prop · FU03177 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om byggnadstillstånd m. m.; givenStockholms slott . Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över inrikesärenden ,föreslå att bifaUa det förslag om vars avlåtande tiU riksdagenföredragande departementschefen hemställt. Under Hans Maj:ts Min allernådigste Konungs ochHerres frånvaro: I propositionen föreslås att lagen (1963: 268) omigångsättningstUlstånd för byggnadsarbete skall ersättas med en lag ombyggnadstiUstånd m. m. Enligt den nuvarande lagen har Kungl. Maj:t fuUmakt attförordna att byggnadsarbete av visst slag inte får påbörjas utan tUlstånd, omdet råder allvarlig brist på arbetskraft inom byggnadsindustrin eUer det föreliggerannat avsevärt hinder för byggnadsverksamheten. Maj:t har begagnat sigav fullmakten för att kräva tUlstånd för uppförande av bl. a. bensinstationer,bilverkstäder, parkeringshus, butiks-, kontors- och banklokaler, vissakommunala byggnader, däribland sjukhus och ålderdomshem, bostadshus somuppförs utan statliga lån, vissa fritidshus, samlingslokaler, sporthallar ochidrottsanläggningar. Enligt det nyaförslaget skall Kungl. Maj:t få fullmakt att förordna om byggnadstiUstånd, omdet behövs för att begränsa byggnadsverksamheten med hänsyn tillsamhäUsekonomiska förhåUanden eUer läget på arbetsmarknaden eller andraväsentliga aUmänna intressen. Förordnandet skaU kunna begränsas tUl att avseviss tid, visst slag av byggnadsarbete eUer viss del av landet. Det föreslåsatt fuUmakten inte görs tidsbegränsad. Den nuvarande lagen ger Kungl. Maj:t möjlighet attfordra igångsätt-ningstiUstånd för visst byggnadsarbete även försäsongutjämning av sysselsättningen. Denna fuUmakt utnyttjas inte f. n. men denföreslås bibehållen i den nya lagstiftningen. Lag ombyggnadstillstånd m. m. Härigenomförordnas som följer. Konungen kan förordna, att byggnadsarbete ej fårpåbörjas utan särskilt tiUstånd (byggnadstillstånd), om sådant förordnandebehövs med hänsyn till samhällsekonomiska förhållanden eller läget påarbetsmarknaden eller andra väsentliga aUmänna intressen. Förordnande fårbegränsas till att avse , visst slag av byggnadsarbete eller viss ddav landet. Konungen kan vidare i fråga om visst områdeförordna, att byggnadsarbete ej får påbörjas utan särskilt tillstånd(igångsättningstillstånd), om det visat sig att jämn sysselsättning under olikadelar av året icke kan upprätthällas på annat sätt för byggnadsindustrinsarbetskraft inom området. Förordnande fär begränsas tUl att avse viss tideller visst slag av byggnadsarbete. Medbyggnadsarbete förstås i denna lag 1. uppförande av eUer schaktning för byggnader av allaslag, 2. anläggande av väg, järnväg, spårväg eller annanstörre fast transportanordning eller av bro, hamn, farled, flottied,flygplats, bergrum, kraft-, vatten- eller avloppsledning, gata, park, djurpark,parkeringsplats, idrotts-, motions-, frilufts- eller nöjesplats, utförande av vattenbyggnads- ellertorrläggningsföretag eller annat liknande anläggningsarbete, 4. om- eller tillbyggnad, reparation ellerunderhållsarbete på byggnad eller anläggning som avses under 1-3, 5. rivning av byggnad. Fråga om tUlstånd prövas av Konungen ellermyndighet som Konungen bestämmer. TUlstånd fär förenas med viUkor i fråga om denarbetsstyrka som skall utföra byggnadsarbetet och om tidpunkten för arbetetspåbörjande. Behöver byggnadsarbete utföras utan dröjsmål pågmnd av att byggnad eller annan egendom skadats eller för att förebygga sådanskada eller av annan liknande anledning, fär arbetet utan hinder av vad somföreskrivits med stöd av 1 § eUer 3 § andra stycket bedrivas i nödvändigomfattning under . Bedrives byggnadsarbete utan tillstånd, när sådantfordras enligt denna lag, eUer i strid mot villkor som föreskrivits med stöd av3 § andra stycket kan myndighet som Konungen bestämmer föreskriva förbud vidvite att fortsätta arbetet. Förbud skall hävas, när det ej längre behövs. Talanom utgivande av vite fär ej väckas utan medgivande av . Konungen kan förordna om skyldighet för den sombedriver byggnadsarbete att lämna de uppgifter som behövs för tiUämpningen avdenna lag. Densom utövar tUlsyn över efterlevnaden av denna lag har tUlträde till arbetsplatsoch får där företaga undersökning som föranledes av tiUsynen. Vadsom inhämtats med stöd av 6 § fär ej obehörigen yppas. Myndighets beslut enligt denna lag länder tillefterrättelse utan hinder av förd talan, om ej annat förordnas. TiUböter dömes den som 1. underlåter att fullgöra uppgiftsskyldighet somavses i 6 § eUer 2. vid fullgörande av uppgiftsskyldighet som avses i 6§ uppsåtiigen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift, om ej gärningen ärbelagd med straff i . Tillböter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtligen eller avoaktsamhet bryter mot 7 §, om ej gärningen är belagd med straff i . I fråga om brott som avses i första stycket fårallmänt åtal väckas endast efter anmälan av . Deima lag träder i kraft , dålagen (1963: 268) om igångsättningstiUstånd för byggnadsarbete skall upphöraatt gälla. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i frågaom igångsättningstUlstånd som beviljats före . 1*1971. Utdrag av protokollet över inrikesärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på den29 . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , , ,. Chefen för ,statsrådet , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter fråga om byggnadstillstånd m. m. och anför. Olika metoder har under de senastedecennierna tillämpats för att möjliggöra en prioritering och en anpassning avbyggnadsverksamheten till samhällets resurser. Det finns inget som tyder på attbehovet av instrument som gör det möjligt för samhäUet att påverkaomfattningen och inriktningen av byggnadsinvesteringarna kommer att minska. För att söka få till stånd en meralångsiktig lösning av frågan hur sådana instrument lämpligen bör varautformade tillkallade dåvarande chefen för , med stöd avKungl. Maj:ts bemyndigande , byggplaneringsutredningen' meduppdrag att utreda frågor om planering av byggnads- ochanläggningsverksamhetens omfattning och inriktning. Utredningen har den 11 juni 1970avlämnat betänkandet (SOU 1970: 33) Medel för styrning av byggnadsverksamheten.Utredningens förslag innefattar nya ekonomiska medel för att styrabyggnadsinvesteringarna, främst sommaravgifter och vinterbidrag försäsongstyrning och ett system med konjunkturdepositioner för i första handnäringsUvets byggande. En ny lag om byggnadstiUstånd föreslås ersätta dennuvarande lagen om igångsättningstillstånd för byggnadsarbete och är avsedd attanvändas i huvudsak i fråga om det privatfinansierade bostadsbyggandet ochkommunernas byggande. ' Statssekreteraren iinrikesdepartementet, numera generaldirektören hos ReidarTilert, ordförande, generaldirektören hos IngvarOhlsson, överdirektören hos ,budgetchefen, numera statssekreteraren I ,och rättschefen, numera statssekreteraren i RuneBerggren. Remissyttranden över betänkandethar avgivits av fortifikationsförvaltningen, , ,postverket, , , statens vägverk, statskontoret,kammarrätten, , (),riksskattenämnden, , (),(), , statens nämnd församlingslokaler, statens vattenfaUs-verk, förenade fabriksverken, fullmäktige iriksbanken, länsstyrelserna i , , , ,och , , samt län.Landsorganisationen i (LO), (),(), . Hyresgästernas Sparkasse- ochByggnadsföreningars riksförbund (HSB), (), , . Svenska väg- och vatten byggarnasarbetsgivareförbund, allmännyttiga bostadsföretag (), , hantverks- och industriorganisation (SHIO),samt handelskammaren i . Innan jag går närmare in på det förslagjag ämnar presentera i det följande vill jag fästa uppmärksamheten på attbyggarbetskraftsutred-ningen (In 1968: 19) behandlar frågor som är av avgörandebetydelse för bedömningen av vilka styrmedel som är de mest effektiva för attfå till stånd en jämn sysselsättning inom byggnadsindustrin.Bygg-arbetskraftsutredningen väntas avge förslag under loppet av ochjag anser det önskvärt att avvakta resultatet av utredningens arbete, innanjag tar ställning till byggplaneringsutredningens förslag om införande avsommaravgifter och vinterbidrag för säsongstyrning. Med hänsyn bl. a. till det sambandsom föreligger mellan säsong- och konjunkturstyrning bor bedömningen avanvändningen av ekonomiska styrmedel för dessa syften göras i ett sammanhang.Jag anser därför att också ställningstagandet till utredningsförslaget ominförande av ett system med konjunkturdepositioner får anstå i avvaktan påbyggarbets-kraftsutredningens betänkande. I fråga om den administrativastyrning av byggnadsverksamheten som sker genom byggnadsregleringen ärförhållandet något annorlunda. Enligt den nu gällande lagen (1963: 268) omigångsättningstiUstånd för byggnadsarbete har Kungl. Maj:t fiUlmakt attförordna att byggnadsarbete av visst slag inte får påbörjas utan tUlstånd, omdet råder allvarlig brist på arbetskraft inom byggnadsindustrin eller detföreligger annat avsevärt hinder för byggnadsverksamheten. Maj:t harbegagnat sig av denna fullmakt för att kräva tillstånd för uppförande av bl. a.bensinstationer, bilverkstäder, parkeringshus, butiks-, kontors- och bankloka- ler,vissa kommunala byggnader, däribland sjukhus och ålderdomshem, bostadshus somuppförs utan statliga lån, vissa fritidshus, samlingslokaler, sporthallar ochidrottsanläggningar. Fullmakten för Kungl. Maj:t utlöper emeUertid vidårssldftet 1971-72. Det är därför nödvändigt att nu ta StäUning tiU om dennaadministrativa byggnadsreglering skall bibehållas och om några ändringar ärönskvärda i förhållande till vad som gäller. 2.Historik och nuvarande ordning genomfördes en reglering avbyggnadsverksamheten för att styra byggnadsinvesteringarna. Regleringengrundade sig tjänstepliktslag (1939: 934). Bestämmelserna gavs ikungörelsen (1942: 563) om arbetsförmedlingstvång för byggnadsverksamhet m. m.Enligt kungörelsen fick arbetstagare anställas i byggnadsarbete endast enligtanvisning av offentlig arbetsförmedling eller med dess medgivande. Dennakungörelse avlöstes av en kungörelse med motsvarande innehåll senare (1942: 925). År1943 infördes en särskild lagstiftning om byggnadsreglering, nämligen lagen(1943:444) om tillståndstvång för byggnadsarbete. Denna lag hade karaktären avfullmaktslag med befogenhet för KungJ. att sätta den i tillämpning i fallav krig eller krigsfara eller eljest under utomordentliga, av krig föranleddaförhållanden. Dess huvudsyfte angavs vara att möjliggöra den reglering ochbegränsning av byggnadsverksamheten som var erforderlig för att upprätthållaett fast penningvärde och befrämja en ändamålsenlig användning avförnödenheter och arbetskraft. 1943års lag var tidsbegränsad men förlängdes i olika omgångar tiU utgången av juni1963. Den sattes första gången i tillämpning genom kungörelsen (1943: 640) medtiUämpningsföreskrifter tiU lagen. I princip omfattade lag all byggnads- ochanläggningsverksamhet, dvs. uppförande av hus av alla slag, rivning av hussamt schaktning för husbyggnad, anläggande av väg, jämväg, spårväg eller annanstörre fast transportanordning eller av bro, hamn, farled, flottled, kraft-,vatten- eller avloppsledning, gata, park, vattenbyggnads- eUer torrläggningsföretag»samt annat liknande anläggningsarbete». Regleringen omfattade även, med vissaundantag, om- eller tUlbyggnad samt reparation och underhållsarbete på debyggnader och anläggningar som föll under regleringen. I tUlämpningskungördsen föreskrevs vidare enprövning beträffande den på byggnadsplatserna sysselsatta arbetskraften. Förvarje arbetstagare som skuUe anställas i byggnadsarbete krävdes medgivande avvederbörande länsarbetsnämnd eller nämnden underställd arbetsförmedling. Regleringen skulle tillgodose flera syften. För detförsta hade man en byggnadstillståndsprövning vid vilken det gäUde att inomvarierande resursramar välja de mest angelägna byggnadsobjekten. För det andrahade man en igångsättningsprövning som syftade tiU säsongutjämning isysselsättningen, och för det tredje hade man en prövning som närmast kankarakteriseras som en ransonering av arbetskraften i syfte att hålla tillbakaen tillväxt av byggnadsarbetarkåren. , särskilt under kriget, skeddeockså en prövning beträffande användningen av byggnads- material,vilken syftade tUl att minska åtgången av sådant material som det var brist på. senare del ägde en inskränkningav regleringen rum som var betingad inte endast av en inträdandekonjunkturdämpning utan också av en önskan att ersätta regleringen med andrastyrmedel. Kvar av regleringen fanns endast enigångsättningsprövning i sä-songutjämnande syfte. Är1959 inleddes på vissa orter en försöksverksamhet med samarbets-nämnder,sedermera kallade byggarbetsnämnder, vilkas uppgift var att främja en sådanplanering av byggnadsverksamheten att bästa möjliga säsongutjämning och iövrigt ett rationellt ianspråktagande av arbetskraften uppnåddes.Försöksorterna undantogs frän bestämmelserna om igångsättningstillstånd. Medsikte på en fortsatt utveckling efter dessa riktlinjer ersattes 1943 årslagstiftning om byggnadsreglering med lagen (1963: 268) om igångsättningstiUståndför byggnadsarbete. Även denna lag har fullmaktskaraktär. Till skiUnad från1943 års lag avsåg den nya lagen emellertid från början endastigångsättningsreglering för säsongutjämning. Sålunda kunde Kungl. Maj:t införakrav på igångsättningstUlstånd, om det var nödvändigt för att åtadkommasäsongutjämning inom visst område. Fullmakten togs genom kungörelsen (1963:269) med tillämpningsföreskrifter till lagen om igångsättningstillstånd förbyggnadsarbete i anspråk på de orter där det inte fanns försöksverksamhet medbyggarbetsnämnder. Det förutsattes att något behov av tvångsmässig reglering avbyggnadsverksamheten i säsongutjämnande syfte inte längre skulle föreligga närsystemet med byggarbetsnämnder var allmänt genomfört. Så har skett genom dets. k. rekommendationssystemet, som jag återkommer till i det följande. Lagenskulle emellertid ge möjlighet att ingripa med reglering för den händelse de påfrivillighet grundade åtgärderna skulle visa sig otillräckliga. Något sådantingripande har dock inte befunnits erforderligt och f. n. är fullmakten attkräva igångsättningstUlstånd i säsongutjämnande syfte inte utnyttjad. Redanår 1964 bedömdes det emellertid nödvändigt att med hänsyn tillkonjurUtturutvecklingen återinföra byggnadsreglering som konjunkturstyrandemedel. Genom lagen (1964: 300) angående ändrad lydelse av 1 § lagen den 31 maj1963 (nr 268) om igångsättningstillstånd för byggnadsarbete fick Kungl. Maj:tmöjUghet att förordna att byggnadsarbete av visst slag, som varatt anse som mindre angeläget från allmän synpunkt, inte fick påbörjas inomvisst område, om där rådde allvarlig brist på byggarbetskraft. Tilläggetgjordes tidsbegränsat men har sedan förlängts och gäller enligt lagen (1970:681) om fortsatt giltighet av 1 § andra stycket lagen (1963: 268) omigångsättningstiUstånd för byggnadsarbete tiU utgången av . Samtidigtmed att lagändring trädde i kraft förordnade Kungl. Maj:tgenom kungörelsen (1964: 301) angående ändring i kungörelsen (nr 269) med tiUämpningsföreskrifter tiU lagen om igångsättningstillstånd förbyggnadsarbete, att regleringen skulle gälla i huvudsak i de tre störstastädema med kringliggande kommuner. Detta gUtighetsområde har sedermera iomgångar utsträckts sä att det nu täcker hela landet. Vidare har fömtsättningarna för Kungl. Maj:tsbefogenhet att kon-junkturreglera byggnadsverksamheten utvidgats till attomfatta, förutom allvarlig brist på byggarbetskraft, även annat avsevärt hinderför byggnadsverksamheten. Bestämmelser härom infördes genom lagen (1965: 809)angående ändrad lydelse av 1 § lagen (nr 268) omigångsättningstUlstånd för byggnadsarbete. Debyggnadsarbeten för vilka igångsättningstUlstånd krävs (s. k. oprioriteratbyggnadsarbete) anges i 3 § första stycket i tillämpningskungörelsen (ändradsenast 1970: 682). I stort sett utgörs de oprioriterade byggnadsarbetena avbyggnadsarbeten som avser bensinstationer, bilverkstäder, parkeringshus,butiks-, kontors- och banklokaler, samlings- och nöjeslokaler, kommunalaförvaltningsbyggnader, idrottsanläggningar, det icke statsbdånadebostadsbyggandet, större fritidshus och gmppbebyggd-se av sådana hus, vissakommunala samfärdsleder, vissa sjukvårds- och socialvårdsinrättningar,kommunala och enskUda lokaler för undervis-ningsändamäl vilka uppförs utanstatsbidrag samt rivning av flerfamiljshus i vissa fall. Byggnadsarbetesom enligt nu redovisade föreskrifter i och för sig omfattas av tiUståndspliktfär dock i vissa faU bedrivas utan tillstånd. Undantagna är sålunda arbeten somavser installation av elektriska ledningar eller andra elektriska anordningar,måleriarbete, arbete som avser mindre komplettering av befintlig värme-,vatten-, avlopps- eller ventUationsanläggning, när arbetet inte står i sambandmed annat byggnadsarbete. Dessutom g'äller undantag för dels reparations-eller underhållsarbete, om sammanlagt högst tre personer kommer attsysselsättas i arbetet, dels byggnadsarbete som bedrivs av statlig myndigheteller för statens räkning. För oprioriterade byggnadsföretag, som inteomfattas av nyssnämnda undantag, gäller således att de inte får påbörjas utantUlstånd. Tillstånd kan liksom i byggnadsregleringen enligt lagförenas med vUlkor om storleken och sammansättningen av den arbetsstyrka somvid varje tillfälle får sysselsättas i det ifrågavarande arbetet. De oprioriterade byggnadsföretagen omfattas inte avdet tidigare näm.nda rekommendationssystemet. Säsongstyrning av dessa byggnadsföretagsker genom att igångsättningstillstånden lämnas under förutsättning attarbetena påbörjas före viss tidpunkt. TiU skiUnad från vad som tidigare gäUde är detenligt nuvarande lag inte möjligt att döma den tUl straff som bryter motbestäm- melsernaoch bygger utan tillstånd. Sanktionen är i stället förbud vid vite attfortsätta arbetet. Vitesförbud meddelas av AMS, och talan om utgivande avförsuttet vite utförs av allmän åklagare vid domstol efter medgivande avstyrelsen. Genom en lagändring (1967: 780) överfördesbeslutanderätten i fråga om igångsättningstillstånd pä Kungl. Maj:t - i ställetför tidigare AMS - med befogenhet för Kungl. Maj:t att delegerabeslutanderätten tiU styrelsen eUer länsarbetsnämnd. Genom ändring (1968: 109)i tiU-lämpningskungördsen föreskrevs med stöd härav, att om byggnadskostnadenuppgick tiU minst 5 milj. ler. och om arbetet avsåg objekt, som inte omfattasav särskilt fastställda ramar, frågan om igångsättningstiUstånd skulle avgörasav Kungl. Maj:t. Kostnadsgränsen har sedermera (1969: 90) sänkts till 3 milj.kr. I övriga fall meddelas tillstånd av länsarbetsnämnd. Särskilda ramar för beviljande av igångsättningstiUståndfastställs av Kungl. Maj:t för privatfinansierade bostadshus, dock intefritidshus, samt för sjukhus, sjukhem och ålderdomshem. För bostadshusenfastställs ramarna i ett största antal lägenheter, för ålderdomshemmen i ettstörsta antal platser samt för sjukhusen och sjukhemmen i ett högsta belopp förbyggnadskostnaden, allt för en angiven begränsad tidsperiod. Ramarna fördelasregionalt och på enskilda objekt. I fråga om bostadshus handhas fördelningenpå län och i viss utsträckning på orter av AMS i samråd med bostadsstyrelsen.På länsplanet meddelas igångsättningstillstånd i enskilda fall avlänsarbetsnämnden i samarbete ined de regionala myndigheter som deltar ibostadsplaneringen. Beträffande ålderdomshem, sjukhus och sjukhem gersocialstyrelsen anvisning om ramarnas fördelning på enskilda objekt ochigångsättningstillstånd utfärdas av länsarbetsnämnderna på grandval avsocialstyrelsens anvisningar. I de ärenden som prövas av Kungl. Maj:t föreliggeryttrande från om angelägenheten av att arbetena kommer tillutförande. Det s. k. rekommendationssystemet, som har varit itillämpning , baseras på en överenskommelse, daterad den 21september 1964, mellan AMS, . Svenska väg- ochvattenbyggarnas arbetsgivareförbund samt Svenska byggnadsarbetareförbundet.Svenska kommunförbundet har uttalat, att det ansluter sig tiU överenskommelsenssyfte. Enligt överenskommelsen uppdelas landet i planeringsområden. Inom vartoch ett av områdena tillsätts en byggarbetsnämnd med representanter förarbetsmarknadsverket samt för planeringsområdets arbetsgivare,byggnadsarbetarkår och kommuner. Antalet planeringsområden varierar mellan ettoch fem per län och uppgår sammanlagt tUl 68 i hela landet. skall enligt överenskommelsen taställning till länsarbetsnämndens prognoser över byggnadsverksamheten ocharbetskraftsresurserna. Det ankommer vidare på byggarbetsnämnden och dess le- damöter att göra sig underrättade om planeringsläget ibyggnadsverksamheten och medverka till att erforderliga kontakter upprätthållsmellan länsarbetsnämnd och byggherrar. Ledamöterna skall också informera sinahuvudmän om planerings- och sysselsättningsfrågorna inom området. Med utgångspunkt i prognoserna diskuterarbyggarbetsnämnden arbetsmarknadsläge, sysselsättningsutveckling ochigångsättningstider för aktuella projekt. är ett rådgivandeorgan, som skall främja utbytet av synpunkter på sysselsättningsplaneringen,såväl från byggnadsbranschen till länsarbetsnämnderna som i motsatt riktning.Länsarbetsnämnden utfärdar skriftlig rekommendation till byggherren om lämpligigångsättningstid. De i överenskommelsen deltagande arbetsgivarorganisationernahar utfäst sig att verka för att deras medlemmar iakttar de givnarekommendationerna. Det praktiska arbetet med prognoserna och denkontaktverksamhet som planeringen kräver utförs av länsarbetsnämndernasplaneringsavdelningar. Rekommendationsförfarandet är somnämnts baserat på en överenskommelse och gäller formeUt endast de iöverenskommelsen deltagande parterna. Av administrativa skäl har objekt somhar kostnadsberäknats till . undantagits från rekommendationssystemet.Detta omfattar inte heller styckebyggda en- eller tvåfamiljshus. I fråga omkommunernas egenregibyggande medtages i den praktiska till-lämpningen störrearbeten, medan framför allt löpande underhåll och liknande lämnas utanför. instruktioner till länsarbetsnämnderna har AMS framhåUit att det ärangeläget att även de ärenden som faller under byggnadsregleringen inordnas ide i övrigt gällande planeringsrutinerna. Yttrande från byggarbetsnämnderna omlämplig igångsättningstid inhämtas sålunda alltid även i dessa ärenden. I sin behandling av de olika medlen för styrning avbyggnadsverksamheten har utredningen tagit fasta på de omedelbara syftena meden sådan styming. Dessa syften har sammanfattningsvis förutsatts vara att motverkasäsongsvängningar i byggnadsaktiviteten i överensstämmelse med samhäUetssysselsättningspoUtiska mål (säsongstyrning), att påverka byggnadsinvesteringarnai konjunkturstabiliserande riktning i överensstämmelse med allmäntstabiliseringspolitiska mål (konjunkturstyrning), att påverkabyggnadsinvesteringarnas geografiska fördelning i överensstämmelse med målenför samhällets regionalpolitik (regional styrning) samt att påverkabyggnadsinvesteringarnas fördelning på skilda byggnadssektorer iöverenstämmelse med samhäUets ekonomiska och allmänt välfärdspolitiska mål(sektorstyrtung). Användningen av byggnadsregleringen som en direkt,objektvis utförd styming av byggnadsverksamheten i säsongutjämnande syfte förefallererUigt utredtungen vara allmänt accepterad. När rekommendationssystemet infördes är 1966, komdetta styrmedel att i den praktiska tiUämpningen reserveras för byggnadsarbetensom inte föU under regleringen. För de reglerade arbetena bestäms f. n.Igångsättningstiden med tanke på såväl säsong- som konjunkturutjämning.Säsongstyrningen genom reglering och styrning medelst rekommendationersamordnas. Rekommendationssystemet går ut på att genomanvisning av igångsättningstider för enskUda byggnadsobjekt utjämna den totalabyggnadsaktiviteten över säsongerna. Vad gäller byggherrarnas respekt för lämnadeanvisningar ger hittiUsvarande erfarenheter inte vid handen, att det skiUlevara någon skUlnad meUan igångsättningstiUstånd och rekommendationer.