prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — a) bemyndigaKungl. Maj:t att vid statens naturvetenskapliga forskningsråd inrätta en extra ordinarie professur imolekylär cellfysiologi, b) tiU NaturvetenskapUg forskning /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 13 618 301 Reservation 2 214 651 1970/71Anslag 16 000 000 1971/72 Förslag 17650000 Från detta reservationsanslag bestridskostnader för dels forskningsprojekt i regi av statens råd för atomforskning,dels en extra ordinarie professur i plasmafysik med fusionsforskning och 5särskilda forskartjänster, dels rådets förvaltning. För förvaltningskostnader får budgetåret1970/71 användas högst . Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 339 Rådet finner detnödvändigt med en kraftig ökning av såväl personal som insttumentutrustninginom flertalet av de forskningsområden sområdet stöder, varvid särskilt nämns plasmafysikalisk forskning och strålningsforskning. Rådeträknar med ökat medelsbehov för verksamheten vid tandem van de Graaff-acceleratorn och i samt för en upprustning av synkrocyklotronen vidnämnda institut. Det skandinaviskasamarbetet för utnyttjande av lagringsringar liksom en förstärkning avforskarnas möjligheter att utnyttja resurser kommer att ställa ökadekrav på rådets resurser. En extra ordinarieprofessur i kärnkemi bör inrättas vid rådet med placering vid forskningsrådens laboratorium i Studsvik.Till förste innehavare av professuren bör utses docenten vid universiteteti . Professuren bör förenas med undervisnings-och examinationsskyldighet vid nämnda universitet.Universitetskanslersämbetet har tillstyrkt förslaget. Ytt,2rligare 4särskilda forskartjänster. Anslaget bör förnästa budgetår räknas upp med . Inom ramen fördetta belopp bör medlen för förvaltningskostnaderpreliminärt beräknas tiU , vilket innebär en höjning med . Rådet har i särskild skrivelse hemställtom medgivande att få omvandla en tjänstsom byråchef med arvode motsvarande lönen i löneklass U 25 till tjänstmed arvode motsvarande lönen i lönegrad C 1. Jag vUl erinra omvad jag anfört vid min anmälan av vissa för forskningsråden gemensamma frågor. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår räknas upp med . Jaghemställer, att Kungl. att tiU Atomforskning för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . Europeiskt samarbete inom kämforskningen 1969/70Utgift 17 544 034 1970/71 Anslag 17 860 000 1971/72 Förslag 19815000 Från detta förslagsanslag bestridskostnadema för deltagande i det europeiska samarbetet påkämforskningens område, (prop. 1953: 127, SU 77, rskr 167). Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 340 Inom ramen för ordinarieprogram pågår sedan ett flertal år en successiv ökning avforskningsmöjligheterna huvudsakligen genom förbätttingar av organisationens protonsynkrotron i för en effekt av 28 GeV. Det svenska bidraget till det ordinarieprogrammet för nästa budgetår kan vid en bidragskvot av preliminärtberäknas till . tiUäggsprograminnebär att protonsynkrotronen skall kompletterasmed s. k. lagringsringar (prop. 1966: 1 bil. 10 s. 560). Lagringsringamaberäknas bli tagna i bruk omkring . Enligt preliminära beräkningar böi: det svenska bidraget tillforskningsverksamheten vid lagringsringarna för nästa budgetår vid enbidragskvot av beräknas tiU . (+320 000 kr. Inom har underår påbörjats undersökningar rörande ett alternativt program för enstoraccelerator (jfr prop. 1970: 1 bil. 10 s. 354 samt prop. 1970: 182). RådethemstäUer att Kungl. Maj:t fattar beslut om svenskt deltagande i detta program. Inom ramen för anslaget för nästabudgetår bör rådet få disponera . för svenska representantersdeltagande i sammanträden med och dess kommittéer. har numera fastställt budgetför . Beslut ora kostnaderna för föreligger ännu inte. Medutgångspunkt i uppgifter från beräknar jag kostnaderna enligt följande. För ordinarie program räknar jag med utgångspunkt i en bidragskvot av med en ökning av det svenskabidraget med i runt tal . bidrag innevarande budgetår tiUCERN:s tUläggsprogram uppgår till . förlagringsringamas färdigställande och . för den inledandeforskningsverksamheten. Som jag redovisati det föregående beräknas lagringsringarna bli tagna i bmk omkring den 1juli 1971. Med utgångspunkt i en bidragskvot av räknar jag med enökning av det svenska bidraget tiU tiUäggsprogram med i runt tal 270 000kr. Beredningen avfrågan om ett svenskt deltagande i ett eventuellt storacceleratorprojekt är ännu inteavslutad. laghemställer, att Kungl. att tUl Europeiskt samarbete inomkämforskningen för /72 anvisa ett förslagsanslag av 19815000kr. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 341 Europeiskt samarbete inom rymdforskningen 1969/70Utgift 11 894 118 1970/71 Anslag 15 282 000 1971/72 Förslag 18 185 000 Från detta förslagsanslag bestridskostnadema för deltagande i den europeiskarymdforskningsorganisationen (ESRO). EnUgt artikel II i konventionen angående upprättande av organisationenför europeisk rymdforskningskall ESRO ha till syfte att för uteslutande fredligt ändamål möjliggöra och främja samarbete meUaneuropeiska stater inom rymdforskning och rymdteknologi. Följande stater ärf. n. medleramar i ESRO: , , , , , , ,, och FörbundsrepubUken . Samtliga dessa staterutom , , och Sverigeär medlemmar i ().Danmark har anmält sitt utträde ur ESRO med verkan fr. o. m. . Enligt det till konventionen fogadebudgetprotokollet får organisationens kostnader efter konventionens ikraftträdande inte överstiga motvärdet av1 575 milj. kr. räknat prisnivå (prop. 1962: 85, SU 75, rskr195, UU 2, rskr 232). Konventionen trädde 1964 och ifrågavarandeåttaårsperiod gäller tiden 196472. Fr. o. m. kommer de deltagandestaterna att vara bundna för medlemskap endast i sänder. Av planeringsskäl krävs emellertid att en treårsbudgetfastställs. Inom den europeiskarymdkonferensen (ESC) ett samrådsorgan på ministernivå i vars arbete deltar har sedan ettpar år utretts möjligheterna att sammanförade olika europeiska rymdorganisationerna inom ramen för en organisationoch att formulera ett sameuropeiskt rymdprogram. Ett flertal olika förslag ochalternativ har diskuterats. Vid en konferens i i juli 1970enades en majoritet av de i ESC deltagandestaterna preliminärt om vissa riktiinjer för den fortsatta planeringen. En nyorganisation föreslogs överta alla funktioner från nuvarande europeiskarymdorganisationer, dvs. i första hand ESRO, ELDO och ESC. Vidare behandladesett program för det europeiska rymdsamarbetetslångsiktiga utformning. Detta rymdsamarbete kommer enligt planerna attbestå av tre delar, nämligen ett vetenskapligt program, ett tiUämpat programsamt ett program för utveclding av bär-raketer. Vidare förutsattes en utredningav möjligheten tiU samarbete med denamerikanska rymdflygstyrelsen rörande det s. k. Post-Apolloprogrammet. Det vetenskapligaprogrammet skaU utgöra en fortsättning av ESRO:s nuvarande verksamhet tiUs vidare t.o.m. . Dettillämpade programmet skall enligt förslaget bestå av projekt för bl. Prop.1971:1 BUaga 10 Utbildningsdepartemenfet 342 munikationssatellitoch en aeronautisk sateUit. I avvaktan på att den nya organisationen i kraft, föreslogs vid nämnda konferens att ESRO i enlighet med artikel II i konventionen tUls vidare skaU svara förförberedande studier av tillämpningsprogrammet. Förslagen från nämnda konferenssammanfattades i promemorian AktuellastäUningstaganden tiU det europeiska rymdsamarbetet, utarbetad av enarbetsgrupp med företrädare för utrikes-, kommunikations-, utbildnings- ochindustridepartemenlen (stencil I 1970:4). Över förslagen i promemorian har,efter remiss, yttranden avgetts av universitetskanslersämbetet som hörtuniversitet och högskolor statens medicinska forskningsråd, statensnaturvetenskapliga forslcningsråd, svenskaESRO-kommittén, styrelsen för teknisk utveckUng (STU), (), ilygtekniskaförsöksanstalten (FFÄ), luftfartsverket,samt . Vidare haryttranden avgetts av , , . (), och Svenskaingenjörssamfundet. Så gott som samtliga remissinstansertillstyrker fortsatt svenskt deltagande i det europeiska rymdsamarbetet.Universitetskanslersämbetet anser att , så långt det är möjligt, bördelta i det intereuropeiska och övriga internationella utbytet inomrymdforskningen där svenska forskare inom vissa delar ligger mycket långtframme. Ämbetet samt flertalet av de av ämbetet hörda fakulteterna framhålleremellertid att man, i frågan om avvägning av grundforskningen på rymdområdetoch med utgångspunkt i en i stort sett oförändrad utveckling av de sammanlagdaanslagen tUl nationell och kiternationeU grundforskning, inte bör låtarymdforskningen få en större andel än f. n. En liknande synpunkt förs fram avde medicinska och naturvetenskapliga forskningsråden. Vad gäUer dettillämpade programmet anför bl. a. ämbetet och matematisk-naturvetenskapligafakulteten i att verksamhet av denna typ bör bedrivas i global regi och vara öppen för samtligaländer som önskar delta. STU, FOA, FFA, industriförbundet,m.ekanförbundet och IVA tillstyrker ett svenskt deltagande i det europeiskaprogrammet i kombination med ett nationeUt rymdprogram. Motiven för ettsvenskt engagemang inom rymdverksamhetenanges vara värdet av de rymdtekniska tillämpningarna, betydelsen för densvenska teknisk-industriella nivån inom ettflertal strategiska teknikområden (t. ex. data- och teleteknik, mikroelektronik, materialteknik, systemteknik,tillförlitiighetsteknik och flygteknik) och den stimulans för samarbetemeUan europeiska företag som rymdsamarbetetutgör. , studier av jordresurs-satelliter ochPost-ApoUosamarbetet prioriteras högst. 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 343 på önskvärdheten av att arbeta med rymdtekniskatUlämpningar för bibehållandet av svenska företags konkurrenssituation inomtelekommunikationsområdetoch inom aerospace-området. tillstyrker deltagande i telesateUit-projektet. anför dock vissareservationer. Vid en ny konferensi förklarade den svenska delegationen, med utgångspunkt i desynpunkter som kommit fram vid remissbehandlingen och med förbehåll förriksdagens godkännande, att Sverigeär berett att gå in i en ny rymdorganisation och inom ramen för denna stödjadels det vetenskapliga programmet tills vidare t. o. m. , dels projektetför en telekommunikationssateUit i en första etapp. Någon enighet i organisations- ochprogramfrågorna lyckades emellertid inte de i novemberkonferensen deltagandestaterna uppnå. Det synes dock troligt attdet vetenskapliga programmet och den första etappen av projektet för entelekommunikationssatellit kommer att fortsätta inom ESRO i varje faU under år1971. Med hänsyn till dels pågåendediskussioner kring utformningen av detframtida europeiska rymdsamarbetet, dels att ännu inte fattatformeUt beslut om budget för anmäler kommittén endast preliminäraanslagsbehov. Kommittén tar därutöver upp vissa frågorsom rör avtalet meUan och ESRO angående raketfältet i Kirana ().Enligt artikel 25 i avtalet skaU detta gemensamt omprövas av parterna med vissa mellanram. Frågan om revision av avtalethar varit föremål för förhandlingarmeUan och ESRO. Vid sammanträde med godkände den svenskadelegationen, med förbehåU för Kungl. Maj:ts godkännande, ett förslag tillrevision av avtalet. Maj:t har, efter förslag av , genombeslut godkänt ifrågavarande revision. I anslutning tillESRO-kommitténs skrivelse till Kungl. Maj:t angående nämnda revision togkommittén upp vissa frågor rörande raketuppskjutningar från ESPvANGE. Under de år som avtalet tUlämpats haranvändandet av vissa typer av tvåstegsraketer krävt enprovisorisk utvidgning av den zon, där det första raketsteget förutsätts fallaned, den s. k. zon A. Varje gång dylika åtgärder behövt vidtagas har det varitnödvändigt att träffa särskUda avtal med berörda parter, dvs. markägare ochsaraebyar ett förfarande som från administrativa synpunkter tett sigohanterligt och onödigt arbetskrävande. Under förhandlingarna om revisionen avavtalet träffades därför en överenskommelse om att tUlsätta en för ochESRO gemensam arbetsgrupp med uppgift att faststäUa 1971:1 BUaga 10 344 den exakta sträckningen för zonen, när den behöverutvidgas samt att undersöka därav föranledda ersätiinings- och säkerhetsfrågor.Arbetsgruppens rapport.Report by jomt working group on extensions of at ,låg sedan till grund för förhandlingar med berörda parter. Med utgångspunkt idessa förhandlingar, som huvudsakligen berört ersättningsfrågoma, föreslår nu att en årligersättning betalas ut tiU sameby och byalag, samt att länsstyrelseni bemyndigas fatta beslut i frågor som rör utvidgning av zon A.För bestridande av ovan nämnda kostnader beräknar kommittén en särskildmeclelsanvisning om sammanlagt . Den 1 juli 1965trädde en överenskommelse i kraft mellan svenska , forskningsrådens rymdnämnd och en garantgmppföreträdande vissa industriföretag rörande en garanterad kostnadsram för en rymdteknisk servicegmpp (jfr prop. 1965: 1bU. 10 s. 579). Överenskommelsen,vars syfte var att .säkerställa tillgången på rymdteknisk service sadesupp av industrins garantgrupp med verkan fr. o. m. . Medanledning härav biföU Kungl. Maj:t genom beslut enframställning från att trots attöverenskommelsen om rymdteknisk service sagts upp få disponera demedel som för innevarande budgetår anvisats för utläggning av uppdrag tiU denrymdtekniska servicegmppen. m hämtat avser forskningsrådens rymdnämnd att även i fortsättningen ge den s.k. rymdtekniska gruppen uppdrag. Nämnden är beredd att liksom tidigare ansvaraför gruppen. Vad beträffar har den alltjämt behov av rymdtekniskservice för bl. a. säkerhetsfrågor avseende . Med utgångspunkt i de för gruppenfastställda timtaxorna kan uppdrag från kommittén preliminärt beräknas tillhögst . för /72. En aktiv rymdverksamhet har betydelsesåväl för forskningsutvecklingen inomflera naturvetenskapliga områden, t. ex. astronomi, biologi, fysik,geofysik och meteorologi, som för utvecklingen inom olika tekniska ochindustrieUa områden. har varit medlem i ESRO alltsedan organisationens tillkomst. En granskning avde gångna sex årens samarbete visar att utbyte av ESRO:svetenskapliga program varittUlfredsstäUande. Svenska forskare har kunnat hävda sig väl i konkurrensen om de experimenttiUfällen som erbjuditsinom ESRO:s satelUt-och sondraketprogram. Således kan nämnas attSveriges relativa andel av ESRO:s budgetutgör , medan vårt utbyte i form av experimenttillfällen utgör ca7 % av samtliga hittillsvarande experimenttUlfällen. 1971:1 BUaga 10 345 Ävendet industrieUa utbytet har, jämfört med övriga medlemsstaters utbyte, varit tUlfredsstäUande. Svensk industriligger f. n. på tredje plats vad gäller uppdrag i form av utvecklingskontrakt. Mot deima bakgrundoch med utgångspunkt i de synpunkter som redovisats vid den remissbehandling som förevarit av ärendet,har jag funnit ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska rymdsamarbetetangeläget. bör därför inom ramen för ESRO:s verksamhet alltjämt deltaga i det VetenskapUga programmet samthärutöver tills vidare även i organisationens studier avtillämpningsprojekt, i första hand avseendeen telekommunikationssateUit. Enligt min mening bör ett sådant programdeltagande även i fortsättningen kunna geett för svenskt vidkommandetiUfredsstäUande vetenskapligt och teknologiskt utbyte av det europeiska rymdsamarbetet. Den svenska andelen avkostnader innevarande budgetår för deltagande i studier avtelesatellitprojektet m. m. har ännu intefaststäUts, men kan överslagsmässigt uppskattas till ca , vUket kankomma att medföra ett visst överskridande av förevarande /71. En förutsättning för att svenska forskareskall kunna fullt utnyttja de möjligheter som det europeiskarymdforskningssamarbetet erbjuder är att resurser ställs till förfogande förnationell rymdforskning. Anslag tillnationella rymdprojekt har ställts till förfogande av såvälforskningsråd som styrelsen för teknisk utveckling. Jag räknar efter samrådmed chefen för industridepartementet med att resurser för nationella rymdprojekt liksom skallställas till förfogande av vederbörande forskningsråd och styrelsen förteknisk utveckling. Enligt nu föreliggandeplaner beräknas ESRO:s budget för det vetenskapliga programmet för uppgå tiU ca 334 milj. kr.ESRO:s råd har ännu ej slutligt fastställt en budget 1971. SlutUgt beslut omorganisationens totala budget väntas inte kunna fattas förrän underförsta hälften av . Vissa preliminära förslagavseende tillämpningsprogrammet, vilka redovisats av ochsom vad avser de delar av detta program för vilka anmält sitt intresse kan uppskattas tiU ca 22 milj. kr., har emellertid lagtsfram. kan de totala kostnaderna förESRO:s aktiviteter preliminärt uppskattas tUl ca 396 milj. kr. har anmältvUlkorligt utträde ur ESRO och förklarat sig berett attmed övriga medlemsstater överlägga om organisationens framtida verksamhet. Iavvaktan på ifrågavarande överläggningar räknar jag medel för att med utgångspunkt i nyssnämnda förslag möjUggöra enverksamhet av i huvudsak oförändrad omfattning. Jag beräknar således detsvenska bidraget tiU ESRO:s verksamhet för nästa budgetår till . Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet föresla.gna förfarandet vad gäller kostnadsersättning vid utvidgning av zon A vidraketbasen i finner jag ändamålseiUigt. För detta ändamålberäknar jag, i enlighet med kommitténsförslag, sammanlagt . Maj:t bör i annat sammanhangbemyndiga i att efter framställning från berördaparter fatta beslut om utvidgning av zon A. För att fortsatttiUgång på rymdteknisk service skaU säkerstäUas beräknar jag, i överensstämmelse medkommitténs förslag, vidare oförändrat helopp, högst , för den s. k.rymdtekniska gruppens verksamhet efter i huvudsak samma riktlinjer som gällerför innevarande budgetår. Ett bifall till mina förslag innebär attförevarande anslag för nästa budgetår räknas upp med . Sistnämnda belopp innefattar även kostnader för svensk bevakning avarbetet i ESRO:s oUka organ. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Europeiskt samarbete inomrymdforskningen för /72 anvisa ett förslagsanslag av 18 185 000kr. 1969/70Utgift 406 110 1970/71Anslag 519 000 1971/72Förslag 604000 , sominrättades (jfr prop. 1966: 52 s. 254, SU 107, rskr 251), har tiUuppgift att anordna och medverka vid utbildning i arbetsmarknadsfrågor, drivaoch främja arbetsmarknadsforskning samt verka för samordning av sådanutbildning och forskning. Maj:t har fastställt instmktion (1966: 541,ändrad senast 1970:784) för institutet. är chefsmyndighetför institutet. Beräknad ändring 1971/72 Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet Tjänst som forskare, samt biträdestjänst (+238 000 kr. Förstärkning avmedlen bl. a. tUl extta arbetskraft (+66 000 kr. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . laghar därvid beräknat medel bl. a. förforskning och aUmänt institutionsarbete samt för extra arbetskraft. Jaghemställer, att Kungl. att till Institutetför arbetsmarknadsfrågor för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 1 783 493 1 844 000 1919 000 1964 (prop. 1964: 47, SU 47, rskr 148). EnUgt sina stadgar,fastställda av Kungl. Maj:t (ändrade senast den 29 december1970), har institutet till uppgift attbedriva forskning och utbildning inom atomfysikens område.Universitetskanslersämbetet är central myndighet för institutet. Beräknad ändring 1971/72 Bränsle, lyse och vatten + 248 000 + 2 000 + 500 of. + 10 000 + 3 500 + 2 000 + 71 000 + 38 000 + 2 000 + 10 000 + 3 000 + 2 000 + 20 000 Avgifter för utnyttjande av datamaskin Prop.1971:1 BUaga 10 348 Löne- och prisomräkning28 . Överföringav 5 tjänster som förste byråingenjör/byråingenjör från statskontoret samt 1tjänst som laboratorieingenjör från statens råd för atomforskning tillinstitutet (+295 000 kr. övriga verksamhet behövs en förstärkning av medlen tiU bl. a. extraarbetskraft (+13 500 kr. Inkomsterfrån uthyrning av datamaskinanläggningen TRÄSK beräknas tiU . Med hänvisning tUlsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat medel bl. a. för en tjänst som laboratorieingenjör(strålskyddstekniker), vilken tjänst bekostats av statens råd föratomforskning. Jag hemställer, att Kungl. att : Förvaltningskostnader för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . m. m. 1969/70 Utgift 146 782 Reservation 131048 1970/71 Anslag 202 000 1971/72 Förslag 222000 Institutetär f. n. tillsammans med delägare i datamaskinanläggningenTRÄSK. Genom ett mellan universitetskanslersämbetet och ingångetavtal kan TRÄSK tidigast och för en lösensumma av 256 000 kr.övergå helt i institutets ägo. Enligt en i avtalet reglerad avskrivningskalkylkan institutet kostnadsfritt överta Datasystems andel. Medhänsyn till institutets behov av datamaskintid bör emellertid anläggningenredan den 1 juli 1971 helt ställas till institutets disposition genom attstatens datamaskinfond löser in anläggningen. Institutet bör därefter under entreårsperiod amortera lösensumman till datamaskinfonden (+92 000 kr. Föratt täcka servicekostnader för TRÄSK behövs . Medlen tillförbmkningsmateriel m. m. bör höjas med . Jag förordar att anslagetmed hänsyn till den allmänna kostnadsutvecklingen höjs med 20 000 kr.Beträffande frågan om datamaskinan- Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet läggningenvid institutet viU jag erinra om vad jag anfört i det föregående vid minanmälan av anslaget tiU kostnader för dataraaskintid. Jag hemställer, attKungl. att till föratomfysik: Materiel m. m. för /72 anvisa ett reservationsanslagav . 1969/70Utgift 430 912 1970/71Anslag 362 000 1971/72Förslag 401 000 Från detta förslagsanslag bestridsSveriges andel (37,) av kostnadema för verksamheten vid det för ,, och gemensammanordiska i . Institutet, sominrättades (jfr prop. 1968: 20, SU 48, rskr 131) har till uppgift att dels anordna vidareutbUdning av stads-och regionplanerare från de nordiska länderna, dels bedriva och främjaforskarutbUdning och forskning inom samhällsplaneringens område. Maj:thar för del godkänt överenskommelse om fastställt stadga (1968: 427, ändrad1970: 787) för institutet. Vidare har Kungl. Maj:t medgettatt vid institutet får fr. o. m. tills vidare intiU utgångenav finnas inrättad en för filosofie licentiaten extra tjänst som biträdandeprofessor i regional och ekonomi. Tjänsten bekostas medgåvomedel från . Beräknad ändring 1971/72 av institutets totala budget Avlöningar till övrig personal därav för resor utanför de 1971:1 BUaga 10 350 Professur i sociologioch 1 000 assistenttunmar samt vid bifall tillprofessuren minskning av medlen för timarvoderad undervisning (+132000 kr. För institutetsövriga verksamhet behövs en förstärkning med bl. a. ytterligarebittädespersonal samt medel för hyra av dataterminal ( + . Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag andel (37,) av kostnaderna för /72 till(362 000 + 39 000 = ) . Jag har därvid beräknat medel för bl. a. entjänst som förste biblioteksassistent i A 20med halvtidstjänstgöring och en biträdes-tjänst. Därjämte har jagberäknat . för kostnader för datamaskintid vid universitetensdatamaskincentraler. Jag hemstäUer, att Kungl. att till församhällsplanering för /72 anvisa ett förslagsanslag av 401 000kr. 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Från detta förslagsanslag bestri,dsSveriges andel (37,) av kostnaderna för verksamheten vid centralinstitutetför nordisk asienforskning i (jfr prop. 1966: 1 bU. 10 s. 566, SU42, rskr 125). Institutet har tiU uppgift att i de nordiska länderna främjaforskning och undervisning om . M£J:t har förSveriges del godkänt statuter för institutet. Genom beslut medgavKungl. Maj:t att anslaget innevarande budgetår får överskridas med högst 13 000kr. Institutets personal omfattar fr. o. bl. a. sex vetenskapliga medarbetare (jfr pro]). 1970: 1 bil.10 s. 359, SU 88, rskr 215). planerar en ytterUgareutökning av personalen med vetenskapliga medarbetare . Med hänsyn till inträffade och. väntadelöne- och prisstegringar i bör andel av kostnaderna /72 beräknas till (205 000 + 37 000 ==) . Jag är inteberedd att 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 351 förordaen ytterligare ökning av antalet vetenskapliga medarbetare för kalenderåret1972. Jaghemställer, att Kungl.