall är uppgifterna osäkra. I endel fall utgör beloppen uppskattningar gjorda av utredningen med utgångspunkt ivissa inhämtade uppgifter. Elevernas genomsnittliga utgifter förläromedel vid vissa utbildningar med studiemedel /69 enligtläromedelsutredningens undersökningar. Belopp i kr. Skola/utbildning litteratur läromedeli Summa Förskoleseminarier 200 125" 325 Seminarium för huslig utbildning utbildning avbarnavärdslärare hushållslärare textiUärare ekonomiföreständare Utbildning av medicinsk-tekn.ass.'' "arbetsterapeuter' ° Anm. Uppgifter har inhämtats frän endast ett fätalskolenheter per skolform. " Skrivmateriel m. m. ' Inkl. materiel för målning och modellering, slöjd m. m. * Huvudsakligen materiel för vävnad och sömnad. " Ingår i yrkesskolan. ° Huvudmannen betalar i en del fall helt eller delvisstudieUlteraturen. ' Ingår delvis i yrkesskolan. Utredningen erinrar om att en grundläggande strävan isvensk utbUd-ningspolitUc varit att ge aUa barn och ungdomar reella möjlighetertUl studier, bl. a. genom insatser på det studiesociala området. En princip forden statiigt eller kommunalt ordnade utbUdningen har länge varit atttUlhandahåUa denna kostnadsfritt. Fria läroböcker och andra läromedel harinförts i den obligatoriska skolan och i många kommuner också i gymnasieskolan.Inom högskolutbildningen förekommer praktiskt taget inte aUs fria läromedd. Utredningen anför flera skäl för ett system med helt frialäromedel. Beträffande ungdomsulbUdningen kan enligt utredningen anförasönskemålet att ekonomiskt stödja föräldrar med studerande ungdom. Det framstårvidare som en orättvisa att eleverna i gymnasieskolan endast i vissa kommunerhar fria läromedel. När det gäUer vuxenutbildningen är det enligt utredningensmening av vikt atl så långt möjligt undanröja de ekonomiska hindren förstudier. Elt införande av fria läromedel kan därtUl medförarationaliseringsmöjligheter genom bättre in-kÖpsvUlkor och effektivaredistribution tUl följd av samlade inköp. Detprincipiella huvudargumentet för utredningen i frågan om fria läromedel är dockatt läromedlen är en integrerad del av utbUdnings-resursema. Detta innebäreitiigt utredningens uppfattning alt de studerande bör ha tUlgång tUlnödvändiga läromedel på samma sätt som till övriga för utbUdningen erforderligaresurser. Ett allmänt mål bör härvid vara ätt de studerande inte skall behövaha några egna utgifter för läromedel, som de ulan svårigheter skaUkunna få tiUgång tiU sådana då det erfordras för genomförande av utbUdningen.Den rätt tiU läromedel för elevema som gäUer i bör enligt utredningensuppfattning gälla även inom övriga delar av utbUdningsväsendet. LäromedelsutredningensprincipieUa uppfattning är således att de för UtbUdningen nödvändiga läromedleni lUchet med övriga resurser bör tUlhandahåUas de studerande kostnadsfritt.Delta bör gälla inom såväl den gymnasiala som den eftergymnasiala utbUdningenoch såväl img-domsstuderande som vuxenstuderande. Läromedelsutredningenföreslår alt fria läromedel införs i samtliga gymnasiala skolformer för såvälungdomsutbUdning som vuxenutbildning. Utredningen innefattar häri ävenenskilda skolor Uksom folkhögskolan. Detbör ankoinma på huvudmannen att avgöra vUken form för fria läromedel som ivarje enskUt fall är den mest rationella. Utredningen behandlardärefter två huvudformer för finansieringen av läromedelskostnaderna. Den enaär penningbidrag tUl målsmännen eUer de studerande för köp av läroböcker m.m.,dvs. höjda studiebidrag dier specieUa bidrag. Den andra är att huvudmaimendirekt köper in läromedlen. Läromedelsutredningenförordar att huvudmannen kostnadsfritt tillhandahåller läromedlen. Dettabehöver enligt utredningen givetvis inte innebära att huvudmannen helt står förkostnaderna. Utredningen tar härefterupp frågan om fördelning av läromedels-kostnaderna och erinrar därvid, vadgäller kommunala utbildningar, bl. a. om den översyn av statsbidragssystemetsom pågår samt förhällandet mellan ett system med fria läromedel ochskatteutjämningssystemet. Med hänsyn till dels den starka integrationen meUankostnaderna för läromedel och övriga UtbUdningskostnader, dels de pågåendeöverläggningarna om statsbidragen tUl del kommunala skolväsendet harutredningen inle ansett det möjligt att lägga fram förslag om fördelningen avde finansieUa insatserna för fria läromedel meUan stat och kommun. VidenskUda utbUdningar bör enligt utredningen möjUghetema att tUlhandahåUa ochfinansiera läromedel tiUgodoses inom ramen för statsbidraget. Vid statligautbUdningar där studiehjälp utgår bör likaså fria läromedel införas. Läromedelsutredningenanser att fria läromedel i princip bör införas också inom den eftergymnasialautbUdningen. För denna gäller en eventuell utvidgning av de samhäUeligainsatserna huvudsakligen kurslitteratur. Övriga läromedel bekostas ochtiUhandahålls i regel av huvudmannen. Sammanfattningsvisanför utredningen beträffande fria läromedel på studiemedelssystemets områdeföljande. Oberoende av själva frågan om finansieUa insatser från det allmännassida för att minska de studerandes läromedelskostnader är det av grundläggandebetydelse för att fria läromedel i realiteten skall kunna förehgga att eltsystem skapas som möjliggör att adekvata läromedel finns tUl hands vid rätttidpunkt och i erforderlig omfattning. Utrednuigen har i avvaktan på resultatenav vissa pågående undersökningar m. m. och utredningens egna fortsattaöverväganden i hithörande frågor inte ansett sig kunna lägga fram konkreta förslagrörande fria läromedel på eftergymnasial nivå. Utredningen avser all senareåterkomma tiU dessa frågor. Utredningenredovisar i ett särskUt avsnitt vissa beräkningar av de kostnadsmässigaeffekterna av ett syslem med fria läromedel. För utbUdningen inomsludiehjälpssyslemets område uppskattas därvid de totala /72 tUl ca 82 mUj. Huvudparten härav fäUer påprimärkommunala utbildningar. Utredningen framhåller dock alt merkostnadernabUr mindre eftersom fria läromedel f. n. är införda i det övervägande antaletfackskolor och gymnasier. Detråder enighet bland remissinstanserna om utredningens motiv för ett system medfria läromedel. delar utredningens uppfattning all deför utbildningen nödvändiga läromedlen i likhet med skolans andra resurser börtillhandahållas eleverna kostnadsfritt. Kommunerna har också i praktiken visatatt man lokalt har samma synsätt. noterar medsärskild tillfredsställelse den föreslagna förbättringen i studiesocialtavseende för de vuxenstuderande. TCO delar utredningens principiellauppfattning. Samma betraktelsesätt måste självfallet gäUa för såväl dengymnasiala som den eftergymnasiala utbUdningen och för såväl ungdoms- somvuxenstuderande. gör sitt tillstyrkande beroendeav att överenskommelse kan träffas om fördelningen av reformens kostnader. Utredningenhar föreslagit atl fria läromedel införs i gymnasieskolan samt i de kommunalaskolorna för vuxna. Den föreslagna omfattningen har vunnit giUande hosremissinstanserna. Förslagel tillstyrks av bl. ,, statens läroboksnämnd, , statskontoret,lantbruksstyrelsen och TCO. LO tUlstyrker förslaget vilket organisationen dockanser ha en begränsad räckvidd. pekar på att det inle framgår av betänkandet om förslagenavses all omfatta även deltidsstuderande och kortlidsstuderande. Enligt nämndensmening bör även dessa grupper inbegripas i systemet med fria läromedel. Fråganom formerna för fria läromedel har föranlett uttalanden från fleraremissinstanser. Utredningens uttalande att del bör ankoinma på huvudmannen attavgöra vUken form för fria läromedel som i varje enskilt fall är den mestrationeUa har fåll slöd av bl. Förbundetframhåller all läromedlen i princip bör betraktas som en gemensam resurs iskolan. Det måste få bli en lokal bedömning i kommunen vilka läromedel someleverna skall ha som gåva och vilka läromedel som efter användandet kan återgåtill det centrala läromedelsförrådet. förutsätterall den enskilde huvudmannen själv får avgöra vilket system som är del lämpligaste. Skolöverstyrelsenanser all vissa läromedel bl.