prop · FU0337 · 1971-12-31 00:00:00 — a. alt medverka vidförmedling av handledare lill statsunderstödda universilelscirklar. Medel förall börja sådan verksamhet /72 har beräknats under anslaget Förvaltningarm. m. vid universiteten och vissa högskolor. Del ankommer påutbildningsmyndighelema atl hålla erforderlig kontakt med studieförbunden idessa frågor. SAMSUS har föreslagit en rad ändringar islatsbidragsreglerna, vilka tagits upp av i verketsanslagsframställningar för nästa budgetår. lag är f. n. inle beredd alt föreslå någon höjning avbidragen tiU universitetscirklarna. Förslaget om höjning av antalet deltagarefrån högst 20 lUl högst 25 tillstyrker jag. Den av SAMSUS föreslagnaminskningen av antalet studielimmar och sammankomster per cirkel skulle enligtmin mening leda lUl att del blir svårt alt i en universiletscirkel nå önskadfördjupning av kunskaperna saml erforderliga insikter. Jag är därför inleberedd att förorda en ändring av gällande bestämmelser. Minimiantaletstudielimmar bör alltjämt vara 48, fördelade på minst 16 sammankomster.Nuvarande krav på ledarens kompelens bör behållas. Jag vill emellertid i dellasammanhang erinra om att har rätt alt medge dispens fråndella krav. Det bör vara möjligt alt försöksvis tillåta alt bidrag lilllärarkostnader utn3flljas för kostnader för radio-och TV-burna avsnitt iundervisningen. Beträffande statsbidrag lill lärares resor har riksdagentidigare fastslagit (prop. 1970: 35, SU 1970: 107, rskr 1970: 273) attulbUd-ningsmyndighetema i samband med sin prövning av omfattningen ochinriktningen av del statliga stödet till studiecirkdverksamhet skall övervägafrågan om önskvärdheten av särskilda åtgärder för att underlätta anskaffandetav handledare lill studiecirklar i glesbygder. Jag anser del angelägel atl stimulera lill vuxenutbildningi glesbygder, varför jag föreslår atl statsbidrag bör ulgå lill resekostnaderoch traktamente för sludiehandledare vid allmän studiecirkelverksamhet ochlärare inom den kommunala vuxenutbildningen i det allmänna stödområdet utanförs. Statsbidraget bör beslämmas till av resekost-nadsersätlningoch traktamente enligt allmänna resereglemenlet (1952: 735, ändrat senast 1970:872). Jag vill slutligen i detta sammanhang också beröra denlärarutbildning för folkhögskola och folkbildning som fr. o. m. budgetåret1969/70 anordnas i . Denna utbildning har mötts av stort intresse,inte minst bland dem som genom aktivt arbete i folkbildningen kan anses hasärskilda fömtsättningar atl tillgodogöra sig utbUdningen. Förurvalet av sökande tillämpas f. n. en provisorisk anordning. Jag uttalade iprop. 1969: 52 alt erfarenheten av dessa försök bör avvaktas innan endefinitiv ställning las till intagningsreglerna. Maj:t bör uppdra åtskolöverstyrelsen all redovisa erfarenheterna avhittillsvarande inlagningsbestämmdser. 6.4 Pedagogisktforsknings- och utvecklingsarbete 1970: 35 framhölls att den ökade satsningen på utbildning för vuxnaställer krav på större resurser för beaktande av dessas behov inom ramen fördel pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. harlämnat ell betänkande (SOU 1970: 22) som berör bl. a. allmän pedagogiskutveckling och forskning. Maj:t har tidigare denna dag fallat beslut omen proposition i della ärende. Pedagogikulredningen har under hösten 1970redovisat en diskussion från en konferens om forskning och utveckling inomvuxenutbildningen och kommer enligt vad jag inhämtat all lägga framelt särskilt förslag som berör vuxenutbildningens område. I samband medvuxenutbildningens expansion kan man konstatera ett ökande forskningsintresseför vuxenutbUdningsfrågor. F. n. pågår åtskilliga olika forskningsprojekt påvuxenutbildningens område. Del är angeläget att man inom ramen för resursernalUl pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete ger ökat utrymme ålvuxenutbildningen. Behovet av läromedel specielll för vuxna bör, som jagtidigare nämnt följas mycket uppmärksamt. Inom har projektstartat som gäller läroplansanpassning och läromedelsutveckUng inom vuxenutbUdning. Ävenden verksamhet som bedrivs av är ett led i arbetet alt finna nyametoder för undervisning av bl. a. vuxna. Till kommitténs verksamhet hör ocksåatl producera läroböcker anpassade för vuxna. Jag vill i detta sammanhangerinra om att kommitténs belänkande om den framtida organisationen av denverksamhet som kommittén svarar för lorde komma all publiceras . Underde har studiestödet byggts ut successivt i de frivilligaskolformerna. Systemet med avgifter för undervisning har avskaffats. Detsludiesociala slödel blev föremål för en genomgripande reform . EttbetydelsefuUt led i strävandena att lindra den enskildes ekonomiska belastningimder utbildning har varit tillhandahållandet av fria läromedel. ärdella genomfört i den obUgatoriska skolan. I de frivilliga skolformerna börjadekommunerna införa fria läroböcker under 1950-talel. Läromedelsulredningen ficksom en av sina uppgifter att överväga fråganom en eventueU vidgning av de indirekta sludiesociala stödåtgärderna i form avfria läroböcker m. m. tiU studerande inom nya områden av UtbUdningsväsendet.Utredningen har föreslagit (SOU 1970: 10) alt läromedel skaU tillhandahållasde studerande utan kostnad vid aUa de utbUdningsanstalter där studiehjälpenligt studiehjälpsreglementet utgår. Kostnaderna härför skaU enligt förslagetbäras av huvudmännen. egna undersökningar visar har den övervägande delen av priraärkommunernaredan nu infört fria läromedel för sina studerande. Svenska koramunförbundethar pekat på att det torde vara betydligt raindre än av gymnasiekommunemaselever sora /71 ej fick fria läromedel. Även om bl. a.kommunförbundet anslutit sig tiU utredningens förslag om lagstiftning, harutvecklingen och dagens läge övertygat raig om att lagstiftning inle behövs föralt man skaU nå utredningens syften. Kommunerna kan då också få full frihet allbeträffande de utbUdningar för vilka de är huvudmän eller eljest har ellbetydande ansvar, välja den lämpligaste formen för att tillhandahålla frialäromedel. Utredningenhar föreslagit att fria läromedel skall införas också vid vissa statliga utbildningsanstaltersom tiUhör sludiehjälpssyslemets område. Det gäUer bl. a. om trädgårdsskolan iNorrköping, vissa kurser vid sjöbefälsskoloma och statens brandskola samt omvissa utbUdningar som föreslagits bli kommunaliserade (t. ex. landsköterske-och tandtekniker-skolor). Vid de StatUga vuxenskolorna i ochHärnösand tiUhandahålls redan fria läromedel. EnUgt rain raening bör medelanvisas fr. o. ra. /73 för att ge de skolor, för vUka organisatoriskaändringar nu ej är aktueUa, möjUghet att tUlhandahåUa fria läromedel.Utgångspunkt för raedelsberäkningar bör vara de av utredningen beräknadekostnaderna för reformen. Det ankommer på resp. tillsynsmyndigheter att begäraerforderliga medel i anslagsframställningarna för /73.Utredningens förslag ora ökat statsbidrag till enskUda huvudmän är jag ejberedd att tiUstyrka. Ävenpå det studiesociala området bör åtgärder vidtas för atl förbättrautbildningsmöjligheterna för de vuxenstuderande. Det förslag som 1968 årsstudiemedelsutredning nyUgen har lagt fram (Ds U 1970: 13) innebär attvuxenstuderande och även andra studerande inom studiemedelssystemet skaU fårätt liU studiemedel vid deltidsstudier. Enligt utredningen bör studiemedelutgå liU den som bedriver studier på minst halvlid. Förutsättningen härförskall dock vara att den aktivitet som den studerande bedriver vid sidan avstudierna är sådan att den kan anses utgöra rimligt skäl för dellidssludier.Denna verksamhetskall vidare vara av sådan omfattning alt den omöjliggör heltidsstudier. Iövrigt innebär utredningens förslag följande. Studiemedel lilldeltidsstuderande bör ulgå med hälften av vad som utgår lill heltidsstuderande.BamtiUägg bör utgå med samma belopp som för heltidsstuderande. Hänsyn lUl egenoch makes inkomst bör las enligt samma principer som för heltidsstuderande.Hänsyn till förmögenhet bör tas i samma utsträckning som för heltidsstuderande. Remissinstanserna är enigaom alt studiestöd bör ulgå lUl deltidsstuderande. Däremot råder oenighet omvilka grupper som bör få rätt lill studiestöd och om viUca förmåner som börutgå. ål vuxna (SVUX) har lagt fram ett förslag sominnebär att någon prövning av skälen för dellidssludier ej skall ske.Utredningen är dock inte enig på denna punkt. Förslagel av SVUX innebär vidaregenerösare regler än vad studiemeddsulredningen föreslagit för reduktion avstudiemedel med hänsyn lill egen inkomst. EnUgt min mening bör rätt lillstudiemedel för deltidsstudier i fortsättningen medges för den som studerar påminst halvtid. LO anser alt även de deltidsstuderande som studerar vidläroanstalter där studiehjälp utgår, dvs. främst studerande vid gymnasial vuxenutbildning,bör få rätt lill studiestöd enligt samma principer som föreslås för studerandeinom studiemedelssystemet. () har emeUertidnyligen lagt fram elt förslag om överförande av VuxenutbUdningen från studiehjälps-tUl studiemedelssystemet. Förslaget kommer att skickas på remiss. I avvaktanpå resultatet av remissbehandlingen bör rätten lill studiestöd vid dellidssludieravse endast utbildningsvägar som läcks av studiemedelssystemet. Frågan om man i enlighetmed studiemeddsulredningen skaU kräva all den studerande som vill utnyttjastudiemedel skall kunna ange rimliga skäl för all han bedriver ddtidsstudierhar tilldragit sig stort intresse vid remissbehandlingen. SVUX:s förslag häromhar tillstyrkts av de flesta remissinstanserna. a. LO, UKÄ och CSN pekardock på alt SVUX:s förslag kan få icke önskvärda konsekvenser för ungdomsutbildningensdel. PrincipieUa skäl talar visserUgen för all den studerande själv bör fåavgöra om han skaU studera på eller halvtid, men enligt min uppfattningbör såsom villkor för studiemedel liU deltidsstuderande åtminstone t. v. gäUaatt han har rimUga skäl för all begränsa sina studier tiU dellidssludier. Somsådant skäl bör kunna godtas förvärvsarbete som är av sådan omfattning alt delomöjliggör heltidsstudier. Andra skäl kan vara vård av egna barn ellersjukdom. Den närmare prövningen härav bör ankomma på studiemedelsnämndema. Istort bör därvid gälla vad studiemeddsulredningen föreslagit. Vad jag nu harförordat leder till atl studiemedelsnämnderna skall undersöka i vad mån skälför dellidssludier föreligger. Denna prövning kommer alt gäUa i huvudsak sådanapersoner som bedriver studiemedelsberät- tigadedellidssludier i mer eller mindre direkt anslutning lill sin ungdomsutbildning. För vuxenstuderande tordedäremot tiUräckliga skäl för dellidssludier kunna anses föreligga generellt.Någon närmare prövning behöver därför inte göras i sådana fall. Som vuxenstuderandebör räknas personer som börjar studera först efter ett inle alltför obetydligtuppehåll i studierna och som under uppehållet ägnat sig ål förvärvsarbete,vård av egna barn eUer motsvarande. För handikappade studerande bör nuvarandepraxis tUlämpas även i fortsättningen. Studiemedelsulredningensförslag lill förmånsregler innebär atl studiebidrag och ålerbelalningspliktigastudiemedel skall ulgå av vad som utgår till heltidsstuderande. Jagtillstyrker detta förslag liksom förslagel all barntillägget tilldeltidsstuderande bör utgå med oreducerat belopp. Reduktionsreglerna medhänsyn lill egen inkomst föreslås av studiemeddsulredningen ändrade så alt fribeloppelskall utgöra av basbeloppet för termin (heltidsstuderande ). SVUXhar föreslagit ett fribelopp om saml dessutom ändring av de procentsatservarmed studiemedlen reduceras. Enligt min mening bör fribeloppel fördeltidsstuderande fastställas till av basbeloppet för termin i vad avseregen inkomst och till av basbeloppet för termin i vad avser makesinkomst. Överskjutande del bör reduceras enligt nuvarande regler förheltidsstuderande, eller med två tredjedelar resp. en tredjedel. Meritprövningen fördeltidsstuderande bör som CSN framhåller ansluta sig tUl de regler som f. n.gäller för heltidsstuderande. Det ankommer på CSN atl meddela anvisningar om merilprövningför deltidsstuderande. gällande regler om maximitid för studiemedel börgälla även för deltidsstuderande. Studiemeddsulredningen haräven föreslagit atl en sista ansökningsdag för studiemedel skall fastställas.Nuvarande syslem har enligt utredningen inneburit betydande ölägenheter vidbehandlingen av sludiemeddsansökningar. Beviljandet av studiemedel för fortsattastudier skall i princip granda sig på de studieresultat som uppnåtts undertidigare terminer. Den studerande bör dock få åberopa studieresultat somredovisas i början av den termin som ansökan om studiemedel avser. Vad utredningenoch remissinstanserna har ullalat har övertygat mig om alt studiemedelsförordningen(1964: 401) bör kompletteras med en bestämmelse om när och hur ansökan omstudiemedel skall inges. Ansökan som inges efter ansökningstidens utgång bör fåprövas endast om särskilda skäl föreligger. Som sådant särskilt skäl börräknas t. ex. sjukdom eller utlandsvistelse eller alt sökande börjar sinastudier efter ansökningstidens utgång och därför begär studiemedel endast fördel av terminen. Med hänsyn härtUl anser jag all beslut om ansökningstiden börfå fattas av centrala studiehjälpsnämnden. Vadjag nu har föreslagit i fråga om studiestöd åt deltidsstuderande och omansökningstid bör träda i kraft . Mina förslag föranlederändringar i 5, 8, 9, 11 och 15 §§ i studiemedelsförordningen (1964: 401). Ienlighet med del anförda har inom UtbUdningsdepartementet upprättats förslag liUlag om ändring i sludiemeddsförordningen (1964: 401). Jaghemsläller, atl Kungl. 1)antaga förslaget lilllag om ändring i studiemedelsförordningen (1964: 401), 2) bemyndiga Kungl. Maj:l allmeddela de bestämmelser som behövs för all införa ett system med interkommunalersättning på den kommunala vuxenutbildningens område, 3) godkänna vad jag i delföregående förordat i fråga om inrättande av och skolledning för särskildskolenhet med vuxenutbildning m. m., 4) medge all reservationsanslagetKommittéer m. m. under åttonde huvudtiteln får tas i anspråk under /72för försöksverksamhet med viss vuxenutbildning, 5) godkänna vad jag i övrigtförordat om vuxenutbildning, studiecirklar och fria läromedel vidstatliga läroanstalter. 8 Anslagsberäkningar för /72 Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna 1969/70Utgift 65 180 540 1970/71 Anslag 98 000 000 1971/72 Förslag 130000000 Kommunalgymnasial vuxenutbildning omfattar enligt beslut av riksdag (prop.1967: 85, SU 1967: 117 och 129, 2LU 1967: 45, rskr 1967: 277 och 290)utbildning motsvarande läroplanerna för högstadium, ,gymnasiet och yrkesskolan. Statsbidrag utgår av utgifterna för lönertiU lärare och skolledare. Bestämmelser om utbetalningen har meddelats istadgan (1967: 452) för gymnasial vuxenutbildning (ändrad : 971). Nya bestämmelser beräknasbli utfärdade i samband med bestämmelserna om den nya gymnasieskolan. 1.Överstyrelsens anslagsberäkning för /72 framgår av följande sammanstäUning. Gymnasialutbildning 56 748 600 Förgymnasial utbildning 33 192 500 Tekniskaaftonskolor 7 683 800 Övrigayrkesskolkurser 50 400 000 Avrundat -|- 75 000 000 För /72 räknarskolöverstyrelsen med en fortsatt expansion av såväl den förgymnasiala som denyrkesinriktade och mer teoretiska gymnasiala utbUdningen genom attorganisationen bl. a. ytterligare utvidgas lill framför aUl glesbygdskommuner. För /72 beräknarskolöverstyrelsen medel för 18 tjänster som rektor, 15 tjänster som sludiereklorvid särskilda skolenheter samt 290 arvodestjänster som sludiereklor. Dessutomföreslår överstyrelsen all sammanlagt 180 arvodestjänster som huvudlärareinrättas vid de särskilda skolenheterna. EnUgl ämbetsskrivelse den 15mars 1968 bör verka för avveckling av skolformen tekniskaftonskola, dock under förul-sällning alt jämförbara utbildningsalternativskapas inom den lokala VuxenutbUdningen. Sedan fackskola nu införts på samtUgagymnasieorter är de tekniska aftonskoloma till största delen helt eller delvisavvecklade. På vissa orter har dock av särskilda skäl medgetts intagning avelever även /71. Överstyrelsen uppskattar antalet /72 lUl ca 160. När det gäller handikappadevuxenstuderande föreslår överstyrelsen med hänvisning bl. a. till en skrivelsetill Kungl. Maj:t , att bestämmelsema om specialundervisningsamt tekniska stödåtgärder m. m. som gäller inom barn- och ungdomsskolanblir tiU-lämpliga även inom den gymnasiala VuxenutbUdningen. I nämnda skrivelsehemställer överstyrelsen att bestämmelserna om specialundervisning, såsom deframgår ur 11 kap. 28 § skolstadgan, införs i Kungl. Maj:ts stadga förgymnasial vuxenutbildning, men med den ändringen att dels elevantalet ispeciell ämneskurs och speciell yrkesskolkurs för hörselskadade, synskadade ochrörelsehindrade elever får utgöra lägst fem, dels ddningslalel för sådan kursfår följa del tal som gäller för hörselklass i barn- och ungdomsskolan, delsatt de nyssnämnda uttrycken speciell ämneskurs och speciell yrkesskolkurs förhörselskadade, synskadade och rörelsehmdrade elever får i vad avser gymnasialvuxenutbildning ersätta de inom barn- och ungdomsskolan förekommande uttryckenhörselklass, synklass och klass för rörelsehindrade, alt bestäramelserna omtekniska stödåtgärder ra. m. för en- stakahörselskadade saml rörelsehindrade elever gällande ungdomsskolan (jfr prop.1971: 1 bU. 10 s. 191) skall få tiUämpas inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Idet föregående har jag förordat vissa riktlinjer för utbyggnaden av ochintagningen lill den kommunala vuxenutbildningen m. m. Jag beräknar de totalakostnaderna tiU 130 mUj. Jaghemställer, att Kungl. Maj;t föreslår atttiU Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna för /72under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 77 966 714 1970/71 Anslag 98 000 000 1971/72 Förslag 130000000 Enligtbestämmelserna i kungörelsen (1963: 463) om statsbidrag tiU det fria ochfrivilliga folkbUdningsarbetet (omtryckt 1970: 329) utgår statsbidrag tiUstudiecirklar i allmänhet med högst av de bidragsgrandande kostnaderna.Bidragets storlek bestäms av följande regler. Föralknän studiecirkel kan bidraget lill kostnadema för ledare och studiematerielför varje studietimme utgöra högst , varav högst . för ledararvode.Statsbidrag kan i aUmänhet inte utgå för mer än tte studielimmar vid varjesammankomst. Medverkar expert eUer fackman i allmän studiecirkel, som han ejtillhör, utgår statsbidrag tiU kostnaderna för arvode, resekostnadsersättningoch traktamente lUl högst . för varje studietimme. Förstudiecirkelverksamhel i vissa ämnen och på en nivå som svarar mot högstgrundskolans årskurs 9 utgår elt tilläggsbidrag av högst . Bidraget får användas tiU kostnader för såväl ledararvode som studiemateriel.Bidrag till dessa cirklar kan utgå av verifierade kostnader för ledararvodeoch studiemateriel, dock högst med . Föruniversiletscirkel kan bidraget lill kostnaderna för ledararvode och studiematerielutgöra högst . för varje studietimme, varav högst . kan avse ledararvode. För /72 räknarskolöverstyrelsen med en forlsall ökning av antalet allmänna studiecirklar och universitelscirklar. föreslår allbidraget lill experlmedverkan i allmän studiecirkel höjs till högst . pertimme (+450 000 kr. Vidare föreslårskolöverstyrelsen atl bidraget lill universilelscirklar höjs från . , varav högst . till kostnader för ledararvodesamt att bidraget lill rese- och traktamentskostnader för cirkdledare höjsfrån lill (kr. Överstyrelsenföreslår alt bidrag får ulgå lill intematkurser för information tUl lärare ochandra rådgivare saml lill kostnader föi resor, inackorderingsavgifler, materialm. m. vid utbUdningskurser för lärare främst i vuxenpedagogik (+60 000 kr. För alt bereda ökade möjligheter lill kvalificeradestudier inom ett begränsat område föreslår vidare all sammabestämmelser bör gälla för universilelscirklar som för allmänna studiecirklar.Beträffande bestämmelsen om högsta tillåtna antal deltagare i universitelscirklarförordar överstyrelsen en höjning lill 25 för att möjliggöra ett ökatdellagande på orter där del föreligger svårigheter all få tillräckligt mångakompetenta ledare. Vidare föreslår överstyrelsen att kraven på ledarenskompelens utformas så alt även den som saknar i författningen angivenkompetens men äger erforderliga ämnesmässiga och pedagogiska kunskaper skallkunna godkännas som ledare i universiletscir-kd. Överstyrelsen föreslår alt överstyrelsen medges möjlighet atlförsöksvis tillåta all bidrag avsedda för täckningen av lärarkostnader istället får utnyttjas för all täcka kostnader för radio- och TV-burna avsnitt iundervisningen samt all antalet studielimmar i en studiecirkel skall varaminst 20 fördelade på minst tio sammankomster. Antalet statsbidragsberättigade studiecirklar har ökatmyckel starkt under 1960-lalel. /69 uppgick antalet tiU ca 136 000och 1969/70 till ca 158 000. SamhäUets slöd har varit av stor vikt för dennasnabba ökning. har statsbidragen förbättrats. Besluthärom har fallals vid 1963, 1964, 1965, 1967 och riksdagar. Inomvuxenutbildningen spelar folkbildningen en viktig roll, något som betonats bl.a. i prop. 1970: 35. Statsmakterna beslöt (prop. 1970: 35, SU 1970:107, rskr 1970: 273) om förbättrade arbetsvillkor för studiecirklarna. Stödetdifferentierades så atl högre bidrag utgår lill sådan studieverksamhet som kanmedverka lill utjämning av utbildningsklyftan. Jag är inte nu beredd alt förorda en höjning av bidraget tiUexpertmedverkan i allmän studiecirkel eller en höjning av bidraget lill universitelscirklar. Överstyrelsens förslag om bidrag till kurser ra. m. förlärare inom extern universitetsutbildning har jag ingen erinran mol. Jag utgåremellertid från all anslaget Lärares fortbildning m. m. (F 16) tas i anspråkför denna verksamhet. Frågan om ändringar i bestämmelserna för universilelscirkdverksam-helenhar jag berört i det föregående. Vid anslagsberäkningen har jag tagit hänsyn lill förslagetom statsbidrag för resor till handledare för allmän studiecirkel i glesbygd.Jag hemställer, all Kungl. alt till Bidrag till studiecirkelverksamheten /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 6 869 000 1970/71 Anslag 8 400 000 1971/72 Förslag 8900000 Enligt de principieUa grander som godtagils av (prop. 1963: 36, SU 1963: 74, rskr 1963: 190) utgår bidrag tiU avskolöverstyrelsen godkända studieförbund (f. n. tolv). Bidraget utgår delstill orga-nisationskoslnader dels lill kostnader för pedagogisk verksamhet. Bidraget liUorganisationskoslnaderna skall fördelas mellan studieförbunden med hänsyn delstiU kostnaderna för studiecirkelverksamhel, dels till den bidragsberättigade sludiecirkelverksamhelensgeografiska spridning. Till de poster som får beaktas vid beräkningen av deltabidrag, hör utgifterna för instruktörer och centralt anställd personal ävenden personal som sysslar med pedagogiska uppgifter , förbundsledningenslokaler, inlernalionella förbindelser, instruktions- och inspektionsresor,konferenser och studiepropaganda. Bidraget lill pedagogisk verksamhet skall fördelas meUanförbunden i proportion till genomsnittliga antalet slalsbidragsberältigadestudietimmar . Bidraget skall användas föråtgärder av pedagogisk natur inom sludiedrkelverksamhelen, i första hand lillutgifter för utbildning av ledare för studiecirklar, framställning av studiematerieloch pedagogiska hjälpmedel, anskaffande av apparater för pedagogiskt brak samtpedagogisk försöksverksamhet. /68 utgår ell särskilt belopp liUstudieförbundens pedagogiska verksamhet bland handikappade. Medlen skall fördelasmellan studieförbunden med hänsyn liU deras insatser för att utvecklastudiehjälpmedel och sludiemeloder för handikappade. 1. överstyrelsenföreslår all bidraget lill studieförbundens organisa-tionskoslnader höjs med700 . till 4,9 milj. kr. Bidraget tillstudieförbundens pedagogiska verksamhet bör ökas med . lUl 4,4 milj.kr. Bidraget tillstudieförbundens pedagogiska verksamhet för handi- kappadebör enUgt överstyrelsens förslag höjas med . Studieförbundensverksamhet utgör en väsentlig del av VuxenutbUdningen. Jag förordar altanslaget höjs med . från nuvarande 8,4 mUj. tiU 8,9 mUj. Jaghar därvid beräknat 4,4 raUj. liU organisalionskostnader, 4,1 milj. kr.