prop · FU034 · 1971-12-31 00:00:00 — Begränsningenlill yrkesmässig byggnadsverksamhet medför alt bl. a. industriföretags,jordbrukares, egnahemsägares och sportstugeägares byggnadsverksamhet i egenregi är undantagen från avgiftsplikten. Byggnadsforskningsavgiftutgår för kalenderår av den lön i pengar eller naturaförmåner i formav kost eller bostad som arbetsgivaren har gett ut lillarbetstagare, för vilken arbetsgivaren skall påföras avgift enligt lagen omyrkesskadeförsäkring och vilken vid debitering i av sådanavgift är atl hänföra lill de i verkels premietariff under näringsgrenenbyggnadsindustri upptagna undergrupperna husbyggnad (kodnr 401) ochbyggnadshantverk m.m. (kodnr 403). Undergruppen husbyggnad omfattar hus-,fabriks-, skorstens- och ställningsbyggnadsarbete, rivning, taktäckning,grävning, schaktning, planering, grundläggning med tillhörande pålning, gjulningm. m., uppförande av järnkonstruktioner o. d. Undergruppen byggnadshantverk m. m.omfattar glasmäsleriarbele, plåtslageriarbete, golvläggning, målning, rörledningsinstallationoch elektrisk installation, avvägning, kontrollarbeten o. d. Medstöd av Kungl. Maj :ls bemyndigande har föreskrivit attbyggnadsforskningsavgift skall påföras utom för hus-, fabriks- ochskorstensbyggnadsarbete för sådant i övrigl angivet arbete, som utförs isamband med hus-, fabriks- och skorstensbyggnadsarbete.Byggnadsforskningsavgift skall påföras även för kontorsarbete m. m., som utförsi anslutning till nu angivet avgiftspliktigt arbete. Bestämmelsernai Af har tolkats så att det är arbetets art som är avgörande för om avgiflsskyldighelföreligger, inte klassificeringen av arbetsgivaren enligt yrkesskadetariffen.Byggnadsforskningsavgift betalas alltså inte bara av arbetsgivare som betalaravgift till yrkesskadeförsäkringen enligt tariffen för kodnr 401 och 403. Dei Af angivna undergrupperna med kodnr 401 och 403 kallas vanligen Maj:ts proposition nr 1971 näringsgrenar.För varje näringsgren finns i premielariffen en procentsals som varierar medyrkesskaderiskerna inom de olika näringsgrenarna. Antalet näringsgrenar var 135år 1967. Antalet olika premiesalser som förekom i tariffen var för samma år34. Vid näringsgrensklassificeringen hänförs ett företag i regel till en endanäringsgren, även om företaget bedriver flera olika verksamheter. Bestämmandevid klassificeringen blir verksamhetens huvudsakliga inriktning. a. att ett byggnadsföretag som bedriver blandad husbyggnads- ochanläggningsverksamhet hänförs till näringsgrenen husbyggnad (kodnr 401), omhusbyggnadsverksamheten överväger. Om anläggningsverksamheten överväger hänförsverksamheten till näringsgrenen väg-, vatten- och linjebyggnad m. m. (kodnr402). Enligt den praxis som tillämpar utgår i bäggefallen byggnadsforskningsavgift på grundval av lönen endast för dearbetstagare som utför husbyggnadsarbete. I fråga om näringsgrenenbyggnadshantverk (kodnr 403) kan nämnas att även verkstadsarbete avseendedetaljer som sedan monteras på byggplatsen läggs till grund för avgift.Bortsett härifrån utgår f. n. ingen byggnadsforskningsavgift påbyggmaterialsidan. Byggnadsforskningsavgift kan komma ifråga även om företagvid debitering av yrkesskadeförsäkringsavgift åsätts annan näringsgren än demed kodnr 401, 402 och 403. Byggnadsforskningsavgift kan utgå t. ex. förmekanisk verkstad med grovplåtslageri (näringsgren med kodnr 351) för den delsom avser montering av järnkonstruktioner på byggplats. Samma sak gäller förmekanisk verkstad med fläkttillverkning (näringsgren med kodnr 361) där byggnadsforskningsavgiflutgår för montering av fläktutrustning på byggplats. Allmännyttigt bostadsföretagsom bygger i egen regi påförs byggnadsforskningsavgift för husbyggnadsarbeteäven om den åsatta näringsgrenen, dvs. huvudsakhg verksamhet, skulle utgöraförvaltning av bostadshus (näringsgren med kodnr 849). Avde 21 025 arbetsgivare som för registrerades med kodnr 401 påfördes 5142 byggnadsforskningsavgift med ett sammanlagt belopp av ca 10 milj. kr. Av de13 118 arbetsgivare som för registrerades med kodnr 403 påfördes 8 235byggnadsforskningsavgift med ca . De arbetsgivare som inom de angivnakodnumren inte påfördes avgift utgörs främst av sådana som inte ansågs bedrivabyggnadsverksamhet yrkesmässigt (jordbrukare samt ägare av egnahem ochfritidshus som bedrev byggnadsarbetet i egen regi). Till en del var det frågaom arbetsgivare som hade sysselsatt arbetskraft i grävning, schaktning,lastning m. m. utan samband med byggnadsverksamhet. Avde 1 686 arbetsgivare som för registrerades med kodnr 402 (väg-,vatten- och linjebyggnad) påfördes 105 byggnadsforskningsavgift med ca 2 milj.kr. De avgiftsskyldiga utgjordes huvudsakligen av större entreprenadföretag medblandad husbyggnads- och anläggningsverltsam-liet. Företagen påfördesbyggnadsforskningsavgift för den del av verksamheten som avsåg husbyggnad. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 15 Härutöverhar 102 kommuner och 592 arbetsgivare med andra kodnr än 401403 påförtsbyggnadsforskningsavgift för med ca . Dessaarbetsgivare är främst sådana som bedriver blandad verksamhet, vilken endasttill den mindre delen är byggnadsverksamhet. De har då registrerats under kodnrför den större delen men har påförts byggnadsforskningsavgift för den del somavser husbyggnad eller byggnadshantverk. Av intresse i detta sammanhang är attbyggnadsforskningsavgift påförs för sådant monteringsarbete på byggnadsplatsensom räknas till de avgiftsbelagda grenarna, t. ex. montering av monteringsfärdigahus samt montering av starkströmsanläggningar för hissar. Förenklingsskältillsammans med den omständigheten att yrkesskadeförsäkringen genomutvecklingen av övriga socialförsäkringsgrenar har fått en relativt settminskad betydelse har lett till en strävan att minska differentieringen avavgifterna till yrkesskadeförsäkringen. Detta har skett både genom attpremietariffen har förenklats och genom att arbetsgivarna i allt störreutsträckning har hänförts till endast en näringsgren. Endast arbetsgivare medstarkt differentierad verksamhet hänförs nu till två eller flera näringsgrenar.Antalet arbetsgivare vilkas verksamhet har differentierats på detta sätt var ca550 . Ifråga om uttagandet av byggnadsforskningsavgift har denna utveckling inneburitatt anknytningen till premietariffen för yrkesskadeförsäkringen i praktikenfått minskad betydelse. Om byggnadsforskningsavgift skulle ha påförtsarbetsgivare som har hänförts till kodnr 401 och 403 för hela deras verksamhetmen inte arbetsgivare som har hänförts till andra kodnummer skulle detta halett till påtaglig ojämnhet i fråga om byggnadsverksamhet av samma art.Anknytningen till premietariffen fyller nu i stort sett funktionen att angevilket slags arbete som skall avgiftsbeläggas. Utskiljandet av deavgiftspliktiga arbetena fordrar särskild bedömning där kodifieringen efternäringsgren i stort sett fyller funktionen att i vissa fall ge en presumtionför avgiftsplikt. 1detta sammanhang bör nämnas att utredningen angående yrkesskadeförsäkringensfinansiering m. m. i ett avgivet betänkande (SOU 1970:49) harföreslagit att det nuvarande differentierade premiesystemet skall ersättas meden enhetlig avgift. Genom att enhetspremie föreslås blirnäringsgrensindelningen överflödig från premiesättningssynpunkt. Eftersomindelningen behövs bl. a. för statistikändamål föreslår utredningen att denbehålls tills vidare i sin nuvarande form. Utredningen skall enligt sinadirektiv i sitt fortsatta arbete överväga hur yrkesskadestatistiken i framlidenbör utformas och vem som bör svara för statistikproduktionen. Remissbehandlingenav utredningens nu framlagda förslag har avslutats och förslaget beredsf. n. inom . Byggnadsforskningsavgifteningår bland de arbetsgivaravgifter som nämns i Uf. Avgiften beräknas kollektivtpå summan av vad arbetsgivaren har gett ut i kontanta löner och naturaförmåneri form av fri kost eller bostad under Maj:ts proposition nr 1971 detkalenderår för vilket avgifterna skall beräknas (utgiftsåret). Lönebelopp till arbetstagare vars lön frånarbetsgivaren inte har uppgått till . räknas inte med och inteheller den del av varje arbetstagares årslön som överstiger ett beloppmotsvarande det vid årets början gällande basbeloppetinom den allmänna försäkringen. Detta s. k. maximibelopp utgjorde för år 197Ö45 . Maximibeloppet gäller för arbetstagare som har arbetat full tidunder året. fastställer normalmått på full arbetstid. Omen arbetstagare har arbetat mindre än hel årsarbetstid, t. ex. två tredjedelstid, skall maximibeloppet minskas i motsvarande mån. Byggnadsforskningsavgiftberäknas inte för arbetstagare som är gift med arbetsgivaren och inte hellerför vissa andra anförvanter som varaktigt lever i hushållsgemenskap medarbetsgivaren och inte är placerad i sjukpenningklass enligt lagen om allmänförsäkring. Avgiftsunderlagetberäknas på grundval av den arbelsgivaruppgift som arbetsgivaren är skyldig attlämna till för varje kalenderår. I uppgiften skallarbetsgivaren uppge inte bara den sammanlagda lön han har betalat ut underutgiftsåret utan också hur de anställda har arbetat. Ifråga om debitering och uppbörd av arbetsgivaravgift gäller följande. Om densammanlagda arbetsgivaravgiften uppgår till högst . påförs den i regelarbetsgivarens debetsedel på slutlig skatt. lämnar dendebiterande myndigheten uppgift om avgiftens storlek. Om den sammanlagdaarbetsgivaravgiften uppgår till mer än . debiteras avgiften påsärskild räkning som arbetsgivaren får direkt från riksförsäkringsverket.Arbetsgivaren betalar ett belopp som motsvarar dels en preliminäravgift för året och dels skillnaden mellan å ena sidan den slutliga avgift somhar debiterats under närmast föregående år och å andra sidan den preliminäraavgift som har erlagts för det utgiftsår som den slutliga avgiften avser.Skillnaden kallas regleringsavgift. Preliminär avgift motsvarar i regel dennärmast föregående år debiterade slutliga avgiften. Räkningen frånriksförsäkringsverket kommer arbetsgivaren tillhanda i januari året efter det arbetsgivaruppgiftenhar lämnats. Om det sammanlagda räkningsbeloppet understiger . I annat fall erläggs beloppet med ensjättedel senast den 18 i månaderna februari, april, juni, augusti, oktober ochdecember. Eftervarje uppbörd förs byggnadsforskningsavgiften över till statskontoret somförvaltar byggnadsforskningsfonden. Därefter kan byggforskningsrådet rekvireramedlen. underrättar rådet om hur stort belopp som harförts över och anger hur beloppet fördelar sig mellan preliminär avgift och s.k. regleringsavgift för att rådet skall kunna beräkna vadbyggnadsforskningsavgiften har inbringat . Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 17 Debiteringoch uppbörd av byggnadsforskningsavgift är samordnad med motsvarande åtgärder ifråga om arbetsgivaravgifter till socialförsäkringen. Underlag för beräkning avbyggnadsforskningsavgift utgörs av arbetsgivarnas utgifter för löner. Denmera principiella kritik som har riktats mot det nuvarande avgiftssystemet harfrämst avsett den omständigheten att företagens lönekostnader utgör underlagför avgiften. Tredje lagutskottet anförde i sitt av godkändautlåtande : 2 att systemet i viss mån ter sig otillfredsställande.Systemet synes kunna leda till att de byggnadsföretag som bäst har kunnattillgodogöra sig forskningens resultat får lägre lönekostnader och därmed lägreavgifter, medan de byggnadsprojekt i vilka forskningen inte alls eller endast iringa utsträckning har kommit till nytta belastas med relativt sett högrelönekostnader och motsvarande högre avgifter. Idirektiven för utredningen rörande underlaget för debitering av byggnadsforskningsavgifthänvisades till detta uttalande. Andra grunder för avgiftens bestämning kundetänkas ge rättvisare utslag, t. ex. den totala omsättningen. Idirektiven erinrades vidare om förslaget i betänkandet Yrkesskadeförsäkring (SOU1966: 54) att nuvarande system med differentiering avyrkesskadeförsäkringsavgiften efter skaderiskerna i olika yrkesgrupper skulleupphöra. I direktiven uttalades att förutsättningarna för debitering av byggnadsforskningsavgiftgenom försorg ändras om differentieringen tas bort.Betänkandet föranledde i denna del ingen annan åtgärd än att en utredningsmantillkallades för att ytterligare utreda finansieringen avyrkesskadeförsäkringen. Enligt direktiven för utredningsmannen skall övervägasom premiesättningen alltjämt skall vara differentierad och huryrkesskadestatistiken bör utformas och vem som bör svara förstatistikproduktionen. Vidövervägande av vilka alternativa avgiftssystem som kan komma i fråga harutredningen utgått från att debitering och uppbörd av byggnadsforskningsavgiftäven skall vara statligt organiserad. Utredningen har vidareutgått från att det inte är rimligt att etablera ett särskilt 2 Bihang tillriksdagens protokoU 1971. Maj:ts proposition nr 1971 debiterings-och uppbördssystein för byggnadsforskningsavgiften, som relativt sett är en litenpålaga f. n. ca 35 milj. kr. Uttagandet av avgiften bör liksom hittillsvara anknutet till något befintligt uppbördssystem. Underlagetför byggnadsforskningsavgift är i nuvarande system lönesumman. Detta underlaghar enligt utredningen olika svagheter. Den från principiell synpunkt mestframträdande är att underlaget blir beroende av i vilken utsträckningförtillverkade element används vid genomförandet av de enskildabyggnadsföretagen. Utredningen har övervägt att knyta an avgiften tillfastighetstaxeringen, inkomstskatten och mervärdeskatten. Möjlighetenalt få fram ett underlag för byggnadsforskningsavgift som en biprodukt avfastighetstaxeringen är enligt utredningen begränsad i flera avseenden, om manutgår från att avgiften skall relateras till köp av tjänster frånbyggnadsindustrin i vid bemärkelse. För nybyggnad saml mera omfattande om-eller lillbyggnad torde det visserligen ofta vara möjligt att få fram ettsådant underlag utan nämnvärt merarbete. I elt stort antal fall skulleemellertid fordras särskild beräkning för vilken underlag ofta inte skullefinnas i det taxeringsunderlag som skall företes av fastighetsägare. Isamband med allmän fastighetstaxering skulle man vara nödsakad att hålla i särvärdet av nybyggnad etc. från andra delar av taxeringsvärdet på ett sätt sominte behövs annars. Vidare skulle reparationsverksamhel samt mindre om- ochtillbyggnader falla utanför avgiftsbeläggningen. En motsvarande förhöjningskulle få göras av avgiften på nybyggnad samt större om- och tillbyggnad. Avgiftenskulle vidare normalt komma alt debiteras i efterhand. Bara i undantagsfallskulle motsvarighet till den nuvarande preliminärdebiteringen kunna äga rum.Vid utsträckning av byggnadsforskningen till anläggningssidan skulle systemetinte kunna fungera, eftersom huvuddelen av anläggningsverksamheten tordeförsiggå på mark som inle utgör fastighet eller som av andra skäl är undantagenfrån åsättande av taxeringsvärde. Slutligen skulle möjligheten alt knyta anuppbörden av avgifterna till något existerande uppbörcissyslem inte kunna skeulan betydande kompUkationer. Redanvid nuvarande begränsning till husbyggnadsområdel erbjuder alltså enanknytning till fastighetstaxeringen betydande problem, påpekar utredningen.Om byggnadsforskningsavgiften sträcks ut till anläggningssidan blir enanknytning till fastighetstaxeringen omöjlig alt genomföra. Denna metod föruttagande av avgift måste därför enligt utredningens mening avföras fråndiskussionen, i varje fall om avgiften skall omfatta också anläggningssidan.Frågan all anknyta avgiften till garantibeloppet för fastighet har utredningenansett ligga utanför dess uppdrag. KungLMaj:ts proposition nr 1971 19 Utredningenanser att det sserligen är möjligt att knyta an byggnadsforskningsavgift till inkuinstskatlesystemetoch därmed vinna att avgiften beräknas på omsättningen i stället för pålöneutgifterna. Man skulle alltså även med denna metod komma ifrån de problemsom är förenade med lönerna som underlag. Förulsätlningar för allbyggnadsforskningsavgiften skall kunna komma fram som en automatisk biproduktvid laxeringen synes emellertid inte finnas. Tvärtom är del sannolikt all enanknytning till inkomstskattesystemet skulle tynga detta system. Samtidigtskulle företagen belastas med redovisning av avgiften på ungefär samma sätt somvid anknytning till mervärdeskatten. Utredningen avvisar därför också deltaalternativ. Mervärdeskattesystemelerbjuder enligt utredningen i vissa hänseenden goda förulsätlningar för altutnyttjas också för byggnadsforskningsavgiften. Mervärdeskatten för byggnads-och anläggningsverksamhet beräknas på reducerat underlag. Om uttagande av byggnadsforskningsavgiftknyts an till byggnadsföretagares redovisning för sådan mervärdeskatt som beräknaspå reducerat underlag skulle man med viss begränsning automatiskt skilja ut deföretag som skall betala byggnadsforskningsavgift. Man skulle alltså vinna attuttagandet av sådan avgift kom fram som en biprodukt vid ett uppbördsförfarandeför annat ändamål utan att särskilda kontrollåtgärder behövde vidtas föravgiftens del. Genom all det är fördelaktigt för företagaren att få beräknamervärdeskatten på reducerat underlag skulle det ligga i hans intresse att blihänförd till den grupp som har att betala avgiften. Mervärdeskatten trädde ifunktion vid ingången av och skattesystemet befinner sig fortfarandeunder uppbyggnad. Den bearbetning av deklarationsmaterialet som utförs hospostbanken består huvudsakligen i maskinell kontroll av atl skatten betalas ini rätt tid. För detta ändamål förs inbetalade belopp över till ell magnetbandför vidare dalabehandling. Ett enda belopp noteras alliså i delta sammanhang,nämligen skillnaden mellan utgående och ingående skattebelopp. Uppdelning avdeklarations materialet t. ex. efter bransch eller någon statistiskbearbetning i övrigt sker inte. Enligt vad utredningen har inhämlal övervägsalt införa maskinell kontrollräkning av skattebeloppen hos postbanken. Omdetta kommer till stånd kommer inte bara skillnaden mellan utgående ochingående skatt att noteras utan också själva skattebeloppen och den utgåendeskallens fördelning mellan reducerat och oreduceral underlag. Alla ifylldabelopp på deklaralionsdelen skulle alltså föras över till magnetband fördalabehandling och lagring. Avsaknaden av uppdelning eller annan bearbetninggör 20 Kungl, Maj:ts proposition nr 1971 emellertidatl det inte f. n. är känt hur stor del av skallen som beräknas enligtreduceringsreglerna. Det är därför inte möjligt atl ange ef ler vilket procenttalen forskningsavgift anknuten till mervärdeskatten skulle behöva tas ut för attge samma inkomst som den nuvarande avgiften. Motdenna bakgrund har utredningen ansett sig inte böra utforma ett mera detaljeratsystem anknutet till mervärdeskatten. Utredningen anser emellertid att mervärdeskattesystemel,när del har byggts ut och fått stadga, erbjuder en melod för att la utbyggnadsforskningsavgift som är överlägsen den nu tillämpade när det gälleratt nå rättvis fördelning av avgiften. Metoden är överlägsen också i fråga omkontrollbehov men ger i stället företagen ett merarbete. Hur stort detta blirkan inte bedömas med säkerhet, innan- ett avgiftssystem utformas i detalj. Detminskade beroende som vinns jämfört med nuläget då det gäller byggmetoder och objektslorlekarsynes kunna kompensera nackdelarna. Den väsentliga olägenhet som skulle varaförknippad med ett sådant system är att kommunernas byggande i egen regi inte skullebli avgiftsbelagt. Enligt utredningens uppfattning är detta inte någotavgörande skäl mot systemet under förutsättning atl behovet av forskningsmedeläven för anläggningsområdet tillgodoses genom utfyllnad från statens sida. Genomanknytningen till reduceringsreglerna blir avgiftssystemets enkelhet beroendeav att dessa regler inte upphävs eller att inte fler grupper av skattepliktigafår samma reduceringsregler. 4.2.5Jämförelser mellan olika avgiftssystem Omsättningeni byggnadsföretagarens verksamhet kan läggas till grund för byggnadsforskningsavgiftenvid anknytning lill mervärdeskattesyste met eller inkomstskattesystemet.Omsättningen som grund eliminerar enligt utredningen vissa av de svagheter somvidlåder den nuvarande ordningen med lönesumman som underlag. Väljsomsättningen som grund måste avgift las ut av alla byggnadsföretag som säljersina tjänster direkt till fastighetsägarna, vilket medför riisk fördubbelbetalning. Skall detta förhindras måste man ha möjlighet att räkna bortunderentreprenader när man beräknar avgift för huvudentreprenör. Detta syneslättast genomförbart vid anknytning till mervärdeskattesystemet. F. n. åvilaravgiftsskyldighet 3Tkesmässigl byggande samt kommunernas byggande i egen regi.Anknyts byggnadsforskningsavgiften till fastig-betstaxeringen ellerfastighetsskatten kan enligt utredningen begränsningen till yrkesmässigtbyggande inte upprätthållas utan allt byggande i egen regi måste avgiftsbeläggas.En minimigräns kan dock möjligen föreskrivas. Vid anknytning lillmervärdeskatten måste principen vara alt avgiftsplikten begränsas till detyrkesmässiga byggandet. Någon enkel väg alt föra in kommimernas byggande i egenregi i detta system synes inte finnas. Skall detta byggande fortfarande avgiftsbeläggasmåste ett särskilt system an- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 21 ordnas.Vid anknytning till inkomstskatten har man större möjligheter att variera det avgiftsbelagdaområdet. I första hand skulle detta omfatta rörelseidkare, dvs. dem som byggeryrkesmässigt. Härvid skulle kommunernas byggnadsverksamhet i stort sett fallautanför. Det synes emellertid möjligt att ålägga även kommunerna uppgiftsskyldighelpå samma sätt som är fallet. Utredningenanser alt det nuvarande systemet är ganska bristfälligt i administrativthänseende. AvgifIspåföringen kommer inte fram som en automatisk biprodukt vidadministrationen av avgifter till yrkesskadeförsäkringen. I stor utsträckningmåste särskild beräkning göras och avgift påförs i många fall endast för endel av arbetsgivarens lönesumma. Detta medför alt kontrollsvårigheterna blirstora och att tillämpningen i praktiken blir ojämn. De administrativasvårigheterna kan antas bli större , om graderingen avyrkesskadeavgifterna efter skaderisk avskaffas och till följd därav kodifieringav arbetsgivaren efter näringsgren inte längre behövs. Aandra sidan framhåller utredningen att det nuvarande systemet fungerarrelativt tillfredsställande och alt förutsättningar att tillämpa det synesfinnas, även om ändring sker i fråga om avgifterna till yrkesskadeförsäkringen.Arbetsgivarkollektivet, dvs. de som påförs arbetsgivaravgift till socialförsäkringenm. m., omfattar något över 300 000 personer och företag. Av dessa betalar 1400015 000 byggnadsforskningsavgift. Vidbedömningen av möjligheterna att knyta an byggnadsforsknings-avgiften tillandra arbetsgivaravgiflssystem framhåller utredningen att det här rör sig omval mellan skilda system, vilka alla har betydande ölägenheter. Enförutsättningslös behandling av problemet skulle från administrativ synpunktge anledning lill andra lösningar. En sådan behandling har utredningen dockansett ligga utanför dess uppdrag. Utredningenerinrar vidare om att de administrativa förutsättningarna för nuvarandedebiteringssystem kan påverkas av utvecklingen i fråga om debiteringen avarbetsgivaravgifter till socialförsäkringen. Försök pågår att förenkla debileringsförfarandetgenom atl i större utsträckning än f. n. utnyttja riksförsäkringsverketsdataanläggning. På grund av byggnadsforskningsavgiften måste emellertid ettstort antal arbetsgivaruppgifter sorteras ut för behandling.Olägenheterna av de särskilda reglerna för debitering avbyggnadsforskningsavgift kommer enligt utredningen förmodligen att bli merframträdande. Om avgiften till yrkesskadeförsäkringen blir enhetlig kan dettänkas att frågan om decentralisering av avgiftsdebiteringen för socialförsäkringenaktualiseras. Hur frågan om byggnadsforskningsavgiften då kommer alt påverkaskan inte bedömas närmare på nuvarande stadium. Utredningenhar på de nu redovisade skälen stannat för att föreslå att Maj:ts proposition nr 1971 nuvarandesystem för debitering och uppbörd av byggnadsforskningsavgift behålls tillsvidare.