prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Institutethar bifogat elt yttrande från företagsnämnden, som anser all en omlokaliseringav institutet skulle kunna förvandla della till ett andraplansinstilut iavsaknad av fraklbringande internationellt forskarsamarbete. redovisarresultatet av en enkät bland personalen. Av de 95 svar som bearbetats var 23o/p positiva lill utflyttning, medan 60 o/o var negativa. 17 "/o svaradevarken ja eller nej på förfrågan. a. att deökade kontaktbehoven innebär alt verket bör vara placerat nära det viktigasteavnämarområdel, vilket ligger i landels södra hälft. Föreningen hävdar all enomlokalisering får aUvarliga konsekvenser från personalsynpunkt, eftersom avgångenväntas bli stor. LO motsätter sig enutflyttning av institutet lill . Den främsta anledningen är att det förnärvarande inle finns teknisk fakultet vid . Detta omöjliggörenligt LO det samarbete mellan teknisk och medicinsk forskning och utbUdninginom den fysiska arbetsmiljöns område som LO vid upprepade tUlfällen krävt.Även om en teknisk fakultet skulle startas vid kommer detenligt LO:s mening alt dröja åtskUliga år innan den kan länkas etablera arbeteinom den fysiska arbetsmiljöns område. LO påpekar dessutom att vid inrättandetav institutet motiverades detta av två skäl, dels kravet på en storyrkesmedicinsk central för med dess stora och varierandeinduslriinslag, dels behovet av ett och forskning. Enförflyttning av institutet kräver en regional arbetsmedicinsk centralför storslockholmsområdet. Denna kräver arbetsresurser av ungefär sammaomfattning som arbetsmedicinska institutet, vilket medför atl nettoeffekten påt. ex. personalsidan blir obetydlig. Arbetarskyddsstyrelsen framhåller att enlokalisering av institutet till skulle medföra svårigheter förarbelarskyddsstyrelsen. Styrelsen erinrar även om alt arbelsmiljöutredningenenligt sina direktiv bl. a. bör uppmärksamma formerna för arbetsmedicinskainstitutels dellagande i arbelarskyddsverksamhelen. I avvaktan på resultatetav denna utredning bör därför enligt styrelsen frågan om institutets omlokaliseringinle bli föremål för slutligt ställningslagande. förhögre teknisk utbildning och forskning i övre anser det synnerligenvärdefullt att institutet förläggs tUl och tillstyrker placeringen iUmeå. Under kommitténs arbete har önskvärdheten av att redan under förstastudieåret ge den högre tekniska utbUdningen i ett kraftigt inslag avsamhäUsvetenskap arbetshygien arbetsmedicin strukits under. 1971: 29 87 skulleenligt kommittén därigenom få en profU som saknas vid de existerande högretekniska läroanstalterna. iÖstergötlands län förordar en utflyttning tUl . Som motiv härförframhåller , dels" all man vid har byggt uppen verksamhet med inriktning på yrkesmedicin och yrkeshygien, dels att detmest framträdande draget hos den medicinska/tekniska högskoleenheten ärcentruminslitutionen för medicinsk teknik. Även anser altmöjlighetema alt förlägga institutet liU bör beaktas. Godaresursmässiga och miljömässiga förutsättningar bör enligt styrelsen föreliggai för arbetsmedicinsk verksamhet. anseralt inslilulel från utbildnings- och forskningssynpunkt kan lokaliseras tillvilken som helst av eller . Val av ort får därför bestämmas frånandra utgångspunkter än dem universitetskanslersämbetet har alt bevaka. framhåller inledningsvis att delegationens uttalande omfördelarna med en organisatorisk samordning meUan kommittén och går helt i linje med kommitténs principbeslut i frågan. TRU-komraitténpåpekar att dess lokalsituation är så prekär att behovet av en flyttning frånde nuvarande lokalema är överhängande. Enligt TRU-kommitténs mening bör enflyttning ske och om möjligt under /73, även om vidtotal nybyggnad på ny plats en viss senareläggning torde få accepteras. Ensådan flyttning bör i första hand ske tUl nya lokaler i ellerdess omedelbara närhet. utvecklat för planering och produktion inom ramenför läromedelssystem med TV och radio bygger på projektarbete. Detta utförs avprojektgrupper beslående av fasta personal och tillfäUigtanställda experter. Projekl-gruppema har ett nära samarbete med olikamyndigheter och verk, t. ex. , universitetskanslersämbetet ocharbetsmarknadsstyrelsen. har begränsade egna resurser på trycksakssidan,men har ett samarbelsavtal med Utbildningsförlaget. samarbete med Brevskolan. Även om en nära kontakt raed utbUdningoch forskning är värdefull är del dock viktigare atl projeklgrapperna kan hasnabba och lättillgängliga kontakter med de nämnda institutionerna. personalbestår vidare till övervägande del av programpersonal och teknisk personal medmycket speciell utbildning och yrkesträning. Rekryteringsproblemen anses därförbli stora om lokaliseras utanför . Isitt arbete är beroende av att i betydande omfatt- 1971: 29 88 ningkunna utnyttja externa resurser. Dit hör bl. a. olika arkivsamt radions och Svensk rekvisita och dekor-förråd liksom olikabildbyråers samlingar. Det är uteslutet all man på annan ort skulle kunna byggaupp motsvarande arkiv. TRU-kommitténhar också stora behov av atl kunna köpa tjänster som inte kan rymmas inom denegna organisationen. Del gäller bl. a. i viss omfattning i fråga om filmteamoch tecknare på frilansbasis men också beträffande t, ex. filmlaboralorier därTRU-kommittén inte har några egna resurser, filmklippning, kopiering samtservice av den tekniska utrustningen. En ulflyllning lill en ort där dessaresurser inle finns atl tillgå kommer därför all medföra mycket betydandeinveslerings-och driflkostnadsökningar till följd av atl i starktökad omfattning måste skaffa egen utrustning och öka den fasta personalen. Barakostnaderna för utrustning lill ett eget laboratorium beräknas lill ca 9 milj.kr. TRU-kommitténavstyrker bestämt utflyttning lUl . framhåller underhänvisning till atl uppges ha stannat för en fortsatt utbyggnadav som regioncentral att en placering i skulle medföra onödigadubbelinvesteringar och fördyrade anslutningslinjer lUl länknälet. anseså andra sidan vara än mer olänkbar än . åberopar vidarenackdelarna ur kommunikationssynpunkt av en placering i . Personalenvid TRU-kommillén har i en enkät fåll ta ställning lill ev. utflyttning tillUmeå. Av 97 svarande avsåg 53 under inga förhållanden flytta med. Nio beräknasflytta med, medan 26 uppgav sig flytta under vissa förhållanden. Vadgäller alternativ lokaliseringsorl framhåller atl även ochNorrköping diskuterats. Kommittén anser atl de argument som anförts mot enlokalisering utanför gäller i lika hög grad för ochNorrköping, utom i vad gäller möjligheten lill samordning med Radiosregionala organisation. 1969års radioutredning erinrar om att utredningen har att avge förslag rörande bl.a. den institutionella organisationen av programproduktionen.Organisationsfrågorna kommer dock alt behandlas i ett relativt sent skede avutredningsarbetet. Ett alternativ som därvid kommer alt bedömas blir en sammanföringav produktionsverk-samhet med den verksamhet som handhas avSveriges Radios ulbild-ningsprogramenhet. SverigesRadio framhåller att flera fördelar skuUe stå all vinna om ochSveriges Radios ulbildningsprogramenhet även i fortsättningen är förlagda tillsamma ort. En utflyttning av och/eller nämnda enhet har enligtSveriges Radio positiva konsekvenser i flera avseenden. Närdet däremot gäller som lokaliseringsort ställer sig 1971: 29 89 åberopar svårigheterna alt kunnautnyttja vissa arkiv i . Vidare skulle en utflyttning till Umeåmedföra stora kostnadsökningar för att få nödvändig medverkan från Stockholmoch övriga i program-produktionen. understrykerockså behovet av nära samarbete med . En ledamot tillstyrkeremellertid delegationens förslag om lokalisering till . framhålleralt en lokalisering lill en ort närmare är att föredra. Med hänsyntill värdet av att del finns högre UtbUdning och forskning på orten i fråga,bör man enligt diskutera en lokalisering av (ochi så fall också utbUdningsprogramenhet) till orter som Örebroeller /. Radio/i avses vara i /73 och det är enligt möjligt att samordnautnyttjandet av redan nu planerade investeringar och de resurser utbUdningsprogramenhelenoch/eUer TRU-kommillén skulle komma att behöva. Motsvarande gäller i principför . SverigesRadio konstaterar slutligen att en utflyttning från av dessutbUdningsprogramenhet medför svårigheter och ökade kostnader för denna, menockså all en sådan omlokalisering kan vara lill fördel för ochatl den är ett led i de decentraliseringsslrä-vanden, som företagel av fleraskäl anser angelägna. Personal vid enheten framhåUer i särskild skrivelse alten stor majoritet är negativ till ulflyltning från . Enligt en enkätställer sig 87 o/o avvisande till och 94 o/o avvisande lUl . iÖstergötlands län anser alt TRU-kommillén bör lokaliseras tiU ,medan kommunstyrelsen i för fram . i Norrbottenslän förordar med hänvisning tUl att förlagt sittregioncentrum lUl . Vidare hänvisar tiU utbyggnaden av högreteknisk utbUdning och forskning i . stad anser all en lokalisering avTRU-kommittén och tiU skuUeskärpa den regionala snedbalansen på massmediaområdel. U68 erinrar om alt det i utredningens uppdrag ingår en översyn av den högreutbUdningens organisation. Utredningen föreslår därför att ställning ej nu tasbeträffande TRU-kommitténs lokalisering. För ett uppskov talar ocksåTRU-kommitténs nuvarande organisation som kommitté. anser alt valet av lokaliseringsort bör anslå iavvaktan på alt ställning tas till en permanent organisation för TRU-kommitténsverksamhet. Sverigesgeologiska undersökning, SGU, avstyrker delegationens förslag lUlomlokaUsering av verket men förordar en fortsättning på den Prop.1971: 29 90 decenlraliseringslinje,som verket redan inlett genom att upprätta lokalkontor och filialer ianslulning lill de olika arbetsområdena. SGU är ell geologiskt verkmed 90 universitetsutbildade geologer och geofysiker men endasl trebergsingenjörer anställda. Tillkomsten av en högre bergsteknisk utbUdning iövre har enligt SGU därför helt underordnad betydelse för verkelslokalisering. SGU kritiserar ocksådelegationen för att inle ha tagit hänsyn till SGU:s primära behov av samarbetemed den geologiska forskningen vid universiteten. Verket erinrar om all 1965års geoutredning förordar en koncentration av landels geovelenskapligaforskning till Stockholm-Uppsala-områdel. Därvid bör SGU ingå som enintegrerande del. SGU understryker behovet av intimt samarbete meduniversiteten i och samt med ochVetenskapsakademien. Vad gäller samarbetet medandra verk och institutioner framhåller SGU behov av kontakter med kartverketoch . Vidare föreligger samarbetsbehov med ,kommerskollegium och statens geotekniska inslilul. Beträffandeden geografiska fördelningen av framhåller SGU, attkartering och annan verksamhet beträffande jord-och bergarter saml grundvallenhar sin tyngdpunkt i Syd- och , i vart fall under avsevärd tidframöver. För malmlelningen framstår enligt SGU en förskjutning från denhittillsvarande koncentrationen i nordligaste som sannolik. SGU erinrar vidare om atlverket betraktar det som självklart att utanför lokalisera alla deaktiviteter som bedöms med fördel kunna förläggas på andra ställen i landet.Detta har resulterat i att mer än 40 o/o av arbetsstyrkan redan är lokaliseradutanför . Mer än 35 o/o av verkels personal har som basorl , eninlandskommun i Västerbollen. SGU:s nuvarande lokalisering i framstårdärför som naturlig med hänsyn icke blott lill anknytningen lUl övrig geologiskforskning inom regionen ulan även till centrala läge i kommunikationssystemet.För kartering och för hydrogeologi har arbetsgrapper för Väst- och Sydsverigeutflyttats lill fUialer i och . Valel av orter betingas av altgeologpersonalen för sill arbete måste ha tillgång lill geologiskt bibliotek, laboratorieroch andra hjälpmedel, vUkel har kunnat ordnas endast på universitetsortema isaraarbele med därvarande geologiska institutioner. Ett lokalkontor planeras iÖrebro. Malmprospekteringens centrala geologiska verksamhet är baserad iStockholm med hänsyn lill behovet av anknytning till geologisk forskning samttill kartering och annan verksamhet vid SGU. Däremot har organisationen förfältundersökningar och borrningar, maskin- och fordonscentral,inslrumenllillverkning, förråd m. m. baserats iVästerbottens inland, först sedan , i närheten Prop.1971: 29 91 avde hittiUsvarande arbetsområdena. I är även den fast anställdaarbelarpersonalen för borrningar och mätningar stationerad. SGUframhåUer att arbetsförhållandena för de stora delar av personalen som underhalva året bedriver fältarbete i södra och vid enlokalisering lUl skulle bli mycket besvärliga genom de långa avståndentiU både den centrala organisationen och tiU deras hem. Likaså skullekonlaklema med universitetsforskningen drastiskt reduceras. SGUavstyrker som lokaUseringsort för verket. Varken med hänsyn till behovetav kontakt med geologisk forskning eller från kom-munikationslekniskasynpunkter är acceptabelt. SGUanser sammanfattningsvis all en omlokalisering av verket till skullemedföra att verket i realiteten inte på elt försvarbart sätt skulle kunnautföra sina inslruktionsenliga förpliktelser. Somaltemativ tUl den föreslagna omlokaliseringen föreslår SGU decentraliseringgenom att ytterligare 1020 o/o av nuvarande centrala organisationen flyttas utlUl befintliga fUialer och all den ökade verksamheten i huvudsak förläggs tUldessa fUialer. Vidare föreslår SGU inrättandet av nya fUialer eller fältkontor. SGUhar bifogat yttrande som avgelts gemensamt av vid SGU ochTCO-S, avd. 308. Åtminstone så länge de av delegationen åberopaderegionalpolitiska vinsterna vid en flyttning ej preciserats, kan personaleninle finna alt arbetsgivaren/staten har rimligt motiverat de åtgärder somskulle komma alt medföra mycket allvarliga personliga uppoffringar för mångaav de anställda. Föreningamaredovisar också resultat av personalenkäler. Av dessa framgår alt 90 o/o avakademikerna ej önskar följa med till . Bland TCO-S-föreningens medlemmaruppges 71 o/o vara negativa och 21 o/o positiva. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd anser att landet skulle åsamkas en sänkning avproduktiviteten vad gäller geovetenskaperna om enligt förslagel skulleväljas som lokaliseringsorl för geologiska undersökning. Rådet erinrarliksom SGU om 1965 års geoutredning. universitets studentkår anserdet nödvändigt att planerna på ett geovelenskapligt centrum i (Frescaliom-rådel) fullföljs. 1964års geologiutredning framhåller all den kommer att föreslå en kraftig utbyggnadav SGU för främst geologisk kartering och inventering av grundvallen, sand,grus och industrimineral. I fråga om malmprospektering kommer att föreslås attden affärsmässiga prospekteringen, vilken f. n. är koncentrerad tillVästerbotten och , överförs till ett statiigt bolag. Den meralandsomfattande översiktliga prospekteringen efter anser utredningenböra ligga kvar hos SGU. Vidare kommer atl förordas att funktionen som centraltillsyns- Prop.1971: 29 92 myndighetöverförs från kommerskollegium lill SGU. Geologiutred-ningen erinrar om attöverförandet från till SGU av geomagneliska sektionenunderstryker SGU:s ställning som central myndighet. SGU:s verksamhet torde iframtiden på väsentliga områden till stor del komma alt gälla Syd- ochMellansverige, vUket bör beaktas vid en eventuell utflyttning av verket. Geologiutredningenanser alt det slutiiga SläUningslagandet till lokaliseringen av SGU lämpligenbör ske i samband med den fortsatta diskussionen om SGU:s framtida verksamhet. för geologi påpekar atl ligger extremt långt bort frånSGU:s arbetsområden med undanlag för en del av malmbyråns verksamhet. Organisationskommitténför högre teknisk utbildning och forskning i övre framhåller att detinom kommittén pågår överväganden om att i anslutning till en utflyttning av demera gravinriktade delarna av sektionen för bergsvetenskap vid tekniskahögskolan i föreslå uppbyggnad av tillämpad geovelenskapligutbUdning och forskning i . Kommittén konstaterar all verksamheten viddenna utbildningsUnje kommer att bli desto fördelaktigare ju mera av annangeovelenskaplig verksamhet som också kan förläggas tUl . Delta gällersåväl vad beträffar möjligheterna att tUl utbUdningsenhelen kunna rekryteratiUfällig lärarpersonal av olika kategorier, som vad beträffar möjligheternatill en breddning av den vetenskapliga miljön. Komraitténpåpekar att geoutredning föreslagit en successiv utbyggnad av dengeovetenskapliga forskningen och utbUdningen i Stockholm-Uppsala-regionen.Utredningen har emellertid även understrukit vikten av differentiering.Kommittén anser det därför inle slå i strid med geoutredningens intentioner,alt elt "centrum" för tUlämpad geovetenskap förläggs tUl ,särskilt som dit förlagda tjänster bör få rikskaraktär (t. ex. tjänster itUlämpad geofysik, bergsmekanik saml ekonomisk geologi). Kommitténförordar därför en omlokalisering av SGU lill . Kommittén är emellertidmedveten om alt en omlokalisering av en sådan omfattning kan medföra en vissomstrukturering av SGU:s verksamhet tUl vUken sakkunniga bör få ta ställning.Vissa delar av verksamheten är av sådan art, all lokalisering annorstädes än istockholmsområdet knappast kan komma i fråga, t. ex. kartproduktionen. SGUmåste därför behålla elt permanent lokalkontor i . En av kommitténsledamöter anser emellertid atl endast vissa delar av SGU kan omlokaliseras tUlLuleå. Länsstyrelseni framhåller att en omlokalisering av SGU lill inle fårmedföra en minskning av SGU:s engagemang i . SGU;s insatser i Malå-områdetutgör nämligen en lokaliseringsfaktor av största värde. 1971: 29 93 Somaltemativ lokaliseringsort för länsstyreben i och län framTrestad (, och ). , , avstyrker delegationens förslag. Inslilulel anserövre vara speciellt olämpligt för lokalisering av geotekniskcenlralverksamhet. SGIframhåller att institutels samarbete med SGU i realiteten är begränsat till 3å 4 av de drygt 200 konsullalionsärenden som institutet handlägger.Inom forskningsverksamheten är kontakterna av ungefär samma omfattning.Beträffande samarbetet med bergssektionen vid tekniska högskolan i att behov av samråd ännu inte förelegat beträffandeberglekniska problem. SGIframhåller vidare all institutet huvudsakligen sysslar med de lösa jordarterna,främst lerorna, och att dessa till största delen finns i mellersta och södradelarna av , där även byggnadsverksamhetens intensitet är stor.Inslilulel bör därför vara lokaliserat i de nämnda delarna av landet. SGI:skonsultativa verksamhet är i övervägande grad förlagd till de mellersta ochsödra delarna av landet med klar dominans för . Någon ökningav väg- och brobyggnadsverksamhelen i som nämnvärt skulle påverkainstitutets verksamhet kan ej förväntas. Institutets konsultationsverksamhetbedrivs i konkurrens med privata konsulterande ingenjörsfirmor. Institutetsmöjlighet atl konkurrera på lika villkor inom de områden, där de flestauppdragen finns, skulle omöjliggöras genom en förflyttning lill . SGIframhåller vidare att eftersom impulserna och underlaget för forskningen i storutsträckning fås från den konsulterande verksamheten och denna som nämntspraktiskt tagel skulle bortfalla, skulle forskningen bli i hög grad lidande ominstitutet flyttas tUl . Institutetbifogar yttranden från företagsnämnden och personalorganisationerna.Företagsnämnden instämmer i storl sett i vad institutet anfört och betonaratl, om en utlokalisermg anses böra ske, lokalisering bör ske till en plats somligger inom den region där huvuddelen av institutets verksamhet är förlagd,dvs. Personalorganisationerna delar också institutetssynpunkter. Personalens inställning tUl utflyttning till redovisas. Äv 68tillfrågade uppges endast fyra ha förklarat sig beredda alt flytta med. Organisationskommitténför högre teknisk utbildning och forskning i övre anser atl SGI medframgång kan bedriva sin verksamhet även efter en förflyttning tUl Luleå.Konsultverksamheten bör enligt kommittén kunna omorienteras mot bl. a. deavsevärda grundläggnings-problem som kan uppstå i de norrländska älvdalarnaslerjordar. Forskningsverksamheten bör utökas med specifika norrlandsproblem,t. Med tanke på de unika långtidsprovfält, som SGI dispo- Prop.1971: 29 94 nerari , och den redan omfattande konsultverksamhetenten förutsätterkommittén att SGI likaledes får behålla ett permanent lokalkontor iSlockholra. Transportforskningsgruppenförordar också all SGI lokaliseras lill någon ort i mellersta eller södraSverige. Grappen anser atl SGI bör samlokaliseras med del blivandeväglrafikinslilulet som enligt gruppens förslag bör lokaliseras till . Åtgärderi samband med omlokalisering Delegationensförslag lUl åtgärder i samband med omlokalisering tillstyrks i princip avriksrevisionsverket, arbetsmedicinska institutet, , ,länsstyrelserna i , och , , ochSkaraborgs län samt av lantbruksförbundet och RLF. Statskontoret,statens omplaceringsnämnd, i och värnpliktsverketunderstryker, liksom delegationen, alt det är nödvändigt med en aktiv medverkanfrån staten för alt lösa de omställningsproblem som uppstår. Kriminalvårdsstyrelsenanser alt statsmakterna senast i samband med ett eventuellt beslut om flyttningmåste utfästa sig alt åtminstone vidta de åtgärder som delegationen skisserat.Socialstyrelsen framför liknande synpunkter. Vägverketframhåller att det är nödvändigt atl statsmakterna i praktiken godtar extrakostnader och medger avsleg från gällande bestämmelser. Detta innebär engenerös behandling både av myndigheter och anställda. Även lantmäteristyrelsen,rikets allmänna kartverk, affärsverksdelegationen och centralnämnden förfastighetsdata redovisar liknande synpunkter. ,personalvårdsnämnden, LO och betonar att personalens synpunkter i störstamöjliga utsträckning måste beaktas. Ettflertal remissinstanser understryker viklen av information till de anställda,nämligen statskontoret, statens omplaceringsnämnd, länsstyrelserna iGävleborgs, och saml ,affärsverksddegationen, personalvårdsnämnden, kartverkets personalförening ochSACO-föreningen vid . Statskontoret delardelegationens uppfattning atl information till de anställda är viktig menanser alt generella informationsåtgärder bör kunna vidtas redan före beslut omomlokalisering. Sora ett första steg föreslår statskontoret att information gestill samtliga statsanställda i storslockholmsområdet om utredningen samt ombakgrund och motiv till de-cenlraliseringssträvandena. Information måste ocksåges om de aktuella lokaliseringsorterna. Vikten av en omsorgsfull planering av omlokalise- 1971: 29 95 ringenbetonas av försvarets sjukvårdsstyrelse, , ,lantmäteristyrelsen, länsstyreberna i och ,organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övreNorrland, , överbefälhavaren och affärsverksdelegationen. Kriminalvårdsstyrelsenanser sig behöva minst sex tjänster för flyttningsplanering samt tre tjänsterför personalvårdsfrågor m. m. Behov av särskUda personalresurser förplaneringsarbete anmäls också av värnpliktsverket. Statskontoretanser att vissa frågor måste skötas centralt för alt få önskvärd likformighet.Detta gäller den generella informationen, enkätutformning förattitydundersökningar, sammanställning av rekrylerings-och omplaceringsbehov m.m. Delegationen bör överväga formerna för en central samordning av sådanafrågor. , personalvårdsnämnden och försvaretsrationaliseringsinstitut anför liknande synpunkter. Statens omplaceringsnämndanmäler i sill remissyttrande att nämnden arbetar raed allmänna, centralariktlinjer på detta område. Delegationenhar redovisat olika sätt alt övergångsvis lösa problemen med personalavgång isamband med beslut om omlokalisering. Behovetatl dubblera tjänster och anställa tillfällig personal understryks , lantmäteristyrelsen, kartverket,i och SR. Lantbruksslyrelsen betonar altdessa åtgärder blir dyrbara och att det dessutom blir svårt att skaffa lämpligpersonal för endast tUlfälliga arbetsuppgifter. Länsstyrelseni pekar på möjligheten atl vid nyrekrytering endastanställa dem som vill flytta med tUl lokaliseringsorten. Vidare föreslårlänsstyrelsen alt viss personal innan utflyttningen rekryteras på den nya ortenoch får utbildning i .