prop · FU0338 · 1971-12-31 00:00:00 — a. företrädare för allmänna samhällsintressen,företrädare för skolans huvudmän, personal och elever saml företrädare för beteendevelenskapligforskning. Nämnden bör få till uppgift all såsom rådgivande organ inomskolöverstyrelsen bereda ärenden om pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete, däri inbegripet utvärdering av arbetet i skolan. Avnaturliga skäl är del inle möjligt för styrelse alt meraingående behandla dessa ärenden. I fall som verkels styrelse bestämmer bör detvara möjligt all i nämnda ärenden delegera beslutanderätten lill nämnden. AnslagentiU pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete har ökat mycket kraftigtunder senare år och mer än fyrdubblats /68. Inom dessaanslag ryms medel såväl till kortsiktiga, konkreta projekt, t. ex. utarbetandetav arbelsinslruklioner, som lill långsikliga projekt av övergripande art som isig rymmer ell antal delundersökningar. ResiUlalen av det mer konkretautvecklingsarbetet kan jämförelsevis enkelt tillgodoföras undervisningendirekt. Däremot kan resultaten av den långsiktiga ulbUdningsforskningen varasvårare att föra ut till de på fältet verksamma. Jag avser därför all vadgäller skolforskningen föreslå Kungl. Maj:l atl uppdra ål altinkomma raed förslag till hur denna s. k. återkoppling skall kunnasäkerställas. Ulbildningsforskningbedrivs i dels vid universitetens pedagogiska, psykologiska ochsociologiska institutioner och de större lärarhögskolornas pedagogiskainstitutioner, dels i anslutning till större statliga utredningar inomutbildningsområdet. Personal anställs för särskilda forskningsmedel, somdisponeras av främst , universi- tetskanslersämbelel,statens råd för samhällsforskning och riksbanksfon-den. Ävenora utbildningsforskningen expanderat starkt , finns det fleraangelägna forskningsområden som hittiUs inte beaktats tiUräckUgt. a. förskolpedagogiken och vuxenpedagogiken. Beträffande det senare områdetavser pedagogikutredningen att lägga fram ett särskilt förslag. Yrkespedagogiskforskning liksom forskning kring de praklisk-esletiska ämnenas pedagogik ochmetodik förekomraer ännu så länge i ringa omfattning. En angelägen uppgift för UlbUdningsforskningenär vidare del universiletspedagogiska området som först blivitföremål för systematisk forskning. Den pedagogiska forskningen har också förstpå senare tid tagit upp frågor som rör individernas förhållande till samhället,s. MöjUghetemaatt bedriva pedagogisk forskning är beroende av tillgången på utbildadeforskare. Tillströmningen tiU forskarutbildning i pedagogik har ökat kraftigtunder senare år. För alt forskarutbUdningen skaU kunna bli effektiv måstehandledningsresurserna förslärkas. Handledningsresursema för forskamtbildningbör fömtom genom de organisatoriska åtgärder som jag avser all förorda i delföljande ökas genom att fasta forskartjänster successivt inrättas. I sin anslagsframstäUningför /72 har universitetskanslersämbetet föreslagit att delinrättas en professur i internationell pedagogik, personlig för professorn vidlärarhögskolan i . Jag förordar all en professur ipedagogik inrättas vid i . I annatsammanhang bör Husen utnämnas till förste innehavare av professuren. Därmedblir det möjligt för Husen att ägna sig åt forskning kring inlernalionella ulbUdningsfrågor.Medel för denna tjänst och för forskning och aUmäntinstitutionsarbete har i prop. 1971: 1 (bil. 10 s. 268) beräknats underanslaget SamhäUsvetenskapUga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal.Jag vill vidare erinra om all jag i nyssnämnda proposition (s. 335) beräknatmedel för extra ordinarie tjänster som forskare under anslagetSamhällsforskning. Frågan om inrättande av sådana tjänster kommer senare altprövas av Kungl. Del ankommer på statens råd för samhäUsforskning allfördela tjänsterna på ämnesområden så alt utbildningsforskningen tillgodoses iden utsträckning som är möjlig. I del följande kommer vidare medel alt beräknasför bl. a. en ordinarie tjänst som biträdande professor i pedagogik vidlärarhögskola. Resursemaför forskamtbildning kommer all kunna ökas, om forskningspersonal som ärverksam inom den statiiga uppdragsforskningen engageras i forskarutbildning.Statligt finansierad uppdragsforskning rörande utbildningsfrågor bör enligtmin mening i regel bedrivas vid institutioner vid universitet ochlärarhögskolor. Det är vidare väsentligt alt lärarhögskolornasforskningspersonal kan användas för forskamtbildning. Jaganser därför att sådan personal vid lärarhögskola bör kunna las i anspråk förforskarutbildning som anordnas av universitet. I enlighet med utredningensförslag avser jag att föreslå Kungl. Maj:t all förordna att det skall åliggaforskare, som avlönas med medel från bl. a. anslagen till pedagogisktutvecklingsarbete, alt inom ramen för forskningsuppdraget meddela undervisningoch förrätta examination inom forskarutbildning samt handleda studerande somdeltar i sådan utbildning. Pedagogikutredningenhar haft i uppdrag alt särskilt undersöka de frågor som hänger samman med denbarn- och ungdomspsykologiska forskningen. Denna forskning, som f. n. lillövervägande del bedrivs i anslulning lill de pedagogiska institutionerna, ärenligt min mening ell viktigt område för samarbete mellan lärarhögskol- ochuniversitetsinstitutioner för pedagogik. Dessa institutioner bör därför vidfördelning av medel för forskning i ökad utsträckning tillföras personal och materielm. m. för barn- och ungdomspsykologisk forskning. UlbUdningsforskningfinansieras f. n. i stor utsträckning genom särskilda forskningsanslag.Utredningen anser atl resursema för uppdragsforskning fortsättningsvis bör öka.I fråga om lokaler för uppdragsforskning har utredningen pekat på möjlighetenalt tillgodose behoven genom anordnande av s. k. forskningsstalioner i nära anslulningliU pedagogiska institutioner. Stora behov av lokaler för uppdragsforskningföreligger enligt utredningen inom det pedagogiska området. Frågan omforskningsstationer har emellertid betydelse också när det gäller forskninginom många andra områden, bl. a. på det SamhäUsvetenskapUga fältet. Behovet avlokaler av della slag bör bedömas av de berörda myndigheterna, bl. a. ianslutning tUl det fortlöpande utvecklingsarbete som pågår i fråga om deallmänna principerna för lokalplanering. Formema för finansieringen avlokalerna har givelvis betydelse för dessa bedömningar. Del ankommer på deorgan som deltar i planeringsarbetet alt ta upp utredningens förslag tillnärmare prövning. Med hänsyn härtiU bör stäUning nu inle tas tiU deorganisatoriska frågor, bl. a. vad gäUer formerna för förvaltning avlokalerna, som utredningen aktualiserat. 2.3.2Pedagogisk utbildning m. m. Nuvarandesystem med olika utbildningsanstalter för olika lärarkategorier kan rymmarisker för att utbildningarna för skilda slag av lärare isoleras från varandra.Genom samordningsåtgärder inom lärarutbildningen av pedagogisk, organisatoriskoch lokalmässig art bör del vara möjUgt all främja den helhetssyn på läramtbildningsuppgiflen,som är förutsättning för framgångsrikt arbete i skolan. En ökad samverkan mellan olika slag av lärarutbildning på delområde som mest präglas av yrkesgemenskapen, den praktisk-pedagogiskautbildningen och del därtill knutna forsknings- och utvecklingsarbetet ipedagogik, är därför enligt min mening av stor betydelse. I samband med 1967års läramlbildningsreform (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143) uttaladeföredragande departementschefen alt den samordnade utbildningen av klasslärareoch ämneslärare vid lärarhögskola borde inbegripa utbildningen av ävenandra lärarkategorier. Enligt beslut av Kungl. Maj:t skaU de yrkespedagogiskainstituten i , , , och samordnas med berördalärarhögskolor . När det gäller utbildningen av lärare i s.k.övningsämnen fattade statsmakterna (prop. 1970:25, SU 1970: 108, rskr1970: 272) principbeslut att den praktiskpedagogiska delen av utbildningen avlärare i musik skulle förläggas lill lärarhögskolor. I särskild proposilionangående musikutbildning m. m. denna dag föreslår departementschefen dels atlen provisorisk utbildning av lärare i musik och annat ämne skall komma lill slånd,dels all dessa lärares praktisk-pedagogiska utbUdning skall anordnas inom lärarhögskolorganisationenmed början . Utbildningen av lärare i bl. a. tecknmg,gymnastik, trä- och metallslöjd, textilslöjd, hemkunskap, barnkunskap,familjekunskap, konsumenlkunskap och dramatik utreds av lärarulbildningskommiltén. All lärarutbildning börbedrivas i kontakt med pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete. Härigenomökar möjligheterna alt hos de blivande lärarna utveckla intresse för atlförnya, utveckla och förbättra undervisningen med beaktande av forskningensframsteg och utveckling. Även om de olika slagen av läramtbildning i ,, , , och samordnas på sätt som jag angett idel föregående, kommer en stor del av lärarutbildningen på andra orter attsakna lokal anknytning till pedagogiska forskningsinstitutioner. Ett regionaltsamarbete bör därför komma till stånd, så att kontakt meUanutbildningsforskning och alla slag av lärarutbildning inom en region skapas.Jag avser alt i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t atl uppdra ålskolöverstyrelsen att inkomma med förslag i fråga om formerna för ett sådantregionalt samarbete. Enlärares utbildning kan betraktas som en för honom ständigt pågående process,där grundutbildningen avser endasl den första fasen. I grundutbildningen vidlärarhögskola ingår fyra huvuddelar, nämligen ämnesstudier, pedagogik, ämnesmelodikoch praktik. Alla dessa fyra delar bör återfinnas i den fortsatta utbildningenmen i regel i andra proportioner än i grundutbildningen. Utredningensundersökningar har visat, alt elt stort antal lärare och lärarutbildarebedriver fortsatta studier i pedagogik som ett frivilligt inslag i egenfortbildning. Det framstår därför som mycket angelägel att forlsall utbildningi pedagogik kan erbjudas lärarepå ett sådant sätt, att utbildningen lätt kan bygga på tidigare lärarutbildningoch erbjudas i anslulning lill övrig läramlbildningsverksamhel. Utbildning ipedagogik vid lärarhögskola bör därför enligt min mening kunna utgöra bas förfortsatt utbildning vid filosofisk fakultet inom ämnesområdet pedagogik. Delbör uppdras åt utbildningsmyndighelema atl vid utformningen av studieplanernase lill att detta blir möjligt. Pedagogikutredningenhar haft lUl uppgift alt pröva frågan om en vetenskaplig utbildning i ämnesmetodik,som kan ge behörighet till lektorstjänst i gymnasieskolan. Jag ansluter mig lillutredningens förslag alt åtgärder bör vidtas för alt stimulera forskning kringämnesmetodiska problem. Jag tillstyrker därför att en ämnesmetodiskforskarutbildning som leder fram liU doktorsexamen vid samhäUsvelenskapUgfakultet kommer till slånd. Den bör, som föreslagits, innehåUa tre huvuddelar,nämligen ämnessludier, pedagogik och ämnesmetodik. Relationerna mellan dessadelar bör kunna växla beroende på ämnets art. Jag avser alt i annat sammanhangföreslå Kungl. Maj:t att uppdra åt universitetskanslersämbetet all i samråd medskolöverstyrelsen faststäUa studieplaner för försöksverksamhet medämnesmetodisk forskarutbildning i ett begränsat antal ämnen. Utredningen hartagit upp även frågan om utbildning i undervisningsteknologi m. ra. Jag villerinra om alt utbildning i pedagogik kan anordnas enligt alternativastudieplaner efter universitetskanslersämbetets bestämmande. Vidsidan om forskning och undervisning har institutionerna för pedagogik atlsvara för vissa specieUa uppgifter av servicekaraktär. Kostnader som ärförenade med institutionernas åtaganden utanför institutionerna bör belasta denverksamhet som servicen omfattar. Jag avser alt senare föreslå Kungl. Maj:t attbemyndiga alt utfärda anvisningar beträffande ersättningtill statsverket för viss uppdragsverksamhet vid lärarhögskoloma. 2.3.3Organisation m. m. Institutionernaför pedagogik vid lärarhögskolorna har tiUkommit för att möta behovet av pedagogikutbildningsaml pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete framför aUt inom de områdensom berörs av högskolomas lärarutbildning, nämligen den obligatoriska skolanoch det friviUiga skolväsendet. Vid den läramtbUdningsreform, som genomfördesden (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143), beslöts att lärarhögskolomaliksom tidigare skuUe lyda under som central myndighet.Förekomsten av vetenskapliga institutioner för pedagogik vid lärarhögskolornabedömdes vara en nödvändig fömtsättning för ett fortsatt framgångsrikt arbetepå skolväsendels utveckling. viddessa institutioner har, bl. a. genom konlaklema med , kunnatlänkas in på för utbildningsväsendet aktuella problemfält och forskningen hartillfört skolväsendet värdefulla rön. Pedagogiken i lärarutbildningen och deövriga komponenterna i denna utbildning, särskilt metodiken och praktiken, harunder enhetlig lokal och central ledning kunnat knytas samman. Vidgadeuppgifter i utvecklingsarbetet har tiUförts lärarhögskoloma genom högskolomasfortbildningsavdelningar. Ansvar för ytterligare läramtbUdningar kommer attåvila lärarhögskolorna. Del är därför väsentligt att de pedagogiska institutionemavid dessa högskolor med hänsyn till pedagogikens stora betydelse för alllärarutbildning får behålla sin centrala ställning inom lärarhögskolorganisationen. Av stor betydelse förarbetet vid pedagogikinstilulionerna vid större lärarhögskola har anknytningenmellan lärarhögskola och universitet varit. Professor och biträdande professorvid lärarhögskola är ledamot av samhällsvetenskaplig fakultet och skallfullgöra viss del av sin undervisning som universitetsundervisning. Deuppgifter i utbildningen av blivande lärare inom skolväsendel, som universitetenspedagogiska institutioner hade tidigare, har numera minskals genom all denobligatoriska utbildningen i pedagogik för lärare ges endast vidlärarhögskolor. Universitetsinstitutionerna har dock fortfarandebetydelsefulla uppgifter inom skolforskningen. har också andravikliga arbetsområden för dessa institutioner tillkommit. Utbildningsforskningbedrivs således vid både universiteten och lärarhögskolorna. Försök lillgränsdragning meUan institutionerna med hänsyn tUl olUca delar avforskningsfältet har enligt pedagogikulredningen ofta visat sig omöjliga ellerolämpliga all genomföra. Vuxenpedagogisk forskning som tidigare ansetts ankommafrämst på universiteten kan t. ex. knappast längre ses som en renodlad universilelsuppgifti ell läge då lärarutbildningen alltmer inriktas mot uppgifter inomvuxenundervisning. Den nuvarande forskningen vid universiteten kring s. k.industripedagogik kan inle heller isoleras från den yrkespedagogiskautbildning och forskning som ligger nära lärarhögskolornas intresseområde.Gränserna mellan universitets- och lärarhögskolinstitulionerna är och måstevara oskarpa. Den nödvändiga arbetsfördelningen kan inle åstadkommas genom attinstitutionerna tilldelas speciella, från varandra helt skilda arbetsuppgifter.Samverkan över institutionsgränserna synes vara den enda framkomliga vägen föralt nå en rationell arbetsfördelning. Institutionervid universiteten kan för vissa gemensamma angelägenheter bilda en inslilutionsgrupp.De för gmppen gemensamma angelägenheterna handhas därvid av elt institulionsgmppskollegiumoch en inslitu-tionsgmppsprefekt. har föreslagit attprinciperna för institutionsgmpp tiUärapas på de pedagogiska institutionema viduniversitet och större lärarhögskola. och avgemensamma angelägenheter bilda en inslilutionsgrupp för pedagogik. Utredningensförslag innebär vidare, alt Kungl. Maj:t skall föreskriva vilka ärenden, somskall handläggas som gemensamma angelägenheter. Enligt utredningens mening börman därutöver, alltefter de lokala förutsätlningarna, till gemensammauppgifter kunna hänföra även andra angelägenheter än dem som Kungl. Graden av samordning bör bestämmas av de speciella förhåUandena på varjestudieort. Hosremissinstanserna finns i stort sett två uppfattningar företrädda. En minoritetmenar att lärarhögskolorna själva bör kunna få anordna grundläggande utbUdningoch forskarutbildning i pedagogik enligt kungörelsen om utbildning vid defilosofiska fakulteterna ulan organisatorisk samverkan med universiteten.Övriga remissinstanser, som utgör flertalet, är positiva till samverkan, oftamed tillägget all universitet och lärarhögskola bör ha ell lika stort infljtandeöver inslilutionsgruppen. I likhetmed utredningen och majoriteten bland remissinstanserna anser jag allinstitutionerna för pedagogik vid större lärarhögskola och universitet börsamverka. Det ankommer på Kungl. Maj:t all meddela de bestämmelser som fordrasför en sådan samverkan. Utgångspunkten bör härvid med hänsyn till vissauttalade önskemål om Uka stort inflytande för båda de berörda institutionerna vara i huvudsak följande. vid universitet vid lärarhögskola på universitetsorten (samverkandeinstitutioner) skall fr. o. m. gemensamt fuUgöra följande uppgiftersom ankommer på institutionerna, nämUgen uppgifter som avser forskning, forskarutbUdningvid , studieplaner för grundläggandeutbildning i pedagogik vid filosofisk fakultet och för utbildning i pedagogik vidlärarhögskola, annan central fråga rörande utbildningen i pedagogik samlförslag lill årliga anslagsframställningar. Även i övrigl bör institutionerna istörsta möjliga omfattning samverka vid fullgörandet av sina uppgifter.Motsvarande bestämmelser bör gälla dels i och iMalmö, dels den blivande högskolenhelen iLinköping och i . För handhavandetav de uppgifter som skall fullgöras av de samverkande institutionerna gemensamtskall finnas en särskild inslilutionsgrupp för pedagogik. Den närmastetillsynen över verksamheten vid särskild inslilutionsgrupp för pedagogik börutövas av konsistoriet och rektor i samråd. Den högstatillsynen över verksamheten vid sådan särskild inslilutionsgrupp bör utövas avuniversitetskanslersämbetet och med den fördelningen att universitetskanslersämbetetär huvudlillsynsmyndighet för utbildningen och forskningen i pedagogik vidfilosofisk fakultet och huvudtillsynsmyndighel för utbildning,forskning och annan verksamhet vid lärarhögskola. Institulionsgruppsprefektbör utses av konsistoriet och rektor i samråd bland deordinarie lärare som tillhör inslitulionsgruppen. Närmare föreskrifter omförvaltningen av de gemensamma angelägenheterna bör meddelas i Kungl. Maj:lsbeslut om bildande av inslilutionsgruppen i fråga. Personalvid lärarhögskoUnslilution och universitetsinstitution bör kunna tjänstgöraöver institutionsgränserna. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:tatt förordna all lärare och annan personal vid här avsedd läroanstalt fåråläggas atl fullgöra del av sina åligganden vid annan läroanstalt än den därhan är anställd. Jag kommer all föreslå Kungl. Maj:l att även i övrigl vidta deåtgärder som enligt utredningen behövs för all underlätta lärares tjänstgöringvid båda institutionerna. Planeringenav lokaler för de pedagogiska institutionerna påverkas av flera faktorer. Destuderande kan ha behov av alt nå annan undervisning parallellt med pedagogiksludierna.Della gäller enligt pedagogikutredningen utbildning där de studerandeföljer undervisningen i flera ämnen parallellt, nämligen teori och metodik iolika ämnen samt pedagogik. Av betydelse i detta sammanhang är också behovetatt i innehållsligt avseende samordna utbildningen i pedagogik med annanutbildning. Lärarhögskolornas studieplaner är uppbyggda kring en djupgåendesamverkan meUan framför allt pedagogik, metodik och praktik. Därför ansespedagogikundervisningen i lärarutbildningen knappast kunna i någon störreutsträckning vara lokalmässigt skild från den övriga utbildningen vidlärarhögskolorna och de institutioner, där tillämpningsövningar kangenomföras. Universitetsinstitutionerna har ett behov som är likartatlärarhögskolornas, men eftersom man vid universitetens pedagogikinstilutioner iflertalet fall torde kunna räkna med atl la de studerandes hela arbetstid ianspråk är kravet pä närhet lill olika lokaler inle så påträngande som vid lärarhögskolorna. Isitt remissyttrande över utredningens förslag har anfört bl.a. all gemensamma lokaler för institutionerna för pedagogik avses bli uppfördai nybyggnaderna för lärarhögskolorna i , () och . Vidareprojekteras en nybyggnad för i på Vallaområdet, ditockså högskolenheten avses bli förlagd. Möjligheterna lill en lokalmässigsamordning av lärarhögskolornas och universitetens institutioner för pedagogiksynes goda på dessa orter. Genom nybyggnaderna kommer enligt min mening förbättradeförutsättningar all skapas för inslilulionssamverkan. Sådan samverkan har längebedrivits bl. a. i och där bidragit lUl forskningsresultat av praktiskbetydelse för ulbildningspolitiska beslut . De nya lokalerna iUppsala, (), ochLinköping beräknas enligt lill övervägande delar kunna las ibruk . Eltväl utbyggt system för dokumentation beträffande svenskt och utländsktpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete är av stor betydelse för denfortsatta ulbUdningsforskningen. För det pedagogiska forsknings- och utveckUngsarbeteti finns f. n. ingen central dokumentation. Med utgångspunkt iutredningens förslag och remissinstansernas synpunkter avser jag att i annatsammanhang föreslå Kungl. Maj:t att förordna att från åttonde huvudtitelnsreservationsanslag Pedagogiskt utvecklingsarbete inora skolväsendet /72 får utbetalas . tUl statens psykologisk-pedagogiskabibliotek för avlöning tiU viss personal för försöksverksamhet med dokumenlationsservicem. Styrelsen för statens psykologisk-pedagogiska bibliotek bör svara förförsöksverksamheten, som bör bedrivas i samråd med och universitetskanslersämbetet.Styrelsen bör i samråd med ämbetsverken också utvärdera försöksverksamheten. Underåberopande av del anförda hemställer jag, att Kungl. 1) godkänna vad jag i detföregående förordat beträffande riktlinjer för bedrivandet av pedagogiskutbildning och forskning, 2) bemyndiga Kungl. Maj:t attinrätta en professur i pedagogik vid i . 3 Anslagsberäkningar för /72 3.1Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet 1969/70Utgift 13 094 855 Reservation 1527 009 1970/71Anslag 18 150 000 1971/72 Förslag 20590000 Fråndella anslag bestrids kostnader för bl. a. olika former av pedagogiska ochpsykologiska undersökningar inom skolans område samt utveckling och utprovningav läromedel. Överstyrelsenföreslår en höjning av anslaget med . Forsknings- och utvecklingsarbete, Planering m. m. LäroplansulveckUng m. m. Läroplansulveckling inom enskilda ämnen och ämnesområden m. m. Läroplansutveckling för gymnasial vuxenut- Analys av olika yrkesområden inom industri Utvecklingsarbete vid vissa skolor Bidrag lill utgivande av pedagogiska 3 653 000 26150 300 SkolöverstyrelsenframhåUer inledningsvis alt det pedagogiska utvecklingsarbetet syftar tiU alti skola och utbildning introducera en för-bälttad teknik for planering,genomförande och utvärdering av undervisningen. Kännetecknande förutvecklingsarbetets första huvudform, forsknings- och utvecklingsprojekten, äralt de inle är kopplade till tidsbestämda förändringar inomutbildningsväsendet. Projekten är som regel av långsiktig natur. De syftar tiUen förbättrad metodik för förverkligande av de utbildningspolitiskt uppstäUdamålen för skolväsendet. Projekten är främst baserade på de pedagogiska pro- blem,som upplevs inom överstyrelsen och de beteendevetenskapUga institutionerna.Under senare år har man prioriterat bl. a. yrkespedagogiska, förskolpedagogiskaoch vuxenpedagogiska projekt samt projekt rörande handikappade eleversskolgång och utbildning. Utvecklingsarbetetsandra huvudform, läroplansulveckling e n, avser dels läroplansarbele i sambandmed beslutade reformer, dels eventuellt kommande reformer av nu gällandeläroplaner. F. n. pågår läroplansarbete rörande gymnasieskolan. ParaUellt meddelta har inletts elt utvecklingsarbete av mer långsiktig natur. Överstyrelsensträvar här efter anknytning till rådande praktiska betingelser inom ramen försärskilda läroplansprojekt inom de kommunala försöksblocken. Dentredje huvudformen, läromedelsutvecklingen, har samband med läroplansarbeleloch utgör i viss mån en direkt forlsättning av delta.