prop · FU0354 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående godkännande av avtal mellanDanmark, , , och om kulturelltsamarbete; given . Kungl,Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av StatsrådsprotokoUetöver utbUdningsärenden, föreslå att bifaUa det förslag om vars avlålandeliU föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att godkänner ett avtal meUan de nordiska ländemaora kullureUt samarbete. Syftet raed avtalet är att vidareutveckla den nordiskakulturgemenskapen och alt öka den samlade effekten av ländernas insatser inom utbUdning,forskning och annan kultureU verksarahet. Beslutsfattande organ inom avtaletsram blir det nordiska ministerråd som kommer alt inrättas enligt det revideradeHelsingforsavlalel (jfr prop. 1971: 53). Under detla inrättas en äm-betsraannakomrailléför del kulturella saraarbetet saral etl geraensamt nordiskt sekretariat.Avtalet innehåUer även bestämmelser om en gemensam budget för del nordiskakultursamarbetet. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför HansMaj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefenför UtbUdningsdepartementet, statsrådet , anraäler efter gemensaraberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännande av ett avtalmellan , , , och om kulturellt samarbete ochanför. Påmånga områden inom samhällslivet pågår ett omfattande nordiskt samarbete. Inågra faU regleras della samarbete av meUanstatliga avtal, i vissa andra faUhar man gemensamt utarbetat bestämmelser som sedan faststäUts nationeUt i varjeland. Den övervägande delen av samarbetet äger dock rum mer informeUl, inom enrad mer eUer mmdre permanenta saraarbetsorgan eller genora direkta kontakter meUanberörda myndigheter och organisationer i de nordiska länderna. Endast en delav samarbetet sker i helt stalUg regi. Fördet mellanstalUga nordiska samarbetet utgör Samarbetsöverenskommelsen den 23mars 1962 meUan , , , och (det s. k. )en aUmän ram. överenskommelsen, som Innehåller få forraeUa utfästelser, är snarastall se sora en principdeklaration ora de nordiska ländernas vilja att främjaoch utveckla samarbetet. DetkultureUa samarbetet i vid bemärkelse bedrivs f. n. i stor utsträckning genominte formaliserade kontakter. De nordiska undervisnings- och kullurrainislrarnaraöls regelbundet för utbyte av information, för aUmänna poUcydiskussioner ochför dryftande av konkreta geraensarama frågor. Nordiska kulturkoraraissionen(NKK) är ett för 1971: 54 3 regeringarnagemensamt organ med utredande, initiativtagande och rådgivande uppgifter. NKKär uppbyggt av nationeUa avdelningar och har inte några gemensamma sekrelarialsresurser. Underde har del nordiska kultursamarbetets organisation i flera sammanhang. InomNKK utfördes en utredning ora planeringen av det nordiskasamarbetet. På grundval av det därvid samraanslällda ut-redningsraalerialel frarafördeNKK vissa synpunkter på frågan tUl regeringarna. Påuppdrag av de nordiska ländernas stalsrainislrar lade en nordisk ärabelsraannakommiltéi fram ett förslag lill avtal ora utvidgat nordiskt ekonoraisktsamarbete. I detla förslag behandlades i två kapitel utbildiung resp.forskning. Den samarbetsorganisation som föreslogs bU inrättad skuUe ocksåbehandla dessa två områden. Vid ellraöte raellan de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådelspresidium enades man om att tiUsätta en kommitté raed uppgiftall bl. a. genomgå de hittiUsvarande erfarenhetema av Nordiska rådetsverksamhet och övriga forraer för nordiskt samarbete. Koraraittén antog namnetNordiska organisationskommittén. Vid sill gemensamma möte i november 1969uppdrog slalsministrama och rådets presidiura åt kommittén att framläggaförslag om elt nordiskt ministerråd med korapelens för hela det nordiska samarbetsfällel.Vidare skulle kommittén fortsätta sitt arbete med förslag rörande bl. a. kultursamarbetetsorganisation. Nordiskaorganisationskomraittén har lagt frara två rapporter med förslag i dessaavseenden, nämligen Promemoria ora organisationen av del nordiska kultursaraarbelelden 24 noveraber 1969 och Rapport ora och Nordiska rainisterrådetden . I den senare rapporten föreslås bl. a. att etl nordisktministerråd skaU inrättas och atl de viktigare instilulioneUa bestämmelserna i dellaavseende skall ingå som en del i Helsingforsavlalel. En överenskommelse omändring av Helsingforsavlalel, i huvudsak i enlighet raed organisationskommitténsförslag, undertecknades av de nordiska ländernasstatsministrar. Vidsin 18:e session antog Nordiska rådel en rekommendation (nr 21/1970) lillregeringarna atl under beaktande av nordiska organisationskommitténs förslagvidtaga åtgärder för en förstärkning av del nordiska kultursamarbetetsorganisation samt att förbereda ingåendet av en kullurtraklat före den 1januari 1972, avseende en omfattande gemenskap mellan länderna inorautbildning, forskning och den fria kultursektorn. Denordiska undervisnings- och kullurrainislrarna beslöt vid etl möte den 27 april1970 i alt tiUsätta en arbetsgrupp sora före utgången av skullelägga fram förslag om dels elt avtal ora nordiskt kullu- 1* 1971. 1971: 54 4 relltsaraarbele, dels åtgärder för atl stärka del nordiska kultursamarbetetsorganisation. Denna arbetsgrupp, som antog namnet Arbetsgruppen för ellnordiskt kulturavtaP, lade den 17 deceraber 1970 fram sin rapport. Iett regeringsförslag lill 19:e session anhöU Finlandsregering om rådels yttrande över rapporten. Med anledning av regeringsförslagetframförde rådet i rekommendation nr 23/1971 vissa önskemål beträffande avtaletsutformning. Vid elt nordiskt undervisnings- och kulturministerraöte i anslulningtill rådssessionen godkändes avtalsförslaget raed vissa ändringar. ÄvenNKK har yttrat sig över rapporten. AvtalmeUan , , , och om kul-tureUt samarbete, varstext torde få fogas som bilaga till statsrådsprotokollet i della ärende,undertecknades i . Arbetsgruppensrapport (tryckt i Nordisk udredningsserie 1970: 20) omfattar i huvudsak delsett förslag tUl avtal mellan , , , och om kullureUtsaraarbele, dels vissa andra förslag tiU åtgärder avsedda atl stärka detnordiska kultursamarbetet. Avtalet förutsätts kunna börja tillämpas den 1januari 1972. Avtaletsområde är kultureUt samarbete i vid bemärkelse, omfattande såväl UtbUdning ochforskning som annan kullureU verksamhet. Syftet med avtalet anges vara attvidareutveckla den nordiska kullurgemenska-pen och att öka den samlade effektenav ländernas insatser på dessa områden. Detla raål skall nås genom gemensaraplanering, samordning och arbetsfördelning. Avtalet skaU även skapa praktiskaförutsättningar för ett väl fungerande samarbete. 2.2 Samarbetsorgan och samarbetsformer Motbakgrund av denna målsättning tUlägger arbetsgruppen den del av avtalet sombehandlar samarbetets organisation central betydelse. Den organisation somgruppen föreslår skall byggas upp, bör kunna bära upp 'Kontorcbef och ekspeditionssekretaer J. , ,avdelningschef och professor , ,departementschef och avdelningschef , ,statssekretasr Amfinn S0rensen och departementsråd , , samtexpeditionschefen och kanslirådet , . 1971: 54 5 inlebara det pågående samarbetet utan även en kraftig utbyggnad av detta. Arbetsgruppenföreslår alt det nordiska rainisterrådet, sora skaU inrättas enligt den nyligenundertecknade överenskommelsen om ändring av , skaU vara detbeslutsfattande organet inom kulturavtalets rara. Därvid bar gruppen förutsattatt fackministrama kommer att delta i ministerrådets arbete. Vid sidan däravbör emellertid även de nuvarande ministermötena fortsätta för att ge möjlighettill informeUt samråd och ömsesidig information. föreslås en ämbetsmannakommitté bli tiUsatt för det kulturellasamarbetet. Denna kommitté, i vars arbete representanter för de av de olikafrågorna berörda ministerierna förutsätts della, skall inför rainisterrådetansvara för att samarbetet bedrivs effektivt och i enUghet med ministerrådelsbeslut. De övriga samarbetsorgan som inrättas bör därför vara underställda ämbetsmannakommitlén. Somberedningsorgan för ministerrådet i vad avser kultursamarbetet och för ärabetsraannakoramillénföreslås elt gemensamt nordiskt sekretariat med fast placering bli inrättat.Sekretariatet bör ledas av en direktör som utses av ministerrådet för enbestämd period. Personalen i övrigt bör anstäUas genom konlraklsförfärande;tjänsteförhåUanden m. ra. förutsätts bli utforraade i anslutning till de beslutoch överenskora-melser som kan komma alt träffas på grundval av de förslag soranordiska organisationskommittén lagt fram i detta avseende. Arbetsgruppenbetonar all samnordiska tjänstemän inte bör åtnjuta några särskUda privilegiereller immuniteter. Arbetsgruppenhar inte ansett sig kunna ta ställning liU sekretariatets placering. a.därför har gruppen inle lagt fram detaljerade budgelbe-räkningar för deadministrativa -kostnaderna. Enligt förslaget skall sekretariatet byggas uppunder tiU att ha en personal om ungefär tjugo personer. Årskostnadernaför det då utbyggda sekretariatet har överslagsmässigt beräknats till 3,5 mUj.danska kr. I denna summa har då medräknats en betydande post förutredningsarbete och för till-fälligl engagerad sakkunnig personal. Arbetsgruppenanser att de nya samarbelsorganen bl. a. bör kunna överta de uppgifter sora NKKhar . Det är dock väsentligt att de kontakter med verksamhetsfältet som NKKger också står tiU förfogande för de nya organen. Dessa bör därför kunnautnyttja redan befintliga organ. bör dessutom kunna tillsättakommittéer och arbetsgrupper med i första hand rådgivande uppgifter. Arbetsgruppenanser all man härvid bör eftersträva ett flexibelt system och har därför intenu lagt frara några preciserade förslag om sådana kommittéer. Den pekar dockpå alt det inom vissa viktigare områden kan finnas behov av kontinuerligkontakt. Föratt de nordiska länderna skall kunna möta de krav som etl ul- Prop.1971: 54 6 vidgatsamarbete kommer att släUa och kunna tiUgodogöra sig de fördelar samarbetetger bör de förbinda sig att i det egna landet sörja för en effektivorganisation av samarbetsfrågorna. Arbetsgruppen anser ocksåatt även om det enskilda landet genora att ingå avtalet inte uppger någon delav sin suveränitet, bör det förbinda sig alt i informationssyfte sararåda medde andra länderna innan det fattar viktiga beslut på områden som omfattas avavtalet. Motbakgrund av all de nordiska ländernas anslag till gemensararaa ändamål inom deav avtalet berörda områdena uppgår lUl betydande belopp /71 har de samlade anslagen i de fem länderna uppskattats tUlc:a 29 milj. danska kr. och för det därpå följande budgetåret liU drygt 32 mUj. och kan förväntas öka väsentligt bl. a. tiU följd av all avtalet ingås,föreslår arbetsgruppen att en ordning raed en geraensam nordisk verksarahetsbudgetinförs. Denna verksamhelsbudget avses så långt raöjligl omfatta aUa denordiska institutioner, projekt, prograra etc. sora finansieras viastatsbudgeterna. En sådan ordning förutsätter en delvis ny, gemensam budgelbehandling.Inom ramen för denna, som skuUe koordkieras av del geraensamma sekretariatet,avses en samlad bedömning och prioritering av de nämnda anslagen kunna ske. Deförslag som koraraer atl föreläggas de nationella parlamenten bör utgå fråndet förslag som nordiska ministerrådet lägger frara. Arbetsgruppen finner detnödvändigt att ett belopp ställs tiU ministerrådels fria disposition.Detta belopp bör anvisas . Det totala anslagsbehovet förnordiskt kultursamarbete uppskattar arbetsgruppen lUl 42 milj.danska kr., inbegripet dispositionsbeloppet och kostnaderna församarbetsorganen. efter 1972 bör det totala anslagsbehovet tUlnordiska ändamål, inbegripet storleken av dispositionsbeloppet, prövas efterhand i anslulning tiU det fortlöpande reviderade generalprogram sora saraarbelsorganenavses utarbeta. Vadrör fördelningen av kostnaderna för samarbetet förutsätter arbetsgruppen atten enhetlig princip avseende hela del nordiska samarbetet kommer attgenomföras. I särskilda faU bör ministerrådet kunna besluta om annanfördelning. all lägga fram förslag framhåller arbetsgruppen atl eninterimistisk kostnadsfördelning för kultursamarbetet måste fastställas förtiden närmast efter kulturavtalels ikraftträdande. Arbetsgruppenhar även tagit upp frågan om förhållandet mellan de dispositionsmedel somföreslås bli stäUda tiU ministerrådets förfogande och nordiska kulturfonden.Gruppen föreslår att frågan utreds och 1971: 54 7 prövasföre utgången av på grundval av de erfarenheter sora då vunnits. Redannu bör dock övervägas hur utnyttjandet av dessa raedel under raeUantiden kansamordnas. Arbetsgruppen pekar där på möjligheten att låta det gemensararaasekretariatet betjäna även kulturfonden. Arbetsgruppenanser atl det kommer all ha stor betydelse för samarbetet att finnaändamålsenliga former för medverkan från sida men konstateraralt frågan på grund av sin genereUa karaktär bör avgöras i samband med allförhållandel mellan det nordiska ministerrådet och allmäntregleras. 3 Yttranden över rapporten Medanledning av ell av väckt regeringsförslag med anhållan områdets yttrande har arbetsgruppens rapport behandlats i Nordiska rådetskulturutskott med deltagande av undervisnings-och kulturministrarna. förslag antog rådet vid sin 19:e session en rekomraendation lillregeringarna att genoraföra arbetsgruppens förslag raed vissa irekommendationen och i utskottets betänkande föreslagna ändringar och tillägg. I utskottets betänkandeanförs att förslaget innebär en betydande förstärkning av de organisatoriskaförutsättningarna för samarbetet. På vissa punkter föreslås ändringar eUertillägg till avtalstexten. Sålunda anser utskottet bl. a. atl del skulle varatill fördel om vissa frågor inom den kultureUa sektorn löstes som gemensammanordiska samarbetsupp-gifter, varför i artikeln om avtalets syfte borde frarahållasatt saraarbele skall äga rum även i form av gemensamraa projekt. Vidareföreslås, med hänvisning till del arbete som på annat håll pågår för all koordinerainformaiionen om del nordiska samarbetet, att inom avtalets ram endaslinformation ora de nordiska ländernas kulturliv tas raed. Utskottet understrykerbetydelsen av all generalplaner för utvecklingen av det nordiskakultursamarbetet utarbetas , och all tUlräckliga finansieUa resurseranvisas för genoraförande av saraarbels-planerna. En viktig förutsättning församarbetets utbyggnad är också enligt utskottets uppfattning att det föreslagnanordiska sekretariatet erhåller tillräckliga resurser. 1971: 54 8 Ifråga om kostnaderna för samarbetet anser utskottet det vara av vikt attklarhet om fördelningsprincipen nås innan avtalet föreläggs de nationeUaparlamenten för godkännande. Utskottetfäster också uppmärksamheten vid att medverkan ikultursamarbetet inte berörts i avtalsförslaget. I anslutning tUl nordiska organisationskoramilténssynpunkter föreslår utskottet att i avtalet inarbetas dels ett aUmänt stadgandeom att rådet raedverkar i samarbetet enligt avtalet, dels en bestämmelse somger rådel möjUghet tiU samråd med undervisnings- och kulturministrarna innanbudget och planer för samarbetet fastställs. NKKkonstaterar att avtalsförslaget förefaller skapa goda förutsättningar för atldet nordiska kultursamarbetet skall kunna effektiviseras och den nordiskakulturgemenskapen vidareutvecklas. Det sägs vara tiUfredsstäUande att avtaletsverksamhetsområde beslämts sora kultureUt samarbete i vid bemärkelse, liksom atlavtalet uttryckligen omfattar nordiskt samarbete i internationella sammanhang.Vad gäller annan kulturell verksamhet än utbildning och forskning har detpraktisk betydelse att detta område i avtalsförslagel fått en flexibel utforraningsom möjUggör en smidig anpassning efter utvecklingens krav. NKK fiimer också attförslaget i sina huvuddrag väl ansluter sig liU synpunkter som NKK i tidigaresammanhang framfört. Detta gäller bl. a. betydelsen dels av alt samarbetsorganenpå regeringsnivå får en mycket nära anknytning lUl resp. lands policy-skapandeinstanser, dels av att samarbetsorganisationen byggs upp på elt sådant sätt attett aktivt deltagande av aUa berörda parter säkras. I likhet med arbetsgruppenfinner NKK det vara av stor vikt att planeringen av samarbetet sker i ettlängre tidsperspektiv. 4 De nordiska undervisnings- och kulturministrarna Förberedandediskussioner om del framlagda förslaget till avtal och med detta sammanhängandefrågor fördes mellan de nordiska undervisnings- och kulturministrarna vid ettmöte . Vid ett följande möte i anslutning till Nordiskarådels session i i febmari 1971 enades man med beaktande av de frånNordiska rådels sida framförda önskemålen om den slutliga texten. 1971: 54 9 Medanledning av de inom Nordiska rådel förda diskussionerna företogs vid mötet iKöpenhamn i febmari vissa ändringar och tillägg i avtalstexten. För att tillgodoseönskemålet om att av avtalet skall framgå att samarbetet bör bedrivas även iform av gemensamma projekt har sålunda elt tillägg gjorts tUl artikel 1.Artikel 6 rörande bl. a. information om nordiskt samarbete har vidare ändratsi enUghet raed rådets synpunkter. Vad rör raedverkan har,likaså i enlighet med rådets synpunkter, bestämmelser härom införts i avtalet,dels ell allmänt stadgande i arlikel 8, dels en bestämmelse i artikel 15 atlinnan förslag för den gemensamraa nordiska verksarahetsbudgeten upprättas skaUberört organ inom Nordiska rådel beredas tillfälle till överläggningar. Vid ministrarnasdiskussioner har även vissa frågor med anknytning till avtalet dryftats. Vidmötet var man överens om all, såsora arbetsgruppenföreslagit, raedel borde stäUas tiU rainisterrå-dets fria förfogande från och raedår 1972. För det första årel borde detta disposilionsbelopp uppgå till 6,5milj. Vidare enades man ora alt föreslå att i avvaktan på att engenerell princip för fördelning av kostnaderna fastställs, detladispositionsbelopp liksom kostnaderna för de nya samarbetsorganen under 1972skall fördelas på samma sätt som bidragen till nordiska kulturfonden; dettainnebär en fördelning beräknad, med avmndade siffror, enligt förhåUandetmellan ländernas befoUcningstal och ger följande procenttal: , Finland22 %, , och . Ministrarna har anslutitsig till arbetsgruppens förslag om att frågan ora nordiska kulturfondens fraratidastäUning bör utredas och värderas så atl slutlig StäUning kan tas före utgångenav på grundval av de erfarenheter som då vunnits. Påmånga områden, bl. a. på kulturområdet, bedrivs nordiskt samarbete sedan längeoch väsentliga resultat har uppnåtts. Formerna för samarbetet har skiftat ochi raånga fall inte varit närmare reglerade. För att de institutionellagrundvalarna skall förstärkas och en koordinering av samarbetet möjliggörasföreslår t. f. chefen för , statsrådet i annatsammanhang att ett nordiskt ministerråd med kompetens för hela det nordiskafältet inrättas enligt den överenskommelse om ändring av somundertecknades (prop. 1971: 53). Med syfte all skapa enfastare gmnd för det nordiska samarbetet på kulturområdet har på uppdrag av denordiska undervisnings- och kulturministrarna en arbetsgrupp utarbetat ellförslag liU nordiskt kulturavtal. 1971: 54 10 yttrat sig över förslagel har ministrarna enats om denslutliga texten. Avtalet undertecknades av de fem nordiska ländema den 15 mars1971. Jagkomraer i det följande att kort presentera avtalet och i anslutning därtiU laupp vissa frågor. I avtalet fastslås syftetvara alt vidareutveckla den nordiska kullur-geraenskapen och atl öka den saraladeeffekten av ländernas insatser på kulturområdet i vid bemärkelse, omfattandesåväl utbildning och forskning sora annan kulturell verksamhet. Den aUmänna målsällmngeninom vart och etl av dessa tre områden anges i avtalet. Del blir en viktigförsta uppgift för de nya saraarbelsorganen alt precisera raålen försaraarbetet . SamarbetetskaU bedrivas genom geraensara planering, samordning, samverkan ocharbetsfördelning. Inom raraen härför koramer givelvis skiftande samarbetsforraeratt tUlämpas. I likhet med arbetsgruppen anser jag atl en prövning av denlämpligaste formen bör ske för varje nytt projekt sora tas upp. Encentral plats i avtalet upptas av bestäraraelser om samarbetets organisation.Del nordiska ministerrådet skall vara det beslutsfallande organet inora avtaletsrara. tUlsälls en ärabelsraannakommilté för detkulturella samarbetet. och ämbetsmanna-komrailtén skaU biträdasav ell geraensarat nordiskt sekretariat med fast placering. Beslut oraplaceringen föreligger ännu inle. De årliga kostnaderna för delta sekretariathar översiktligt uppskattats uppgå lill ca 3,5 milj. danska kronor efler denförsta uppbyggnadsperioden. bör dess verksamhetsformer i första hand regleras inoraramen för det reviderade . Del har förutsatts att del skallha en skiftande sararaansättning aUlefler arten av de frågor som behandlas.Eftersom ministerrådet i första hand är elt beslutsfallande organ komraer de avkulturavtalet berörda fackminislrar-na även att samråda i t. ex. policyfrågor,bl. a. vid undervisnings- och kulturministermöten. Ärabetsraannakoramillénskall inför ministerrådet ha del direkta ansvaret för samarbetet. Liksom arbetsgmppenfinner jag det ändamålsenUgt all vissa ärenden av ministerrådet delegeras tillämbetsmannakommitlén. Jaganser det ha den största betydelse all samarbetet bedrivs under medverkan avalla berörda grupper, bl. a. av de kulturarbetare, företrädare förfolkbildnings- och ungdomsverksamhet, vetenskapsmän och andra som arbetar utepå verksamhetsfältet. Med hänsyn lill den snabba utvecklingen på kulturområdetbör kontakterna med dessa grupper få en flexibel utformning. Minislerrådetskall till regeringarna avge elt förslag till budget för geraensamraanordiska ändamål. Jag anser atl en sådan ord- ningkommer atl ge möjlighet tUl en samlad bedömning och prioritering av anslagsbehovoch planer. kan väntas få stor betydelse som underlag för en fortsattutbyggnad av samarbetet. Jag förutsätter alt bedömningen görs med beaktande avde nationella prioriteringarna. Ländernasanslag liU nordiska ändamål uppgår till betydande belopp, underinnevarande budgetår sammanlagt ca 29 milj. danska kronor med en uppskattadökning för följande budgetår tiU drygt 32 milj. Bl. a. tUl följd av att avtaletingås kan en betydande utvidgning av samarbetet förväntas ske. Arbetsgruppenhar uppskattat det totala anslagsbehovet för nordiskt kultursamarbete under år1972 till 42 mUj. Det fortsatta anslagsbehovet måste prövasefter hand mot bakgrund av då föreliggande planer. Underlagför atl exakt beräkna de kostnader som utvidgningen av saraarbelet raedför förSveriges del fr. o. ra. föreligger f. n. inle. Jag avser allta upp denna fråga i samband med min anraälan om medel på tiUäggsstat för nästabudgetår. Redannu viU jag dock nämna att jag i likhet med arbetsgrappen finner delbetydelsefullt att medel ställs till rainisterrådets fria förfogande redan förår 1972. Dessa medel bör för uppgå till 6,5 milj. danska kr.Beloppet bör kunna användas bl. a. för att utvidga vissa redan pågående projekteller igångsätta nya, liksom för utrednings- och försöksverksamhet. Kostnaderna för gemensammanordiska projekt har fördelats mellan ländema efter olika grunder.Arbetsgruppen har fömtsatt all en enhetlig princip införs som bör gälla i vartfall nya samarbetsprojekt. Denna fråga berör emellertid det nordiskasamarbetet även utanför kulturområdet och bör avgöras i annat sammanhang. Iavvaktan härpå anser jag i enlighet med undervisnings- och kulturministrarnasöverenskommelse att anslaget till ministerrådets disposition och kostnaderna förde genom avtalet inrättade samarbelsorganen t. v. bör fördelas på Samma sättsom anslagen lill nordiska kulturfonden, varav betalar . Idella sammanhang har frågan om nordiska kulturfondens ställning aktualiserats.Jag ansluter mig till arbetsgruppens bedömning att frågan bör utredas ochprövas så att slulUg stäUning kan las före utgången av på grundval avde erfarenheter sora då vunnits. Arbetsgmppen har på grundav frågans generella karaktär inte anselt sig själv kunna ta ställning tillfrågan om Nordiska rådels medverkan.