prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Med hänsyn tillsjukvårdens kostnadsutveckling framstår det som angeläget att sökavidareutveckla de olika planeringsinstrumenten inom sjukvården till ettorganiserat system med sjukvårdsplaner. Denna fråga kommer atttas upp till behandling i sjukvårdsdelegation. Den förebyggande hälsovården ägnas alltstörre uppmärksamhet och det fortsattaplaneringsarbetet är i hög grad inriktat på de förebyggande insatserna.För att ytterligare förstärka resurserna för hälsovårdsupplysning föreslås enhöjning av anslaget för nästa budgetår med 0,5 milj. kr. till 3 milj. kr. I den förebyggandehälsovården har allmänna och s. k. riktade hälsoundersökningar stor betydelse. För att nå fram till enlämplig metodik för hälsoundersökningar i stor skala pågår sedan några årförsöksverksamhet i statlig regi. Detföreslås att medelsanvisningen för hälsoundersökningar för budgetåret1971/72 höjs med 1,3 milj. kr. till ca 3 milj. kr. Kapaciteten för läkarutbildningen har merän fördubblats och beräknasnytillskottet av läkare utgöra ca 1 000 . Det nya systemet förläkamtbildningen ger samhället större möjligheter att kanaliseraläkarresurserna tiU de delar av landet och de områden av sjukvården därbehoven är störst. Den plan för fördelningen av de ökande läkarresursema somhar upprättats i anslutning till läkaratbildningsreformen innebär en starkprioritering av bl. a. den offentliga öppna läkarvården. Genom ändringar isjukvårdslagen, som trätt i kraft den 1januari , har det också skapats bättre möjligheter till en närmareintegration mellan sluten och öppen sjukvård. Det är avsikten att i en särskildproposition till årets riksdag redovisa nya avtal rörande de kommunalaundervisningssjukhusen. 1971:1 Bilaga 7 9 tiskaundervisning med kunskapsprov, som staten anordnar för läkare undervidareutbildning, byggs ut från 100 tUl 150 kurser nästa budgetår. Karolinskasjukhuset föreslås få en sammanlagd personalförstärkning med ca 40 nya tjänster vartiU kommermedel för tjänster för genomförande vidsjukhuset av ändrade arbetstidsbestämmelser. En ny njurmedicinsk sektion inrättas vid sjukhuset med 20vårdplatser, dialyscentral samtöppen vård. Vidare beräknas medel för inköp till sjukhuset av en nyligenutvecklad apparat för stereotaktisk strålkirurgi mot bl. a. Parkin-sonismoch vissa smärttillstånd. Ett nytt modernt kirurgiskt block med bl.a. en. ny urologisk klinik kommer att tas ibruk vid akademiska sjukhuset i . För blocketberäknas åtta nya läkartjänster. Sjukhusets njurtransplantationsverksamhettillförs också en läkartjänst. Statsbidragen tUllandstingens och storstädernas kliniker för psykiskt sjuka och viss övrig sjukvård beräknastill sammanlagt 1 142 mUj. Det är en ökning med 27 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Den beslutade omorganisationen avapoteksväsendet har genomförts . I enlighet med riksdagensbeslut har det uppdragits åt det nya apoteksbolaget att på statens vägnar svaraför upphandling och distribution av läkemedel. Från samma tidpunkt har vidaregenomförts en omorganisation ochförstärkning av den statliga läkemedelskontrollen, som därvid har sammanförts till en läkemedelsavdelning inom . Förstärkningen av ungdomsvårdsskolornasresurser har alltmera inriktats på enutbyggnad av den öppna vården utanför skolorna. Denna vårdform innebäratt eleverna är inskrivna vid ungdomsvårdsskola men bor i enskilda hem eller ispeciella mindre enheter och är inordnade i ortens skol- eUer arbetsliv. Vidutgången av var antalet elever i den öppna vården för första gångenstörre än elevantalet inom skolorna. För en ytterUgare satsning på de öppnavårdformerna föreslås för /72 inrättandet av två nyautskrivningsavdelningar. Utbyggnaden av denöppna vården har medfört att tUlgängliga platsresurser på ungdomsvårdsskolorna kommit att utnyttjas imindre grad . Väntetid för platshar inte förekommit. Den nuvarandebeläggningssituationen ger utrymme för att minst en skola kan läggas ned undernästa budgetår. För att utvecklaoch förbättra behandlingsformerna vid ungdomsvårdsskolorna planeras bl. a. försöksverksamhet vid ettantal skolor som en fortsättning på denverksamhet som bedrivits vid Ryagårdens yrkesskola. För nästa budgetårberäknas också medel för att förbättra undervisningenvid ungdomsvårdsskolorna genom nya former för vårdintegre-rad ochindividinriktad undervisning, arbetsträning och arbetsprövning. Intagningar pågrund av alkohol- och narkotikamissbruk är av bety-1- 1971. 1971:1 Bilaga 7 10 Hos över hälften av de nyintagna pojkama och flickornaanges någon form av sådant missbruk som en av orsakerna till omhändertagandet. En förstärkning av de medicinska och psykologiskabehandlingsresursema har därför genomförts bl. a. i samarbete med vissauniversitetsinstitutioner och sjukhus. För nästa budgetårberäknas medel för 55 nya tjänster vid skolorna, huvudsakligen för genomförandeav de ändrade arbetstidsbestämmelserna. Den öppna vården utanför skolorna tillförs åtta nyatjänster. De sammanlagda anslagen förungdomsvårdsskolorna och vården utom skola ökas med närmare 7 milj. kr.tiU ca 80 milj. ki. Vid den översyn av socialvården som pågårinom socialutredningen prövas även frågan om ungdomsvårdsskolomas ställning ochfunktion. Den utveckling sompågår inom nykterhetsvården kännetecknas av en ökad inriktning på öppna ochfrivUliga vårdformer och en minskning av tvångsåtgärderna.Den kommunala nykterhetsvården samordnas i allt större utsträcknmg med socialvården i övrigt. Den nya lagen om social centralnämndunderlättar också för kommunerna att anpassa socialvårdens nämndorganisationtUl nya arbetsformer. Ökad samverkan eftersträvasvidare mellan nykterhetsvården och andra vårdområden, främst sjukvårdoch arbetsvärd. Nykterhetsnämndemasresurser för behandling av alkoholskadade inom öppna och halvöppna vårdformer har ökat genom ett störreantal alkoholpolikliniker,rådgivningsbyråer och läkarexpeditioner vid nykterhetsnämnderna.Platsantalet vid inackorderingshem beräknas under innevarande budgetår ökatill omkring 1 400. För /72 beräknasmedel för anordningsbidrag till sammanlagt 300 nya platser vid inackorderingshemoch enskUda vårdanstalter för alkoholmissbrukare samt vid behandlingshem och inackorderingshem för narkotikamissbrukare. Förbättringar i fråga om personal ochandra behandlingsresurser beräknas bligenomförda under nästa budgetår. a. kommer fritidsverksamheten att utökas. Kurser i samarbete medbildningsförbunden skall anordnasoch stöd skall kunna ges åt patientföreningar. Medel beräknas vidare förpersonalutbildning och vissa praktikcentra för elever från socialhögskolorna.Ytterligare förbättringar av den medicinska vården avses komma till stånd vidvissa anstalter. Driftbidragen tiU erkända och enskUdavårdanstalter höjs med . Det statliga stödet tilllänkrörelsen höjs med . För statsbidrag till de kommunalanykterhetsnämnderna beräknas 85 mUj. Kampen motnarkotikamissbruket måste föras oavlåtligt och på många olika fronter. En viktig uppgift är attgenom internationell samverkan motverka det illegala inflödet till avnarkotika och andra beroen- 1971:1 Bilaga 7 11 I detta syfte har från svensk sida tagits en rad initiativ. Sålunda har representanter inom bl. a. , , och arbetat för att öka medvetenheten om narkotikaproblem ochbehovet av ökat internationeUt samarbete för att bekämpa den illegala handeln.Arbetet med en konvention om internationellkontroll av s. k. psykotropa substanser, bl. a. central-stimulerandemedel, har fortskridit så långt att en konferens skall håUas iWien med syfte att sluta en sådan konvention. av antagna riktluijer skall vården avnarkotikamissbrakare ordnas inom ramen för landstingens sjukvårdande ochkommunemas socialvårdande verksamhet. Dessa riktlinjer för vård och behandling av narkotikamissbrakareinnefattar uppsökande verksamhet, öppenvård, sluten vård och eftervård. Det är nödvändigt att denna vårdkedjaär organisatoriskt väl samordnad och ger möjlighet till kontinuitet ibehandlingen. Den måste också byggas upp inära samverkan mellan sjukvård och socialvård. Ökad medelsanvisning förstatsbidrag till narkomanvården beräknas för nästa budgetår. Åtgärderna för handikappade sätts in påen rad områden. De avser rehabUitering,bostäder, färdtjänst, hemhjälp, vårdartjänst, undervisning, arbetsmarknadsutbildning, tekniska hjälpmedel,institutionsvård samt förtidspensioner och invaliditetsersättningar inomfolkpensioneringen och förtidspensioner inom ATP. Statens kostnader för det stöd som merdirekt avser handikappade beräknas för /72 tiU drygt 2 700 mUj.kr. var motsvarande kostnader 390 milj. kr. Vidare /72 beräknas utgåförtidspensioner från ATP till handikappade med 520 milj. kr. Utbyggnaden av det statliga stödet skaparförutsättningar att bedriva en effektiv och differentierad handikappvård. Genomen aktiv uppsökande verksamhet i kommunerna ges också större möjligheter attuppdaga och tillgodose enskUda behov i ökad utsträckning. Kommunema och landstingen svarar också i övrigt förväsentliga insatser på handikappområdet, framför allt beträffandeomvårdnad och service. Anslagsbehovet förhjälpmedel, invaliditetsförebyggande åtgärder, viss elevsocial verksamhet,vårdartjänst och bidrag till handikapporganisationerna m.m., beräknas för nästa budgetåröka med inemot 25 mUj. till ca 237 milj.kr. De kostnader under folkpensionsanslaget som avser förtidspensioner m. m. till handikappade kanberäknas stiga med ca 200 milj. kr. tiU ca 1 400 milj. kr. På andra anslag sominnefattar stöd åt handikappade, främst under utbildnings- ochinrikesdepartementen för utbildning, arbetsvärd och bostäder, beräknasför nästa budgetår insatserna för handikappade öka med ca 180 milj. kr. tiU ca1 070 milj. kr. 1971:1 Bilaga 7 12 Densammanlagda anslagsökningen jämfört med innevarande budgetår uppgår således tiUomkring 400 milj. kr. Ett effektivt arbetarskydd är enföratsättning for trygghet på arbetsplatsen. Den tillsattaarbetsmiljöutredningen har i uppdrag att göraen genomgripande översyn av hela arbetarskyddslagstiftningen mot bakgrundav de risksituationer som föreligger. Den nya lagstiftningen skall ge underlagför åtgärder och ingripanden från arbetarskyddet på ett betydUgt vidare område än den nuvarande lagen. De anstäUdas fysiskaoch psykiska hälsa måste kunnaskyddas effektivt i varje led av produktionen. Föratom en effektivtillsyn genom myndighetemas försorg behövs en väl utbyggd lokalskyddsverksamhet. De anställdas möjligheter till inflytande över den egnaarbetsmiljön är därför en viktig fråga för utredningen. som översynen av lagstiftningen pågår förstärksarbetarskyddsorganensresurser. En kraftig satsning har gjorts redan innevarande budgetår för attöka yrkesinspektionens och arbetarskyddsstyrelsens möjligheter att ingripa aktivt på arbetsplatserna. För attförstärka insatserna mot bl. a. riskfyllda luftföroreningar har också ökade kontrollbefogenheterinförts. Förnästa budgetår föreslås nya betydande förstärkningar för arbetarskyddsstyrelsens verksamhet. får väsentligt ökade anslag för sin aUmännainspektionsverksamhet liksom för arbetarskyddet inom stuveriarbetet ochskogsbruket. Arbetarskyddetkommer också att få kraftigt ökade resurser för forskning, utbildning ochinformation om arbetarskydd och arbetsmiljöfrågor. Det sker genom inrättandet av en särskUd arbetarskyddsfond, som skall tillföras över 20 mUj. Förslag härom kommer att läggas fram i en särskildproposition under vårriksdagen. Tryggheten i arbetslivet gäller också hälsan i arbetet.Här har företagshälsovårdenen mycket viktig uppgift. Som ett led i åtgärderna att få till stånd enutbyggnad av företagshälsovården har gjort en utredning om vUkaläkarresurser som kan disponeras för en utbyggnad av företagshälsovården.Samtidigt har arbetsmedicinska institutet lagtfram förslag om ökad utbUdningsverksamhet för läkare, skyddsingenjöreroch sjuksköterskor inom företagshälsovården. Även dessa frågor kommer attbehandlas i en särskild proposition till årets riksdag. Den nya arbetstidslag som antogs av förraårets riksdag innebär att en förkortning avveckoarbetstiden tUl skall vara helt genomförd senast den 1 januari1973. Denna arbetstidsförkortning iimebär en utjämning av skillnader iarbetstid mellan olika arbetstagargrapper och medför också att den gamlatanken på åtta timmars arbetsdag vunnit slutlig framgång även inom ramen för enfemdagarsvecka. Prop.1971:1 Bilaga 7 13 har inrättats ytterligareen tjänst som socialattaché. Den harplacerats i . Socialattachéer finns tidigare i , Londonoch . Deras huvuduppgifter är att förse såväl myndigheter somarbetsmarknadens parter med upplysningar i socialpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska frågor. I anslagen tUl intemationell samverkaningår också kostnader fördeltagande i intemationella arbetsorganisationen () och världshälsovårdsorganisationen(WHO). Tyngdpunkten i arbete har förskjutits fråninternationellt normskapande till teknisktbistånd åt utvecklingsländerna. WHO:s insatser avser främst bistånd tillolika länder för bekämpning av sjukdomar och för annat hälsovårds-arbete. Under ett tiotal år har europeiskafamUjeministrar regelbundet samlats till informella konferenser. kommer att hållas i . Anslagsförändringarna inomsocialdepartementets verksamhetsområde iförhållande tUl riksstaten för /71 framgår av följande sammanstäUning(mUj. A. m. m. Allmän försäkring m. m. Ekonomiskt stöd åt barn- familjer m. m. och sjukvård, social- vård m. m. F. Öppen hälso- och sjuk- vård m. m. Universitetssjukhus m. m. Övrig sjukhusvård m. m. I. Ungdomsvärd m. m. J. Nykterhetsvård m. m. Arbetarskydd m. m. Utdrag av protokollet över socialäreiidcn, håälet införILuiy M:ij;t Konungen i statsrådet på dcii !. Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesiirendsna , statsråden , , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen försocialdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gäUer utgifterna för budgetåret1971/72 inom verksamhetsområde, dock att de pådriftbudgeten under punkterna C 14, D 26 och I 15 samt på kapitalbudgetenunder punkterna II:11.3 och V: 1 upptagnafrågorna anmäls av statsrådet . 6 900 000 6 900 000 1969/70Utgift 6 097 771 1970/71Anslag 1971/72 Förslag -t- 4 000 Reseersättningar (även utrikes resor) 1971:1 Bilaga 7 15 M:'.j:t har med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 105, rskr 295) inrättaten tjänst som departementsråd i Cr 2 för lagstiftningsarbete. Som chefen för harnämnt vid sin anmälan av anslaget till regeringsrätten avses enkansliorganisation för regeringsrätten inrättas fr. o. m. (jfr bil. 4 s. 41). Eftersom departementets befattning med regeringsrättsmålendärmed upphör, minskar medelsbehovet under förevarande anslag med ca 350 000kr. beräknarjag medel för bl. a. en tjänst som informationssekreterare och förstärkning av biträdespersonalen med tvåtjänster. Med hänvisning tiUsammanstäUningen beräknar jag medelsbehovet under anslaget till oförändrat 6,9 milj. kr. lag hemställer,att Kungl. att till /72 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1969/70Utgift 7 180 056 Reservation 85 313 1970/71Anslag 6 000 000 1971/72Förslag 6300000 Med hänsyn tUl omfattningen avkommittéverksamheten bör anslaget för nästa budgetår ökas med . Jaghemställer, att Kungl. att tUl Kommittéer m. m. för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . Försöksverksamhet m. m. 1970/71Anslag 2 000 000 1971/72 Förslag 2000000 Från detta anslag utgår bidrag tillundersökningar, utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet inom verksamhetsområde. Bidragkan utgå bl. a. för prövning och utvärdering av nya metoder inom det sociala områdetliksom för undersökningar som tar sikte på en vidareutveckling av ett visstområde, såväl när det gäller mål och metoder som organisation ochresursanvändning. Anslag för detta ändamål fördes uppförsta gången i förra årets statsverksproposition. Jag anser det angeläget attmotsvarande belopp kan stå till förfogande för ändamålet för nästa budgetår. 1971:1 Bilaga 7 16 Jag hemstäUer, att Kungl. att tUl Försöksverksamhet m. m. /72 anvisa ett reservationsanslag av . Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Extra utgifter för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . 1971:1 Bilaga 7 17 B ALLMÄN FÖRSÄKRING M. De lagfästa garantiernaför medborgarnas ekonomiska trygghet på ålderdomen och vid sjukdom ochinvaliditet är fr. o. m. samordnade i lagen om allmän försäkring.Reformarbetet inom socialförsäkringen har pågått i snabb takt under hela1960-talet. Det nu pågående planeringsarbetet omfattar ohka områden avsocialförsäkringen. En expertutredning har tiU uppgift att klarläggahur en tandvårdsförsäkring närmare bör utformas. EnUgt direktiven förutredningens arbete bör syftet med en tandvårdsförsäkring vara att göra en godtandvård tiUgänglig till en för aUa medborgare överkomlig kostnad. Idirektiven har också anförts att en tandvårdsförsäkring kan göras aUmängUtig,men att det också kan finnas skäl för vissa avgränsningar och för prioriteringav vissa tandvårdsbehov. Det blir en av expertutredningens uppgifter attklarlägga tandvårdsförsäkringens omfattning och i detta avseende lägga framalternativa förslag. En förstärkning av folktandvårdens resurser ingår iförutsättningarna för tandvårdsförsäkringen. I utredningsuppdraget ingår ocksåatt undersöka pä vilket sätt den tandvård som lämnas av de ickelandstingsanstäUda tandläkarna kan inordnas i en tandvårdsförsäkring.Garantier måste därvid skapas mot omotiverade arvodeshöjningar vid införandeav försäkringen. har i ett avlämnatbetänkande (SOU 1970: 11) lagt fram förslag om att landstingen skall få ettlagfäst ansvar för tandvården. Detta förslag liksom övriga frågor somaktualiserats i folktandvårdsutredningens betänkande får prövas medatt det tas ställning till tandvårdsförsäkringens utformning. Flera andra frågor somberör socialförsäkringen är under utredning. Utredningsarbetet syftar till attkontinuerligt utveckla socialförsäkringen och fortlöpande anpassa den tillutvecklingen i samhället. Ett grundläggande drag i detta utvecklingsarbete ärsträvandena att åstadkomma ökad jämlikhet mellan olika grupper i samhället. Inom pensionsområdetutreder pensionsförsäkringskommittén bl. a. frågor rörande likställighet mellanmän och kvinnor. Kommittén väntas avlämna sitt slutbetänkande som bl. I den nya pensionsålderskommittén pågår nu arbetet meden översyn av hela det regelsystem som gäller för uttag av ålderspension frånfolkpensioneringen och ATP. Utredningen skall behandla såväl frågan om en allmänsänkning av pensionsåldern som frågan om en mera rörlig pensions- Utredningen skall också pröva de problemsom hör samman med frågan om standardsäkring inom den allmänna pensioneringen. Inom sjukförsäkringensområde undersöker den tillsatta sjukpenningutredningenförutsättningarna att göra sjukpenningen från mer jämförbarmed sjuklön från arbetsgivare. Utredningen skall pröva de tekniskamöjligheterna att göra sjukpenningen beskattningsbar, vilket självfalletförutsätter att de nuvarande sjukpenningbeloppen höjs. Sjukpenningenskulle då också kunna göras pensionsgrandande för ATP. Samhällets insatser inomden allmänna försäkringen beräknas omfatta ca 15 500 milj.kr. mot 7 150milj.kr. Av dessa 15 500 milj. kr. faller ca 8 700 milj. kr.på socialhuvudtiteln, 4 200 milj. kr. finansieras med arbetsgivaravgifter, 1700 milj. kr. genom sjukförsäkringsavgifter och 900 milj. kr. Antalet folkpensionäreroch kostnadsutvecklingen för folkpensionerna framgår av följandesammanställningar. Beräkningarna för utgår från nuvarande lagstiftning. I början av är Folkpensionskostnadernai milj. kr. Änkepen- Övrigt sion, barnpension Kostnadsutvecklingen ärdelvis en följd av den ändrade befolkningsstrukturen med ett ökat antalåldringar. 1971:1 Bilaga 7 19 berordock främst på standardhöjningar av pensionerna och en anpassning av pensionerna tUl förändringar ipenningvärdet. Folkpensionsbeloppet har tUl ökatmed , varav är kompensation för prishöjningar och standardhöjningar. genomförs den tredjeetappen av det beslutadeprogrammet för årliga folkpensionshöjningar genom pensionstillskott. Enpensionär som inte kunnat förvärva ATP eller som har lågt ATP-belopp fårdärigenom en ny standardhöjning av sin folkpension med . resp. 384 kr.för makar. De nämnda beloppen är beräknade på gmndvalav nuvarande basbelopp . HärtUl kommer de pensionshöjningar som genom indexreglerna automatisktföljer av förändringar i konsumentprisema. Dessa indexregler innebär atten sådan höjning beräknas inträda som kompensation för mervärdeskattenshöjning . Sammanlagt beräknasfolkpensionens årsbelopp (inkl. pensionstiUskotten) under loppet avdetta år öka med . för en ensam pensionär och med drygt 1 000 kr.för ett pensionärspar. Utbetalningen av ATP-pensioner får förvarje år allt större betydelse. F. n. får 465.000 personer pension från ATP.Såväl antalet pensionärer som utgåendegenomsnittliga pensionsbelopp ökar kraftigt . AntaletATP-pensionärer och kostnadsutvecklingen för ATP-utbetalningama framgår avföljande sammanställning. Beräkningarna utgår frånnuvarande lagstiftning och nuvarande basbelopp, . 1971 (beräknat) 1975 (beräknat) 1971 (beräknat) 1975 (beräknat) Fr. o. m. harmöjligheterna ökats för äldre förvärvsarbetande att få förtidspension i formav folkpension och ATP. Prop.1971:1 Bilaga 7 20 fyUt63 år och har ett tungt eller pressande arbete som han inte längre orkar medhar nu möjlighet att få förtidspension om han har för avsikt att lämnaförvärvslivet. Detsamma gäller för en äldre arbetstagare som på grund avföretagsnedläggning mist sitt arbete och inte kanfå något nytt arbete som han orkar med. De arbetsmarknadsmässiga synpunkternahar fått ökat utrymme också vid pensionsprövningen inom förtidspensioneringen iövrigt. Även vissa andra förbättringar inom förtidspensioneringen hargenomförts fr. o. m. . Jag beräknar att statens sammanlagdafolkpensionskostnader nästa budgetår kommer att öka med ca 960 milj.kr. Däravhänför sig 190 milj. kr. till höjningen av pensionstillskotten, 210 milj. kr.beror på ett ökat antal pensionärer och 560 milj. kr. är beräknade kostnaderför värdesäkringen av folkpensionerna. Anslagsbehovet för folkpensioner /72 uppgår därmed till 8 290 milj. kr. Kommunernas kostnader för de kommunalabostadstilläggen till folkpensionärer beräknas för samma budgetår tUl ca 900milj. De sammanlagda folk-pensionskostnaderna under nästa budgetårberäknas alltså till ca 9 200 milj. kr. ATP-utbetalningama under samma tidberäknas till ca 1 700 milj. kr. Utvecklingen inom sjukförsäkringenbelyses i följande sammanställning över kostnadsutvecklingen (i milj. Ökningen avsjukförsäkringskostnaderna speglar den omfattande reformering av sjukförsäkringen somgenomförts med höjda förmånsnivåer i olikaavseenden, men den beror också på en betydligt ökad sjukvårdskonsumtion.De tidigare karensdagarna i sjukpenningförsäkringenhar avskaffats och den genomsnittliga sjukpenningnivån har höjts från 6065 %tUl . Förbättrade läkemedelsrabatter har sänkt medicinkostnadernaför allmänheten och ingen behöver nu betala mer än . vid varje inköp avmedicin på recept. Läkemedelsreformenhar fullföljts genom att apoteken fr. o. m. den 1971:1 Bilaga 7 21 har överförts tiU ett statligtapoteksbolag. Av apotekens årsomsättning betalas närmare två tredjedelar avsamhäUet genom sjukförsäkringen och sjukhusen. Det är därför angeläget attsamhäUet har direkt inflytande på läkemedelshanteringen. Apoteksväsendetsförstatligande ger också möjlighet att i samhäUets regi driva en aktiv läkemedelsinformation. Ett radikalt förenklatsjukförsäkringssystem har genomförts för läkarvård i samhällets regi. Patienternabehöver därigenom endast betala en enhetlig avgift på . vid besök påsjukhusens läkarmottagningar och hos provinsialläkare m. fl. Sjukronorsreformenär ett led i en aktiv sjukvårdspolitik inriktad på att främja den öppnasjukvården. Men den är en social reform, som gör den öppnasjukvårdens resurser tillgängliga för en rimlig kostnad särskilt för dem sombehöver en mera omfattande läkarvård. Den s. k.hemmafruförsäkringen har fn o. m. byggts ut till enhemmamakeförsäkring som omfattar både hemarbetande män och kvinnor.