prop · FU03119 · 1971-12-31 00:00:00 — Ett utkast lill resolution framlagt av ,, , , och om utökning avarbetsspråken i den rådgivande församlingen antogs av ministerkommittén.Härigenom beslöts alt allmänna budget skall belastas medkostnaderna för dels tolkning av anföranden på tyska och italienska pä villkorsom gäller för de officiella språken engelska och franska, dels återgivning ioriginal i församlingens snabbprolokoll av anföranden på tyska och italienskasamt översättning därav i den slutliga officiella rapporten på engelska ochfranska. Ett belgiskt förslag om att även ge anföranden pånederländska samma förmånsbehandling hänsköls för utredning till slällförelrädarkom-miltén. (I denna har sedermera från norsk sida framlagts förslag om atl även etlskandinaviskt språk skall få samma ställning). antog en resolution, vari gavsbemyndigande all uppföra nya byggnader för i lill enkostnad av högst70 miljoner francs (priser ). Internationella anbud skallinfordras av generalsekreteraren. Fördelningen av byggnadskostnaderna skallfastställas av ställföreträdarna. andel av de totala kostnadernaberäknas uppgå till . Beslut m. m. av ministerkommitténs ställföreträdareoch arbetet inom vissa av ministerkommitténs expertkommittéer procedurregler utser varje minister en ställföreträdare.Ställföreträdarna sammanträder och beslutar i ministerkommitténs namn då dennaej är samlad. Beslut, som fattas av ställföreträdarna, har samma giltighet ochinnebörd som ministerkommitténs egna beslut. Som ställföreträdare fungerarmedlemsstaternas ständiga ombud hos . Dessa har under årel hafl tiomöten. Varje möte har pågått omkring . Idet följande redogöres för ställföreträdarnas behandling av vissa viktigarefrågor, för arbetet i några av ministerkommitténs expertkommittéer saml förvissa konferenser med anknytning lill . Pågrundval av den diskussion som ägde rum vid det 46 :e minister-mötet lämnade slällföreträdarkommitténinför den rådgivande församlingens seplembersession elt utförligt svar påförsamlingens rekommendation 597 om ösl-västförbindelserna och anordnandet aven europeisk säkerhelskonferens. I sill svar framhåller kommillén bl. a. altden är för förhandlingar i varje lämplig form rörande alla konkreta frågor,vars lösning kan främja säkerheten i . Den ställer sig vidare positiv tiUinledandet av sonderande samtal mellan alla regeringar som är intresserade avatt de europeiska problemen löses. I den mån framsteg göres vid dessa samtal,anser kommillén alt alla berörda regeringar bör konsullera varandramultilateralt i syfte bl. a. all göra upp en gemensamt överenskommendagordning och undersöka när det kan bli möjligt atl sammankalla en ellerflera konferenser om europeiska säkerhels-problem. En viktig beståndsdel ivärderingen av utsikterna lill framgång blir de konkreta framsteg, som göresunder de bilaterala och multilaterala samtal som pågår mellan öst och väst.Detla gäller i synnerhet fyrmaklsöverläggningarna om och strävandena atluppnå en modus inom . Irekommendation 602, som antogs av rådgivande församlingen ,uppmanas medlemsregeringarna alt vidtaga en rad provisoriska åtgärder för allbistå grekiska medborgare, som gått i landsflykt på grund av den regim som togmaklen efter statskuppen . Sålunda förordades lättnader i fråga ombeviljande av uppehåUs- och arbelslUlslånd, utfärdande av resedokument,inlemmande i socialförsäkringssystemen, beviljande av sludieslipendier m. m.Härutöver rekommenderades regeringarna att gemensamt tillskjuta 100 000 dollartill Europarådels flyktingfond. Isill svar lUl församlingen upplyser ministerkommittén all den uppmanatregeringarna all i största möjliga utsträckning genomföra de lättnader somrekommenderats, i den mån sådana inle redan vidlagils. Däremot kunde kommittén inte godtaga förslagel om eltgemensamt bidrag lill flyklingfonden. Kommittén hade kommit lill denna slutsatsefler noggrant övervägande av alla juridiska, politiska och humanitära aspekterpå de grekiska medborgarnas situation i medlemsländerna. Den framhöll vidareatt betydande ekonomisk hjälp lämnades i de medlemsländer, som mottagitexilgreker, samt erinrade om att de personer, som fått flyktingstatus, på delinternationella planet föll under FN:s ansvar, till varsverksamhet aUa medlemsregeringarna bidrog. Del kan här nämnas all de skandinaviskaländerna stödde församlingens förslag vid behandlingen i slällföreträdarkommittén. a) Konventioner m. m. (i) undertecknade den europeiska konventionen om brotlmålsdomsinlernalionella rättsverkningar , dvs. somkonventionen öppnades för undertecknande. Konventionen skall ratificeras.Enligt konventionen åtar sig konventionsslat på vissa vUlkor all verkställa domi brottmål som har meddelats i annan konventionsslat. Konventionen omfattarverkställighet av frihetsberövande påföljd, böter, förverkande och förlust avrättigheter. Verkställigheten skall föregås av etl exequalurförfarande i densiat som har anmodats alt verkställa domen. Konventionen innehåller ocksåregler om ell särskUl förfarande för verkställighet av dom som har meddelats iden dömdes utevaro och av s. k. "ordonnances pénales", dvs. Slutiigen ges bestämmelser om utiändsk brottmålsdom somhinder för ny rättegång eller för verkslällighet av påföljd för samma gärning samlom verkan av utländsk dom i återfaUssitualioner och om vissa andra indirektarättsverkningar. (ii) En europeisk konvention om hemsändning av minderårigaöppnades för undertecknande . I konventionen ges regler omtvångsvis hemsändning av minderåriga i annat syfte än lagföring för brott.Konventionsstaterna förpliktas bistå varandra med atl sända hem minderåriga,framför allt i fall då den minderårige vistas i en stat mol förmyndarens viljaeller då barnavårdande myndigheter i hemlandet inle kan genomföra erforderliga ålgärderulan att den minderårige sänds hem. (iii) En europeisk konvention om spärrning av förloradeeller stulna värdepapper öppnades för undertecknande (jfr. skr.1970: 39, bUagan II: 2 d). (iv) undertecknade deneuropeiska konventionen om skydd av djur under internationell transport, vilkenöppnades för undertecknande . b) Resolutioner som antagits av ministerkommittén m.m. (i) Det praktiska genomförandet av övervakning ocheftervård av villkorligt dömda och villkorligt frigivna lagöverträdare 1 resolution (70)1, som antogs ,rekommenderas medlemsstaternas regeringar alt undersöka om det är önskvärt allinföra eller utveckla olika former av viUkorlig dom och liknande påföljdereller all förbättra metoderna för verkställighet av sådanapåföljder. Möjligheten all upphäva eller inskränka begränsningar föranvändning av villkorliga påföljder, såvitt gäller olika kategorier avlagöverträdare och olika typer av brott, bör också undersökas. Vidare rekommenderas regeringarna atl tillse allpersonundersökning om möjligt göres i alla faU då villkorlig dom eller liknandepåföljd kan komma i fråga och atl sådan undersökning ulföres av särskiltutbildad personal. Det bör finnas garantier mot oberättigat intrång i lagöverträdaresprivatliv vid personundersökning och mot otillbörlig användning av erhållnaupplysningar. Medlemsstaternas regeringar rekommenderas också alt seöver sin lagstiftning om förutsältningarna för villkorlig frigivning. Framförallt avses bestämmelser om längden av ådömt straff, om den minsta lid som skallavtjänas innan frigivning kan komma i fråga och om begränsningar med hänsyn lillvissa kategorier lagöverträdare t. ex. ålerfalls-förbrylare. Möjligheterna altunderlätta övergången från vård i anstalt lill vård i frihet bör undersökas ochförbättras. Lagstiftningen om föreskrifter i samband med villkorlig dom,villkorlig frigivning eller liknande ålgärder bör även ses över för atl göraden indivduella behandlingen så effektiv som möjligt, dock ulan att åsidosättahänsyn till mänskliga rättigheter och personlig värdighet. Del förordas allföreskrift i villkorlig dom eller beslut om villkorlig frigivning bör kunnaändras med hänsyn lill ändrade behov eller omständigheter. Regeringarna rekommenderas också atl sörja för allenhetliga behandlingsmetoder användes av myndigheter som än ansvariga för frivårdoch av fångvårdsmyndigheler. Yrkeskunnig kvalificerad personal bör vararyggraden i övervakningsarbetet. Vidare ges rekommendationer i fråga omåtgärder när den villkorligt dömde eller villkorligt frigivne har åsidosattgivna föreskrifter. Regeringarna rekommenderas även alt främja forskning såvälrörande kriterierna för valet av de lagöverträdare som ges kriminalvård i frihetsom rörande frågan om hur instituten villkorlig dom och villkorlig frigivningfungerar i praktiken. Slutligen uppmanas regeringarna att sörja för atlEuroparådels rapport om det praktiska genomförandel av övervakning ocheftervård rörande villkorligt dömda och villkorligt frigivna lagöverträdarefår en omfattande spridning särskilt bland myndigheter som handlägger sådanaärenden. Regeringarna bör informera Europarådelsgeneralsekreterare om vilka åtgärder som har vidtagits i anledning avresolutionen. (ii) Dold kriminalitet I resolution (70)13, som antogs ,rekommenderas medlemsstaternas regeringar alt vidtaga erforderliga åtgärder föratl undersöka den dolda kriminalitetens natur och omfattning, att stödja kriminologiskastudier av sådan kriminalitet saml all inom arbeta för en bättresamordning av sådana studier. Regeringarna anmodas all utbyta information idetta ämne genom generalsekreterare. (iii) Europeiskt juridiskt informationscentrum I rekommendation 584, som antogs av rådgivandeförsamlingen , uppmanas ministerkommittén all instrueraeuropeiska kommittén för brollslighetsfrågor (ECCP) all undersöka lämpligheten av all skapa elt europeiskt juridiskt informationscentrum.Vid ett sådani centrum skulle samlas upplysningar om lagöverträdares tidigaredomar i brottmål i olika medlemsstaler. Församlingen anser atl del utbyte av informationsom f. n. sker genom den inlernalionella kriminalpolisorganisationen() eller på grund av bilaterala avtal eller med slöd av den europeiskakonventionen om inbördes rättshjälp i brottmål (prop. 1961: 48) inte ärtillräckligt utan bör kompletteras med ett multilateralt i nf ormalionssys lem. I sill svar framhåller ministerkommittén atl del redanfinns vissa möjligheter för medlemsstaterna att skaffa information omlagöverträdare från berörda . KommUlén nämnersärskilt rättshjälpskonventionens bestämmelser om tillhandahållande av utdragur kriminalregister och underrättelser om straffdomar (artiklarna 13 och 22).Kommittén har instruerat kommittén för brollslighetsfrågor (ECCP) atl undersökaolika sätt alt utvidga dessa bestämmelsers geografiska och sakliga omfattning. ECCPhar också fåll i uppdrag all överväga möjligheterna till en gradvis harmoniseringav nationell lagstiftning om kriminalregister. föredrar atlavvakta resultatet av ECCP:s utredning, innan man tar ställning lill fråganhuruvida det föreslagna internationella informalionsorganet bör sällas upp. (iv) Flygplanskapning I resolution (70)23, som antogs ,förklarar ministerkommittén all den delar den allvarliga oro överutvecklingen, som uttryckts i rådgivande församlingens rekommendation 599 om flygplanskapning.Kommillén instämmer i uppfattningen alt sådana aktioner bör starkt fördömas ochalt alla upptänkliga åtgärder bör vidtagas för all skydda de internationellalufttransporterna och flygplanens passagerare och besättningar. Den uppmanarmedlemsländerna att samarbeta inom de internationella luftfartsorganisationernaför alt snabbi få lill slånd en internationell aktion mol flygplanskapningaroch sabotage, atl vidta nödvändiga åtgärder för atl avskräcka och om möjligtstraffa de skyldiga, all förhindra ombordsmuggling av vapen och sprängämnen,all förhöja säkerheten på flygplatserna samt alt om nödvändigt föreslå denationella parlamenten all i lagstiftningen införa adekvata bestämmelser påområdet. (v) De rättsliga och finansiella följderna av Greklandsutträde ur Sedan den grekiska regeringen, inför hotande suspension,vid ministerkommitténs möte uppsagt sitt medlemskap iEuroparådet, fick ställföreträdarna i uppdrag atl fastställa de rättsliga ochfinansiella följderna härav. Frågan behandlades ingående ,varvid fastslogs atl måste anses som "de facto suspenderat".Slutsatsen blev att med omedelbar verkan inle skulle tillåtas deltagai den verksamhet, som direkt härrör ur Europarådels stadga. Formellt kvarstod emellerlidGrekland som medlem intill utgången av 1970 och hade således all för dennaperiod bidraga lill Europarådels budget, något som i principaccepterat, I resolution (70)34, om de rättsliga och finansiellaföljderna av utträde ur , vUken antogs den 27 november1970, reglerades förhållandet slulgUligt. I detalj fastiades här i vilkenutsträckning alltjämt skall vara bundet av ingångna konventioner och överenskommelser,saml konstaterades atl endasl äger deUaga i Europarådels verksamhetunder de förulsättninger och vUlkor som gäller för utomstående stater. c)Sjätte europeiska justitieministermötet Detsjätte europeiska juslilieministermötel ägde rum i den 26 . Imötet dellog företrädare för samtliga Europarådels medlemsländer, varjämteFinland och deltog som observatörer. Juslilieminislermölena ärsåtillvida knutna till som Europarådels generalsekrelarial utgördessa mötens sekretariat. Avde frågor rörande det fortsatta europeiska samarbetet på det rättsligaområdet, som diskuterades på justitieminislermötet, kan nämnas behovet av enförbättring av konsumentskyddet, de problem i fråga om skydd för privatiivetsom uppkommit genom den tekniska utvecklingen, möjligheten att avkriminaliseravissa gärningar samt straffrättsliga aspekter på narkotikamissbruk. Till grundför diskussionen om konsumentskyddet låg en rapport, som utarbetats av densvenske justitieministern. Diskussionerna i samtliga dessa ämnen föranledde justitieminislermötetatt antaga resolutioner, vilka lUlsläUts . Iresolutionen angående konsumentskyddet uttalade justitieministrarna all del,med hänsyn lill den utveckling som skett inom affärslivet i fråga omförsäljningsfrämjande ålgärder, åligger staterna atl förhindra atl dessa ålgärderblir till förfång för konsumenternas legitima intressen. På grund härav rekommenderadesEuroparådets ministerkommitté atl instruera kommittén för juridiskt samarbete (CCJ)atl, mol bakgrund av de diskussioner som förekommit vid konferensen, studerade lämpligaste åtgärderna för att förbättra konsumentskyddet. I frågan orn skyddför privatlivet underströk justitieministrarna behovet av åtgärder på del inlernalionellaplanet och rekommenderade minislerkom-mUlén att behandla frågan med prioritet. Beträffandefrågan om avkriminalisering rekommenderade justitieministrarna minislerkommittéatl uppdraga ål kommittén för brollslighetsfrågor (ECCP) all komma med förslagom praktiska åtgärder för alt främja tillämpningen av kriterier angåendebegränsning av del straffbara området. I narkotikafrågan rekommenderades ministerkommitténatl anmoda ECCP all noggrant överväga möjligheten av en handlingslinje, grundadpå all en lösning av narkotikaproblemet ej kan uppnås enbart genomstraffrättsliga ålgärder ulan kräver samordning av åtgärder från olikamyndigheter och samarbele mellan medicinska och sociala organ ochverkställande myndigheter saml fordrar ålgärder för all ge allmänhetentillräckligt med information. Vidare rekommenderades som princip att skillnadbör göras mellan å ena sidan mindre skadliga former av missbruk och å andrasidan handlingar som uppmuntrar till missbruk och skapar betydande socialaproblem. Därjämte rekommenderades atl ECCP skall studera om skUlnad bör göras meUanolika slag av narkotika beroende på farlighetsgraden. Isyfte all effektivisera del samarbele på del rättsliga området, som äger ruminom ram, föreslogs från de nordiska ländernas sida anordnandet avårliga konferenser med dellagande av de chefstjänstemän, som under respektive justilieminstrarär ansvariga för den interna lagstiftningen, vilka konferenser skulle förberedade europeiska juslilieminislermölenasaml svara för detaljplanläggningen av del samarbete, som beslutats på dessamöten. I denna fråga antogs en resolution, i vilken ministerkommitténrekommenderades uppdraga åt CCJ och ECCP all vidareutveckla och förbättra delsyslem för utbyte av information om pågående lagstiftningsarbete som redanetablerats inom saml att studera de övriga förslag om förbättringarav del rättsliga samarbetet som lagts fram vid justitieminislermötet. d) för juridiskt samarbete (CCJ) Deneuropeiska kommillén för juridiskt samarbete har hållit tvåmöten. Kommitténs 13:e möte ägde rum och det 14 :e mötet den2327 november. Isyfte att uppnå ökad rällsUkhet meUan medlemsländer pågårutredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer un-' der CCJ. Bland deämnen som är under utredning bör främst nämnas investeringsfonder, förenhelligandeav begreppet skadeståndsansvar, harmonisering av regler om myndighetsåldern ochandra åldersgränser samt ADB-behandling av internationella överenskommelser,lagtext, rättsfall och rättsstatistik. Kommittéer som behandlat statersimmunitet resp. skadeståndsregler i bUtrafik har utarbetat förslag Ullkonventioner i dessa ämnen. Vidare har utarbetats ell förslag till konventionom beräkning av tidsfrister och ell förslag lill rekommendation rörande reglerom fordringspreskription. Förslagen är nu under övervägande inom CCJ. Under år1971 kommer nylillsatta kommittéer alt påbörja studier angående konsumentskyddslagsliftningen,lagstiftning om privatiivels skydd och om administrativt rättsskydd. Ministerkommitténhar godkänt en inom CCJ utarbetad långtidsplan för CCJ:sarbetsprogram. Enligt planen skall tillsättas kommittéer för studierav ulomäklenskapliga barns rättsliga ställning, produktansvar och den enskUdesskydd i administrativa förfaranden. Vidare skall utarbetas en handledningrörande erkännande och verkställighet av utländska avgöranden på det civilrätlsligaområdet. Arbete på en revision av den allmänna överenskommelsen om privilegier ochimmuniteter för jämte lilläggsprolokoll skall inledas under år1972. På arbetsprogrammet upptogs ytterligare vissa ämnen, bl. a. den giftakvinnans rättsliga ställning och inbördes rättshjälp i administrativa ärenden,vilka dock skall upptagas till behandling först efterhand som pågående studierav andra ämnen avslutats. e) Europeiskakonimittén för brottslighetsfrågor (ECCP) ECCPhar sammanträtt en gång . Vid sammanträdel, som ägde rum den 11-15maj, behandlades bl. a. förslag lill konvention om överförande av handläggningi brottmål och förslag till resolution rörande återkallelse av körkorl. I bådafaUen antog ECCP de föreslagna texterna och beslöt atl överlämna ål ECCP:s bureauatt föra förslagen vidare till ministerkommittén, så snart kommentarerna lillkonventionen och resolutionen hade färdigställts av resp. underkommillé. Blandde frågor som f. n. behandlas av ECCP:s underkommktéer märks harmonisering avpåföljder för väglrafikbrolt, översyn av för fångarsbehandling, minimiregler för rättegång i den tilltalades frånvaro, användningenav gruppsamlalsmetoden inom fångvården saml straffrättsliga aspekter pånarkotika och narkotikamiss- Den underkommillé som arbetar med sistnämnda frågasammanträdde bl. a. i . sammanträde hade formen aven hearing i vilken deltog representanter för olika svenska myndigheter somkommer i kontakt med narkotikaproblemet. Samma kommitté har också informeratsig om narkotikaproblemen i och vid sammanträden i ochIstanbul. kommer olika underkommilléer atl börja arbetamed frågor rörande bl. a. avkriminalisering saml klassificering av lagöverträdareför val av lämpligaste behandlingsmetod. På ECCP:s arbetsprogram slår också samordning av kriminologiskforskning. Av denna anledning ordnas konferenser för cheferna för dekriminologiska forskningsinstituten. var ämnet för denna konferens. f) för de mänskliga rättigheterna för de mänskliga rättigheterna har underår 1970 fortsall sina inledda studier rörande frågan huruvidamedlemsländernas nationella lagstiftning erbjuder privatlivet tillräckligtskydd mot kränkningar som förövas genom användandet av moderna vetenskapligaoch tekniska metoder. Kommittén färdigställde vid sitt sammanträde i oktober1970 ell delbetänkande, som huvudsakligen behandlade intrång i privatlivetgenom avlyssning och iakttagande, inspelning och upptagning av dylikaiakttagelser samt användande av på sådant sätt erhållet material. Den hardärefter närmast övergått till att studera frågan om skydd mol intrång frånpress och andra massmedia. Även de nya frågor som uppstått inom detlaämnesområde genom den moderna dalabehandlingslekniken kommer all studeras försig. har dessutom kommitténs egen organisation och arbetsformervarit föremål för prövning, a) Kulturstyrelsen (CCC) har Europarådels kullurslyrelse hållit ettsammanträde och ell . De permanenta underkommittéerna förallmänna skolfrågor (EGT) och för vuxenutbildning, ungdom och sport (EES) harunder årel sammanträtt en gång, medan kommillén för högre UtbUdning ochforskning (ESR) hållit två möten, etl i och elt i . (i) Kulturslyrelsen har beslutat intensifiera arbetetkring frågan om livslång UtbUdning (/'permanent education"), vilkenbehandlats i en serie uppsatser under kul lurstyrelsens egid 19681970. Riktiinjerför etl handlingsprogram i styrelsens regi kommer all diskuteras vid en serieexpertmöten . (ii) , ungdom och sport har ombildatstill en kommitté för vuxenutbildning och kulturell utveckling. Ombildningeninnebär atl kulturfrågorna, vilka hilliUs delvis beretts av arbetsgrupperdirekt under kulturslyrelsen, i sin helhet införlivas med kommitténsverksamhet. har riktlinjer antagits för ett nytt kullurpo-lilisktprogram. Den nya ordningen skall gälla försöksvis . (iii) En mindre undersökning rörande behovet av satelUtförmedladetelevisionssändningar i den högre undervisningen har utförts på kullurslyrelsensuppdrag. Undersökningen har lill syfte alt underlätta för medlemsländernas utbildningsmyndighelerall framställa krav på våglängdslilldelning års rymdkonferens inomden internationella teleunionen. (iv) En arbetsgrupp har tillsatts för all utredamöjligheterna all upprätta ell för medlemsländerna gemensamt datastyrtdokumentations- och informationssystem på ulbUdningsområdet (EUDISED). Gruppensslutrapport beräknas föreligga . (v) Inför kulturslyrelsen har framlagts etl förslag tillresolution rörande standardisering av normaltonen vid musikframföranden. Förslagelhar efter vissa justeringar antagits för vidarebefordran till ministerkommittén. (vi) Mol bakgrund av en inom sekretariatet utarbetadpromemoria har kulturslyrelsen antagit en långsiktig plan för reformering avden egna verksamheten. Genom omläggningar i planeringsprocessen inom nuvarandeorganisatoriska ram hoppas man stegvis få fram elt arbetsprogram, som är mersammanhållet och bättre anpassat lill medlemsländernas behov och tillgängligaresurser än det nuvarande. (vii) Frågan om en europeisk ungdomsfond har under 1970varit föremål för intensiv behandling inom ramen för kullurslyrelsensverksamhet. På västtyska initiativ hölls överläggningar ifrågan med företrädare för 14 medlemsstaler vid ell möte i i januari 1970.I den till kulturstyrelsen överlämnade mötesrapporten underslröks behovet av enmellanstallig fond för stöd åt ungdomsverksamhet. En arbetsgrupp under kulturslyrelsenhar därefter utarbetat förslag lill statuter för fonden, vilka diskuteratsdels inom kulturslyrelsen, dels vid en ungdomskonferens i i december.Förslaget är f. n. under övervägande i ministerkommittén. Beträffande fondensstorlek har ett belopp om 5 mUj. D-mark (ca 7 milj. sv. (viii) Statuter för det europeiska ungdomscentrel harfärdigställts . De antogs slutgiltigt av ministerkommittén i januari1971. (ix) Inom ramen för kullurslyrelsens program har etl anlalsymposier i utbildningsfrågor ägt rum i medlemsländerna , bl. a. etli över ämnet "målanalys, innehållsdefinilion ochutvärdering i språkundervisning på universitetsnivå". I nämnda symposiumdeltog representanter för flertalet medlemsländer jämte observatörer frånÖsteuropa och elt anlal internationella fackorganisationer. b) Resolutioner som antagits av ministerkommittén