prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Garnisonen krävs enassistent och två arvodesanställda förrådsarbetare under (-1- . Arbetet inomutredningsbyrån med lokalförsörjningsplaner, programmering, förhyrning,uthyrning m. m. ökar starkt i kvantitet och svårighetsgrad. Byrån föreslåsförstärkt med sex tjänster, varav tre för byrådirektör, en för byråingenjör,en för förste byråsekreterare och en för biträde (-K . Arbetsmängden inombyggnadsstyrelsens fastighetsförvaltning motiverar att intendentsbyrånförstärks med fjorton tjänster och byggnadsförvaltningarna i och medtillsammans tre tjänster. Det ökade fastighetsbeståndet medför en väsentligtökad arbetsvolym inom fastighetssektionens område, vilket motiverar ettpersonaltillskott på tre tjänstemän. (+ .) Inom utrikesbyrånerfordras förstärkning med sex tjänster, bl. a. för större och tidskrävandeutredningsuppdrag beträffande utrikesrepre-sentationens lokalfrågor samt förtekniska arbetsuppgifter m. m. (-f . På grund av ökadresefrekvens m. m. beräknas ökade utgifter för reseersättningar (-f- 45 000kr. Lokalkostnaderna ökar med1 , vilket beror på inflyttning i nya lokaler i kv. kostnader av engångsnatur i samband med inflyttningen. Inom anslagspostenExpenser beräknas ökningen av löpande utgif- Prop.1971:1 BUaga 9 42 tertill , medan utgifter av engångskaraktär i samband med inflyttning ikv. Garnisonen uppgår ull . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 23 544 000 kr.Jag har därvid beräknat medel tUl tjänster för ytterligare en byrådirektör (3)och tre byråingenjörer (3, 4). För löne- och prisomräkning m. m. har jagberäknat . Jag hemställer, att Kungl. att tillByggnadsstyrelsen för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar rörande byggnadsföretag m. m. 1969/70Utgift 2 344151 Reservation 4 343 843 1970/71Anslag 3 000 000 1971/72Förslag 3 000 000 Från anslagetbestrids konsultkostnader m. m. för dels utredningar och byggnadsprogram, delsutredningar i inredningsfrågor och inredningsprojektering. Till större delen gäller det kostnader somförskotteras från anslaget. Förskotterade belopp återbetalas sedermera frånanvisade anslag för berörda byggnads- och inredningsobjekt. TiU en mindre delavser anslaget kostnader för normerings-och utvecklingsarbete m. m., som belastar anslaget slutligt. Medelsbehovetberäknas tUl 8,7 milj. kr. Därav avser 2 milj. kr. inredningsärenden och 6,2 milj. kr.byggnadsutredningar och byggnadsprogram.Vidare ingår en medelsresei-v om 0,5 milj. kr. i det beräknade beloppet. Ävmedelsbehovet beräknas 3 milj. kr. kunna täckas genom återföringar avmedel till anslaget och 2,7 milj. kr. av reserverade medel. Styrelsen föreslårdärför att anslaget förs upp med 3 milj. kr. Jag biträder förslag.Jag hemställer, att Kungl. att till m. m. för /72anvisa ett reservationsanslag av . Inredning av byggnader fiir statlig förvaltning 1970/71 Anslag 4 000 000 1971/72 Förslag 27 400 000 Från anslaget bestrids utgifter förinredning av byggnader för statlig förvaltning eUer annan statlig verksamhet. 1971:1 BUaga 9 43 Inflyttning i nybyggnaden i kv.Garnisonen beräknas kunna påbörjas inovember 1971 och ske successivt . Inredning till nybyggnadenskall upphandlas /71. För att under /72 kunnabestrida inredningskostnaderna erfordras ca 15,9 milj. kr. Nybyggnaden, som skall inrymma ca 2 700 arbetsplatser förstatistiska centralbyrån, , ,och , är planerad att innehåUa samlade kontorsdriftfunktioner och vissa lokaler förgemensamt bruk. Detta gäller t. ex. telefontjänst, post- och varumottagningsamt personalrestaurang, hörsalar och konferensrum. har isamråd med övriga blivande lokalnyttjare i kv. Garnisonen och medstatskontoret utarbetat förslag till utrustning för dessa gemensammafunktioner. Den totala kostnaden för utrustningen har beräknats till ca 9,5milj. För att bestrida utrustningskostnaderna erfordras 7 milj. kr. Loen uppförs f. n. en byggnadsom är avsedd att utnyttjas somkontorslokaler för vissa statsdepartement. och statsdepartementensorganisationsavdelning har redovisat program för inredning av denna byggnad ochuppskattat kostnaderna härför till ca 4,5 milj. kr. Nybyggnaden beräknas rymmaca 300 kontorsrum. har medgivit att inredning avnybyggnaden i kv. Garnisonen beställs inom en kostnadsram av 22,5 mUj, kr,(prop, 1970: 165, SU 214, rskr 429). HittiUs har i betalningsmedel anvisatssammanlagt 6,4 milj. kr. För /72 behövs en medelsanvisning på ca15,9 milj. kr. Eftersomnybyggnaden innehåller arbetsplatser för flera myndigheter har kontorsdrift,konferensrum, personalrestaurang och personallokaler planerats för gemensamtbruk. Utrustning för dessa gemensamma funktioner och utrymmen har avbyggnadsstyrelsen kostnadsberäknats till ca 9,5 milj. kr. För nästa budgetårbehövs enligt 7 milj. kr. Jag förordar att7 milj. kr. beräknas för ändamålet. Det är möjligt att utrustning utöver densom ryms inom en kostnadsram av 7 milj. kr. behöver beställas under budgetåret1971/72. Med hänsyn härtill bör Kungl. Maj:t begära bemyndigande att beställa utrustning för nybyggnaden i kv.Garnisonen inom en kostnadsram av högst 9,5 milj. kr. Loen, som beräknas bli inflyttningsklar ,avses inrymma lokaler för statsdepartementen. Projekteringav inredningen pågår f. n. och statsdepartementens organisationsavdelning har uppskattat medelsbehovet för inredning av byggnaden till ca 4,5 milj, kr.Jag räknar medel för ändamålet i enlighet härmed. Jag förordar således, attanslaget för nästa budgetår förs upp med 27,4 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. 1) medge beställning avutrustning till nybyggnad i kv. 2) till Inredning av byggnader för statligförvaltning för /72 anvisa ett reservationsanslag av 27 400 000kr. 1969/70Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 1004 288 1 260 000 1 289 000 Statens förhandlingsnämndhar till uppgift att efter uppdrag av Kungl. Maj:t eller chef förstatsdepartement föra förhandlingar med kommun eUer annan icke-statlighuvudman, främst om villkor för samverkan mellan staten och huvudmannen inomsjukvård, utbildning eller forskning. Överenskommelse, som träffas av nämnden,skall underställas Kungl. Nämnden skall vidare efter uppdragav markförvaltan-de myndighet föra förhandling om överlåtelse av statentillhörig mark tUl kommun för samhällsbyggnadsändamål. Nämnden svarar även församordning i ärenden om överlåtelse av statlig eller kyrklig mark till kommun. Förhandlingsnämndenbestår av en överdirektör och fyra ledamöter. finns ett kansli, sombestår av två byråer och en administrativ sektion. idring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal -f 31 000 - 2 000 + 31 000 1, Pris- och löneomräkning m, m. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att Kungl, Maj:t föreslår att till för /72 anvisa ett förslagsanslag av 1 289 000kr. 1969/70Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 6817 887 8 321 000 8 507 000 ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift att förhandla om anställnings- ellerarbetsvillkor för arbetstagare hos staten med undantag av och dessverk samt för övriga arbetstagare, vilkas anställnings- och arbetsvillkorskall fastställas under medverkan av Kungl, Maj:t eller myndighet som Kungl,Maj:t bestämmer, leds av enstyrelse. Inom styrelsen finns ett arbetsutskott. Chef för avtalsverket är engeneraldirektör. Verket har en projektorganisation. 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal -1- 169 000 1, Löne-och prisomräkning m, m, , 2, En förhandlingsdirektörstjänstpå övergångsstat utgår ur organisationen (,), 3, Publikationsverksamhetenbehöver utökas (-. 4, Kostnader för automatiskdatabehandling (-. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget tiU 8 507 000 kr.Jag har därvid beräknat medel för bl. a. utökad publikationsverksamhet (3) ochautomatisk databehandling (4). Jag hemställer, att Kungl. att tiU för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 11175 998 1970/71 Anslag 12 340 000 1971/72 Förslag 12660 000 är central förvaltningsmyndighetför ärenden rörande den statliga personalpensioneringen och därmed sammanhängandefrågor. leds av en styrelse. Chef för personalpensionsverket är en generaid ir(;ktör.Inom verket finns fyra byråer, nämligenkanslibyrån, första pensionsbyrån, andra pensionsbyrån och utbetalningsbyrån. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal -f- 2 -f 1 -1- 3 + 2 -t- 1 + 3 + 19 000 -f 46 000 + 150 000 -f 16 000 -1- 36 000 -f 150 000 1, Löne-och prisomräkning m. m. 2, För det pågåendearbetet med utveckling av ett personaladministrativt informationssystem behövsför utbildningsverksamhet i fråga om systemets pensionsdel en byrådirektör ochen förste byråsekreterare (-1- . 3, För en arkivarbetaresom varit anställd hos verket bör en personlig tjänst somexpeditionsvakt inrättas (+ . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat medel tUl bl. a. tjänster för ytterligare en byrådirektör och enförste byråsekreterare (2) samt för en expeditionsvakt (3). Jag hemställer, att Kungl. att till för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 265 819 1970/71 Anslag 291000 1971/72 Förslag 521 000 Statenspersonalbostadsdelegation är rådgivande organ åt de myndigheter som beslutarom hyror för eUer förvaltar tjänstebostäder för statstjänstemän och andratjänstemän, vilkas avlöningsförmåner fastställs under medverkan av Kungl.Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer, eUer andra bostäder, sora mothyra upplåts av statlig myndighet. Delegationen består avfem ledamöter. Den har ett kansli, som förestås av en byrådirektör. 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal 186 000 500 12 000 35 500 17 000 (5 000) 40 000 + 135 000 -f 500 -f 42 000 4- 1 500 4- 15 000 (4- 7 000) 4- 36 000 4- 135 000 4- 500 4- 42 000 4- 1 500 + 15 000 (4- 7 000) 4- 36 000 Löne- och prisomräkningm. Delegationen föreslår atten hyresöversyn genomförs med början nästa budgetär. För uppgiften behövsytterligare tre byråassistenter. Vidare behöver tjänstgöringstiden fördelegationens nuvarande biträdes-personal utökas till heltid. (4- .) För vissa utredningar avvärmeteknisk art i samband med hyres-översynen behöver delegationen anlitaexperter (4- . Hyresöversynen medförökade resekostnader och ökade expens-kostnader (4- . Jag biträderpersonalbostadsde legationens förslag om en hyresöversyn. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att Kungl. att tUl Statenspersonalbostadsdelegation för /72 anvisa ett förslagsanslag av521 . 1969/70 Utgift 2 270 415 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag är centralt organ för statlig personalutbildning, iden mån sådan utbildning ej ankommer på annan myndighet. I nämndens uppgifteringår bl. a. att undersöka behovet av personalutbUdning, att planera ochgenomföra personalutbildning, som är gemensam för flera myndigheter, att biståstatliga myndigheter i utbildningsfrågor och att främja samordning av statligpersonalutbildning. Nämnden utgörs av en utbildningschef och åttaandra ledamöter. Utbildningschefen är chef för nämnden. Nämnden är organiseradpå två sektioner. Dessa är kursadministrativa sektionen och utredningssektionen. 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser (4- 4 000) -1- 68 000 -f- 27 000 (62 000) (- 52 000) (- 58 000) 1971:1 BUaga 9 49 Löne- ochprisomräkning m. m. Utredningssektionenbehöver förstärkas med två byrådirektörer och ett kvalificerat biträde för attkunna genomföra planerade utveck-Ungsprojekt {+ . På kursadministrativasektionen behövs ytterligare två byrådirektörer/konsulenter, fyra assistenteroch fyra kvalificerade biträden (4- . , Sjudarhöjden, behövs ytterligare en expeditionsvakt (-f . Behovet av experterberäknas öka (-f . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel till bl.a. tjänster för ytterligare en assistent och en konsulent (3). Jag hemställer, att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att till för /72anvisa ett förslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 5 095 000 Med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande tUlkal-lade chefen för dåvarande civUdepartementet en sakkunnig meduppdrag att göra en översyn av frågor ompersonalvård, hälsovård och hälsokontroll för arbetstagare inomstatsförvaltningen och annan statligt reglerad verksamhet. Den sakkunnige, somantog benämningen personalvårdsutredning, har avgett ett betänkandeden (StencU Fi 1970: 6) angående översyn av den statligapersonalvårdens organisation. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgetts av , , styrelsenför internationell utveckling (SIDA),överbefälhavaren () som hört försvarets sjukvårdsstyrelse försvaretspersonalnämnd, , arbetarskyddssstyrelsen, ,arbetsmedicinska institutet, statens arbetsklinik, postverket, , (),statens vägverk, , luftfartsverket, statskontoret,generaltullstyrelsen, , ,, , statens personalutbUdningsnämnd, statensomplaceringsnämnd, statens personalvårdsnämnd, ,universitetskanslersäm- 4 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 9 50 betet som hört rektorsämbetena vid universiteten iUppsala, , ,och , , tekniska högskolan i , ochhögskoleenheten i , statens jordbruksnämnd,, , lantmäteristyrelsen, statensvattenfallsverk, domänverket, förenade fabriksverken, statenshandikappråd, i ,exportkreditnämnden, länsstyrelserna i , ,, , , och , , , och , ,ombudsmän (), Östergötiands läns och allmännaförsäkringskassor. (TCO-S), (), akademikers centralorganisation () och (). Vidare har skolstyrelsen i och sociologförbundavgett yttranden. Efter förslag av chefen för dåvarandecivildepartementet (prop. 1963: 160, SU 129, rskr 300) inrättades statenspersonalvårdsnämnd genom beslut . Nämnden är centralt organför personalvårdsarbetet. Verksamheten bedrivs försöksvis. Nämndenbestår av sju ledamöter, därav tre representanter för personalorganisation.Hos nämnden finns centralt placerade en byråchef och en chefsläkare. Nämndensfältarbete bedrivs genom fyra länsarbetsgrupper samt en riksarbetsgrupp främstför frågor om omskolning och omplacering av partiellt arbetsföra. Antaletanställda vid nämnden uppgår tiU 40 personer. Nämnden har till uppgift att i fråga om personalvård,inbegripet personalhälsovård, biträda de myndigheter och andra arbetsgivareinom statsförvaltningen och annan statiigt reglerad verksamhet i ,Östergötiands ochVästerbottens län för vilka nämnden åtagit sig att svara för sådana uppgifter.I frågor om partiellt arbetsföra och om åtgärder för att förebyggasjukpensionering är nämnden centralt organ inom till-lämpningsområdet för denstatliga personalpensioneringen. Nämnden skall i mån av möjlighet biträda ävenandra arbetsgivare inom statligt reglerad verksamhet och arbetstagare hos dessamed rådgivning inom sitt ämnesområde. Nämnden biträder vidare ochdess verk. Är 1963 inrättadescivUa statsförvaltningens av personal- och ersättningsfrågor i samband medorganisa- 1971:1 Bilaga 9 51 tionsförändringaroch omlokaliseringar inom den civila statsförvaltningen (prop. 1960: 120, SU127, rskr 335). Nämndens verksamhet skulle utövas i samverkan med myndigheter,arbetsmarknadsorgan och personalorganisationer samt med försvaretspersonalnämnd. ombildades civilastatsförvaltningens personalnämnd till statens omplaceringsnämnd (prop. 1969: 1bil. 2, SU 15, rskr 58) för att tillgodosebehovet av ökade insatser i fråga om omplacering av statsanställda. Nämnden ärcentralt organ för omplacering av statiigt anställd personal, i den månsådan verksamhet ej ankommer på annan myndighet. Nämnden består avordförande och sex andra ledamöter som samtliga utses av Kungl. Maj:t. finns ett kansli med sju tjänstemän. Utredningen konstaterar att huvudpartenav all personalvård utövas i samband medpersonaUedning och övrig personaladministration. Det är önskvärt att utbUdning i personalvård blir såallmän att behovet av specialister i möjlig mån minskas. Ett visstbehov kommer dock alltid att finnas för bl.a. rådgivning tiU arbetsledning och anstäUda. Utredningens allmänna mål för personalvårdsverksamhetensammanfaUer i huvudsak med den definition av företagshälsovård som finnsi den av Internationella arbetarorganisationen () 1959 antagnarekommendationen för sådan verksamhet. Utredningenföreslår en ny central organisation för personalvårdsverksamheten inom statsförvaltningen.Förslaget innebär bl. a. att nuvarande statens personalvårdsnämnd och statensomplaceringsnämnd skall slås ihop till en myndighet och få en central enhet ochen regional organisation. Vid diskussion avspecialistbehovet delar utredningen in den statiiga personalvården i en teknisk, en medicinsk och ensocial del. Med den tekniska delenavser utredningen arbetshygien, ergonomi (bioteknologi) samt skydd motolycksfall. Utredningen understryker vikten av att myndigheter som skaffar ochutrustar lokaler beaktar arbetarskyddssynpunkter och att ett centraltpersonalvårdsorgan får resurser för samrådsverksamhet i dessa frågor. Till den medicinska delen avpersonalvården räknar utredningenförebyggande hälsovård i form av läkarundersökning vid nyanställningoch övrig hälsokontroll samt sjukvård. De med hälsokontroll för statsanställdaförenade sekretessproblemen kommer enligt vad utredningen inhämtat attbehandlas av offentiighets-och sekretesslagstiftningskommittén. NyanstäUningsundersökningarbör enligt utredningen kunna tjäna som vägledning vid placering av personal i olikaarbetsuppgifter. Undersökningarnabör liksom utföras i sådana organisatoriska former som 1971:1 BUaga 9 52 befunnitsmest ändamålsenliga under varierande förhållanden. Alla sådana undersökningarbör således inte utföras i det centrala personalvårdsorganets regi. Utredningen redovisarden hälsokontrollverksamhet som bedrivs hos statliga myndigheter. Fortsatt försöksverksamhet medhälsokontroll torde enligt utredningen behövas för att ge klarhet om hur ensådan hälsokontroll för de statsanställda bör slutgiltigt utformas och organiseras. Emellertid pågår enbetydande verksamhet med hälsokontroll huvudsakligen av försökskaraktär av olika grupper både isamhällets och i enskild regi. Ännu föreligger inte något entydigt omdöme om deolika formerna för denna verksamhet. Större klarhet torde uppnås, när redovisat resultatet av sittuppdrag om samordning och organisation inom samhällssjukvården avhälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård. Nuvarande system med anvisningsläkare förde statsanstäUda kan enligt utredningensmening sägas ha fungerat i stort sett tUlfredsstäUande. I landsorten hardock särskilt svårigheter förelegat att få läkare att fungerasom anvisningsläkare. Utredningen lägger fram två alternativför att lösa de uppkomna svårigheterna. I första hand bör genom förhandlingmellan staten och landstingsförbundet öppnas möjlighet för läkare i allmäntjänst att med utnyttjande av huvudmannens materiella sjukvårdsresurser fungerasom anvisningsläkare i egentiig mening. Iandra hand bör anvisningsläkarsys-temet avvecklas med föreskrift att destatsanställda för sin fria sjukvård skall anlita den offentliga sjukvården. Om det förra alternativet genomförs böranvisningsläkaren beredas möjUghet att förvärva bättre kännedom om aktuellaarbetsplatser, arbetsuppgifter ochmyndighetsorganisation genom arbetsplatsbesök, deltagande isammanträden med företagsnämnd och fortbildning. Rehabiliteringsverksamhetenbör enligt utredningen ägnas stor omsorg avde personalvårdande organen. För arbetsprövning föreslår utredningen attresurser hos länsarbetsnämndernas arbetsvårdsorgan och statens arbetsklinikutnyttjas. Bland exempel påverksamhet inom den sociala delen av personalvården nämner utredningenpersonlig rådgivning till anställda, stöd åt partiellt arbetsföra, medverkanvid omplacering av övertalig arbetskraft och rådgivning tUl arbetsledningen.Viss annan verksamhet som brukar hänförastill den sociala delen av personalvården har enligt utredningen närmastkaraktär av ekonomiska anställningsförmåner. Detta gäller exempelvisförplägnadsverksamhet och stöd till bostadsanskaffning. Inom den socialapersonalvården behövs tillgång till personalkonsulenter med social utbUdning. Föratt personalkonsulenterna skaU kunna fylla sina arbetsuppgifter välfordras introduktion och fortbildning rörandestatsförvaltningens arbetsvUlkor. 1971:1 Bilaga 9 53 samrådamed kolleger, med personalvårdsexpertis, med medicinsk sakkunskap och medpsykologer. Utredningen understryker att ansvaret fören väl genomförd o m-placeringsverksamhetoch för åtgärder till stöd för de handikappadevilar på varje enskild myndighet. Det bör vara naturligt att personalkonsulentpå ett tidigt stadium får delta i planeringen av organisationsförändringarför att i görlig mån undanröja negativa konsekvenser för de anställda. Även förändringar i arbetsprocessen och i personalensåldersfördelning kan påverka behovet av aktiva åtgärder för de anställda.En aktivare insats från arbetsgivarens sida för arbetsbyte vid fall av enskUd anställds vantrivsel i arbetet börockså komma till stånd med hjälp av en utbyggd statligpersonalvårdsorganisation. Härvid bör staten som arbetsgivare inta en generösattityd i fråga om möjligheter till exempelvis kompletterande utbildning ochprovtjänstgöring inom andra enheter. Utredningen förordar vidare att deomplaceringsuppgifter som statenspersonalvårdsnämnd och statens omplaceringsnämnd har lämpligen sammanförstill den föreslagna nya organisationen. Ett förstärkt centralt personalvärdsorganföreslås överarbeta gällande bestämmelser omanstäUningsviUkor m. m. för partiellt arbetsföra inom statlig ochstatsunderstödd verksamhet. Liksom hittiUs bör ett särskilt anslagföras upp för lönekostnader m. m. vid vissomskolning och omplacering. Villkoret att anslaget får utnyttjas endast som alternativ tUlsjukpensionering bör dock mildras. Det centrala personalvårdsorganet börfå rätt att besluta om utnyttjande av anslaget utan tidsbegränsning. Det föreligger enligt utredningen ettstort behov av arbetspsykologisk ochsociologisk sakkunskap inom den statliga personalvårdsorganisationen. Utredningen föreslår att ansvarsområdetför den statliga personalvården skall omfatta den egentligastatsförvaltningen, personal hos och dess verk, nordiskahälsovårdshögskolan och nordiska . I fråga ompersonal inom annan statligt reglerad verksamhetföreslår utredningen att den statliga personalvården i princip fåransvaret för sådana icke-statliga tjänstemän som är upptagna i bUaga A tillallmänt avlöningsavtal för statiiga och vissa andra tjänstemän (AST). Detta fårdock inte medföra att huvudmännen för dessa tjänstemän avlastas alltpersonalvårdsansvar. Där tillräckligt personalunderlag och övriga förutsättningar finns för en fullt utbyggd egenpersonalvårdsorganisation hos en icke statUg huvudman t. ex. personal vidprimärkommunala skolor bör en sådan organisation ombesörja personalvårdenför samtliga arbetstagare hos huvudmannen. Staten bör träffa överenskommelse med huvudmannen (kommunförbundet,landstingsförbundet, ) om att arbetstagare med statligtreglerade anställningsförhållanden, t. ex. skolpersonal, får anlitahuvudmannens perso- 1971:1 Bilaga 9 54 nalvårdsorganisationoch att denna är lämpligt avvägd. I övriga fall där staten svarar förpersonalvården kan det vara lämpligt att staten och huvudman kommer överensom att de statliga personalvårdsinsatserna skall omfatta även huvudmannensövriga arbetstagare. Härutöver föreslås Kungl. Maj:t kunnamedge att arbetsgivare, vars verksamhettill stor del finansieras med statsbidrag utan att personalens anställningsförhållandenär statiigt reglerade, får utnyttja den statiiga personalvårdsorganisationen. Till skillnad från det föreslagnaansvarsområdet för statlig personalvård i allmänhet föreslås att frågor omsådan omplacering där enda alternativet är sjukpensionering, bör handläggas avdet centrala personalvårdsorganetbeträffande aUa anstäUda med statiig pensionsrätt. Utredningen diskuterar för- och nackdelarmed myndighetsanknutna personalvårdsexperter och finner fördelarna övervägaunder förutsättning att de anställda genom sina representanter i företagsnämndoch på annat lämpligt sätt beredsmedinllytande vid preciseringen av personalvårdens målsättning och formernaför dess bedrivande.