prop · FU0375 · 1971-12-31 00:00:00 — Förall ge del nybildade företaget förulsätlningar för en produktion pä i huvudsak sararaavillkor som tidigare förutsätts i della speciella fall elt särskilt engängsslödpä 4,5 railj. Prop.1971: 75 37 Kapitalbehovet för alt realisera projektet har kalkyleratstill ca 18,5 raUj. kr., varav ca 11,5 railj. avser investeringar iindustribyggnad, raaskiner och verktyg. Det har förutsatts att del nya bolaget fårlokaliseringsstöd enligt gällande regler för det inre slödorarådet. Under nästa anslagspunkl lar jag upp frågan oragruvbrytningen i Slekenjokk och skälen till all denna inle har komrait igång iplanerad tid. Med hänsyn till sysselsättningsläget i Vilhelraina kommun har delvarit ytterst angeläget att finna etl förelag sora skulle kunna lokaliserastill Vilhelraina och öka arbetstillfällena i orarådet. Målet harvarit all finna en industri som snabbt kan sällas igång och ge sysselsättningför över 100 personer och då helst av annan karaktär än de två verkstadsföretagsom etablerats i , AB och AB Viab, sora vartdera påsikt beräknas sysselsätta ell 40-lal raan. Del uppställda målet kommer att kunna nås genom den överenskoraraelsesora träffals raellan och ora att bilda ellförelag i Vilhelraina för tillverkning av plastprodukter. Genora alldel tilllänkla bolaget i Vilhelraina till en del skall ägas av Coronaverken ABoch produktutveckling och raarknadsföring sker genora Husqvarna Borstfabrikuppnår raan enligt rain mening väsenlliga fördelar. Förutsättningarna förproduktion och avsättning är så långt raöjligt säkrade genom atl man kananvända en redan utbyggd och fungerande utvecklings- och raarknadsföringsorganisation. Projektetväntas raedföra vissa ökade kostnader. Oralokaliseringskosl-naderna är höga. Administrationskostnaderoch transportkostnader kommer atl öka. För all ge del nya bolagetförutsättningar för produktion på i huvudsak oförändrade villkor vill jagtillstyrka all elt särskilt en-gångsstöd på 4,5 milj. kr. anvisas i dettaspeciella fall. Stödets karaktär av engångsslöd gör all det jämte dellokaliseringsstöd sora kan koraraa i fråga kan betraktas sora det kapitaliseradevärdet av framtida fördyringar tUl följd av lokaliseringen och skapar förutsättningarför alt företaget skall kunna drivas raed lönsamhet ulan ytterligare slöd iframtiden. Utredningsmaterialet i ärendet är jag beredd all ställa lillriksdagens näringsulskolts förfogande. I detla sararaanhangvill jag erinra ora det belopp på 8 railj. sora innevarande budgetåranvisades på kapilalbudgeten som lån till för projektet i Slekenjokk(prop. 1970: 1 bil. 15 s. 146, SU 1970: 13, rskr 1970: 13). Eftersom förulsällmngarnaför gruvbrytningen förändrats sedan beloppet anvisades, har detta inleutnyttjats och lorde 4 1971.1 saml. 1971: 75 38 inteheller komraa atl tas i anspråk. Jag koraraer under nästa anslagspunkl allhemställa alt ytterligare raedel anvisas för intensifierad prospektering av Stekenjokkraalraen. Jagheraställer all Kungl. alllill Kapitaltillskott till ett nybildat bolag i på tilläggs-stat riksstalen för /71 anvisa ell reservationsanslag av . [2]C 4. geologiska undersökning: Prospektering. På riksslaten förinnevarande budgetår har under denna rubrik anvisats elt reservationsanslag av18 railj. Underinvesteringsanslaget Statliga gruvor ra. m. anvisade riksdag (prop.1970: 1 bU. 15 s. 146, SU 1970: 13, rskr 1970: 13) bl.a. 8 mUj. för elttills vidare ränte- och araorteringsfritl lån tUl . Lånet varavsett sora ersättning ät bolaget för dess åtaganden all svara för gruvdrifteni Slekenjokk under de förutsättningar sora då var kända. Dessa innebar eltunderskott i investeringskalkylen på ca 6 milj. kr. Bolaget skulle dessutombelastas raed vissa samhällskostnader. Näranda belopp på 8 milj. kr. Iskrivelse den 2 deceraber 1970 har föreslagit att förberedelsernaför gruvdrift i Slekenjokk avbryts lill dess resultatet av fortsatt prospekteringföreligger. Förslaget raotiveras av alt underskottet i investeringskalkylen nuberäknas till 46 railj. I skrivelsen anhåller bolaget all få Kungl. Maj:tsuppdrag all forlsälla prospekleringsarbetel inora orarådet. Bolaget föreslårall denna prospektering finansieras genora utnyttjande av de raedel 8 milj.kr. soni riksdag anvisat för Slekenjokkpröjektel. Iskrivelse har hemställt, all Kungl. Maj:luppdrar åt företaget atl i saraårbete raed () ochSveriges geologiska undersökning (SGU) fortsätta prospekleringsarbetel ienlighet raed ell av upprättat förslag och all Kungl. Maj:l anvisar sararaanlagt4 railj. för alt genoraföra prospekleringen. Till skrivelsen harStatsföretag fogat dels en inom upprättad redogörelse för bakgrundentill det nu framräknade underskottet i investeringskalkylen; dels ell förslag lillintensifierat undersökningsprogram beträffande Stekenjokkraalraen. Handlingarnai ärendet innehåller sararaanfatlningsvis följande. Orsakernatill skillnaderna i lönsarahelsberäkningen är i huvudsak tre. raalmberäkning 1970 har visat ätt den tidigare Prop.1971: 75 39 beräkningenbeträffande , gränser för brytvärdhet och raöjlighelema till selektivbrytning var för opliraislisk. För samraa kvantitet färdigprodukter krävssålunda en råmalrasproduklion på i stället för tidigare beräknade400 000 lon. Investeringsbeloppet har såvitt gäller gruvanläggningarna ökatfrån 87 liU 108 milj. kr. beroende på höjda priser och, framför allt, behovetav ökad råmalrasbrylning. Slutligen har 1969 och kostnadsökningar,särskilt i fråga ora lönerna, kunnat beaktas i den nu föreliggande kalkylen.Den föregäende kalkylen byggde i sistnäranda avseende driftskostnadsläge. Deviktigaste kalkylförulsällningarna är i övrigl följande. Kalkylrän-lan harsalts till 8 0/0 efter skatt. Kostnaderna har för liden från kalkyl-tidpunktenfram till det första driflsåret antagits sliga raed 8 0/0 per är för löner ochi övrigt med 3 0/0 . Kostnadsstegringen under gruvdriften har beräknats lUli genorasnitl 4 0/0 . Råraalrasbryl-ningen fömtsatts uppgå lUl 500 000lon raedan fyndighetens hela raalrninnehäll beräknas uppgå tUl 13,5milj. Härav uttas 8,5 railj. lon raed en genorasnillshall koppar av 1,41 o/q. Det genorasnitlliga kopparprisethar bedörats till . per ton för gruvdriften. Gruvanberäknas ge sysselsättning ål ca 150 personer. StatsföretagAB har efter sararåd raed SGU utarbetat ell förslag till program för denfortsatta undersökningen av Stekenjokkraalraen. Syftet med prograraraet är ihuvudsak alt i gravdriftsprojeklet Slekenjokk komplettera beräkningsunderlageti fråga om raalmbasen. Prograraraetavses bli genorafört under liden fr. o. ra. t. o. ra. den 30juni 1973 och innebär följande: Borrning med 12 maskiner tillsammans ca Geologi, borrhålsmätningar, analyser, bearbetning 250 000 50 000 Borrning raed 34 maskiner, tillsammans ca 9 000 m Geologi, borrhålsmätningar, analyser, malmberäkning 250 000 1500 000 Borrning med 34 maskiner, tillsammans ca 9 000 m Geologi, borrhålsmätningar, analyser, malmberäkning 1 250 000 . 250 000 1500 000 Prop.1971: 75 40 Sedan 1971 års arbeten avslutats lorde del enligtStatsföretag bU möjligt och lämpligt all ompröva del nu föreslagna prograraraet.Prövningen kan leda lill alt orafallning och inriktning av prograraraet ändras. har raed anlitande av fortsattförberedelserna för gruvdrift i Slekenjokk i enlighet raed de riktlinjer soraredovisades i prop. 1970: 1 (bil. 15 s. 148). Statsföretag har redovisat bedöraning av lönsarahelen av gravdriflen. EnUgl den nya bedöraningenuppgår underskottet i investeringskalkylen till 46 raUj. i stället för 6 railj.kr. sora angavs i prop. 1970: 1 (bU. 15 s. 148). Del förändrade lägel beror i huvudsak på en ändrad bedöraningav de tekniska förutsättningarna för gruvdrift och på kostnadsutvecklingen.Boliden AB liksora till en början förutsatte alt brytningen av rå-raalraskulle kunna begränsas lill de relativt rikare partierna av raalra-kroppen.LKAB har emeUertid bl. a. efler anlitande av experter ulan-för bolaget isina senaste beräkningar funnit alt en sådan begränsning inle är möjlig. Dettamedför én ökad gråbergsinblandning i rå-raalraen och således lägre raetallhalleri rägodset. Därraed ökar bryl-ningskostnaden för utvunnen kvantitet slig. Denårliga brytningen raåste dessutom öka, vUkel leder till störreanläggningskostnader. har i sin senaste kalkyl beaktat även dekostnadsökningar som blivit kända sedan slutet av . Med utgångspunkt från anlaganden ger gruvdriftenvid ett genorasnittligl kopparpris på . per ton ell underskott på 46 raUj.kr. För all underskoll inle skall uppkoraraa fordras atl kopparpriset uppgårtill ca . F. n. Ugger priset på ca . Med hänsyn lill nu redovisade lönsarahelsberäkningar förprojektet bör förberedelserna tills vidare avbrytas. På grund härav behöver de raedelsom anvisats för lån lill Statsföretag inle tas i anspråk. Det kan i dagens läge inle uteslutas alt ökad kännedora oraSleken-jokkraalmens kvantitet och övriga egenskaper kan förändra förutsättningarnaför gruvdrift i positiv riktning. SGUbedriver prospektering inom Slekenjokkorarådel bl. a. för all följa malmensöderut. Denna prospektering bör därför intensifieras. En förnyad analys av del förväntade framlida kopparprisetbör också genoraföras och beaktas. Sysselsättningsläget i regionen gör del angeläget alt raansnabbt vinner klarhet om gruvdrift kan påbörjas. Jag godtar Statsföretag AB:sförslag lill program för en intensifierad prospektering. Prograraraet börkunna ändras raed hänsyn liU frarakorana resultat på sätt bolaget förutsatt.Medelsbehovet för prograraraet har beräknats till 3,9 milj. kr. 1971: 75 41 kan täckas inora raraen för anvisade och föreslagna raedel under anslaget geologiska undersökning: Prospektering. Härutöverbör pä lilläggsslat anvisas 3,5 railj. Jag heraställer, alt Kungl. alltill geologiska undersökning: Prospektering på tUläggsstat lUl riksstalenför /71 anvisa elt reservationsanslag av . [3]14. Något anslag med denna rubrik finns inle upplageti riksstalen för /71. StatsförelagAB har i skrivelse raeddelat all en överenskoraraelseträffals med ora att tUlsararaans raed della förelag bilda eltbolag raed placering i . En förutsättning härför är all riksdagenbeviljar ett ränte- och araorteringsfritl län på 2,5 railj. AvStatsföretags skrivelse fraragår i övrigl i huvudsak följande. Del nya bolaget färett aktiekapital av 5 railj. raed lika fördelning på de båda parterna.Bolaget övertar huvuddelen av den tillverkning av plåt-produkter förbyggnadsindustrin sora E. A. f. n. bedriver i . Överlåtelsenberör inle tillverkningen av värdevalvdörrar, sora svarar för en årsorasällningav ca 2 milj. kr. Del nya bolaget avses överta även den marknadsförings- ochproduktutvecklings-organisation sora byggts upp av E. Del nybildadebolaget beräknas sysselsätta ca 200 personer i . är etl dotterbolag till utgörs i huvudsak ay hissdörrar och ståldörrar. Försäljningsorganisationenorafattar kontor i , , och saraldotterbolag i Köpenharan och . Orasältningen är något över 20 railj. soralill ca 90 o/o avsätts på hemraaraarknaden. Denna marknad beräknas f. n. totaltuppgå lill omkring 50 milj. kr. med.en tillväxttakt av ca 5 o/o . Lönsarahelenkan enligt bokslut sora ännu är prelirainärt. anses varatillfredsställande raen svårigheterna att i genoraföra nödvändig oraslmklureringoch rationalisering av verksarahelen motiverar en oralokalisering. Flyttningav verksarahelen till beräknas kunna påbörjas Prop.1971: 75 42 undervintern 1971/72. Produktion i full skala avses kunna börja under soraraaren1972. En sararådsgruppkoraraer atl bildas raed representanter från saratliga personalorganisationerför behandling av de problera som kan uppkorama i saraband med oraställningarnavid företagel. Kapitalbehoveti det nya företaget beräknas till sararaanlagt ca 24 railj. Härav avser ca7,5 railj. byggnader och raark, ca 6 railj. lager och förråd saml ca 3milj. kostnader föranledda av omlokaliseringen. Återstoden hänför sig tUlmaskiner och övrig utrustning saml rörelsekapital. Utöveraktiekapitalet avses finansieringen ske genom lokaliseringsstöd och upplåning. StatsföretagAB bedöraer del nya företaget sora lönsaral. Ora-lokaliserings- ochinitialkostnaderna blir dock betydande. I enlighet raed de av statsraakternagodkända riktlinjerna för sin verksarahet (prop. 1969:121, SU 1969:168, rskr1969:381) begär ett ränte- och araorteringsfrilt lån på 2,5milj. för teckning av aktier. Ränte- och amorleringsfrihelen skall gälla sålänge utdelning inle erhålls. Arbelsraarknadslägeti blir raycket ansträngt, när inora etl par år hargenomfört pågående avveckling av järnverket i , vilket i dagsysselsätter ca 400 personer. har antalet anställda vidjärnverket minskal med 200. Även annan förelagsnedläggelse har skett påorten. Idella läge bör målet vara alt tUlföra ny verksarahet av sådan art attden friställda arbetskraften snabbt skall kunna erbjudas arbete av ungefär samraaslag som den förut hafl. Härigenora underlättas den personliga omställningenoch därraed också produklionsstar-ten för ett nytt företag. Jagser därför överenskoraraelsen raellan och soraen väsentlig insats i sysselsättningsskapande syfte. Mol bakgrund av alt dehittillsvarande försöken atl raed lokaliseringspolitiska raedel stimuleraprivat nyetablering till inle givit tUlräckliga resultat, förefaller omlokaliseringenvara en läraplig lösning. Jagfinner det vara en stor tillgång för det nya företagel all del kan överta enfärdig organisation för såväl produktutveckling sora marknadsföring.Samgåendet med innebär att kontinuiteten bibehålls. Statsföretagbedömer del nya förelaget sora lönsaral, raen flyttningen avtillverkningen från lill raedför helt naturligt betydandekostnader. DärtUl koramer all under en relativt 1971: 75 43 långinkörningsperiod någon avkastning på aktiekapitalet inle lorde kunna påräknas.Utredningsmaterialet i ärendet är jag beredd att ställa lill förfogande förriksdagens näringsulskott. Mol denna bakgrund finnerjag del skäligt atl Statsföretag erhåller del lån sora förutsätts i överenskoraraelsenraed Coronaverken. Lånet bör löpa ulan ränta och vara araorteringsfritl lilldess vinstutdelning sker. Därefter bör ränta ulgå och araortering ske. Suraraanav ränta och araorlering bör inte överstiga den utdelning Statsföretagerhåller. Dessa villkor slår väl i överenssläraraelse med de av riksdagengodkända riktlinjerna i prop. 1969: 121 angående elt statligt förvallningsbolagra. Jagheraställer all Kungl. alllill Lån till på lilläggsslat III lill riksslaten för budgetåret1970/71 anvisa ell investeringsanslag av . Vadföredraganden sålunda med inslämraande av statsrådets övriga ledaraöler heraställtbifaller Hans Maj:t Konungen. 1971: 75 45 utdragav protokoUet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande:statsrainistern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler fråga ora anslag lillavskrivning av nya kapitalinvesteringar på lilläggsslat III lill riksstalen /71 och anför. Underinnevarande budgetår har begärts investeringsanslag dels på lilläggsslat I tillgällande riksslat, dels på tiUäggsstat , delsock på till-läggsslat III. I enlighet raed de principer sora hittiUs tillärapatsbör , då avskrivningsbehovel för de olika investeringarna kan överblickas,förslag ora erforderliga avskrivningsanslag föreläggas . Skulle nya avskrivningsbehovuppkoraraa eller ändring ske i de till grund för här beräknade avskrivningarliggande förhållandena förulsätler jag, all vederbörliga liUägg och järakningarvidtas av . Enligt gällande regler för avskrivning avinvesteringar i allmänna fastighetsfonden utgör grundavskrivning förförvaltningsbyggnader 25 0/0 av anläggningskostnaden och för byggnader förkriminalvården, sjukhus, forskningsinstitut och skolor 50 0/0. Investeringar imark avskrivs inte. Medtillämpning av dessa grunder bör avskrivningsanslag på tilläggs-stat uppföras ienlighet raed följande sararaanställning. 1971: 75 46 ;5 000 000 Vissabyggnadsarbeten vid statens civilförsvarsskolor Byggnadsarbetenför raeleorologiska observationsstationer ra. Byggnadsarbetenför vissa kullurändaraål 2 400 000 Byggnadsarbeten vid universiteten ochvissa högskolor ra. Byggnadsarbetenvid jordbrukels högskolor m. ra. 304 000 76 000 För investeringar i försvarets fastighetsfond skall enligtgällande regler avskrivningsbehovet beräknas schablonraäs-sigt tiU 50 o/o avinvestering i kasernbyggnaders delfond, raedan total avskrivning tiUärapas förbefästningars delfond. Investeringar i raark avskrivs inte. På lilläggsslat I har förersättningsbyggnader m. ra. vid Livregementets husarer och pansarregeraenteunder kasernbyggnaders delfond anvisats ell investeringsanslag av 1 395 000 kr.Avskrivningsanslaget bör las upp raed . På lilläggsslat I har till fiskerilånefonden an-visals 3 railj.kr. Eftersom de lån som utgår från denna fond under viss lid är räntefria ochdärefter förutsätts löpa med en ränta av 5 o/o, bör med hänsyn till att förrällningskravetför statens investeringar fastställts till 6 3/4 o/o denna investering skrivasav raed . På tiUäggsstat I togs upp ett anslag för lån lill raed . och på lilläggsslat II elt anslagför tillskoll till Aktiebolaget laboratorieljänsl raed 520 000 kr.Avskrivningsanslagen bör las upp med 2 250 000 resp. . För lån för anskaffande avskoljordbruk vid lantbrukels yrkesskolor har pä lilläggsslat III lagils upp eltinvesteringsanslag av . 1971: 75 47 Lånetlöper raed en ränta av 3,25 0/0. Avskrivningsanslaget bör med hänsyn tillstatens förräntningskrav las upp raed . På tilläggs-stal II harlagils upp ett anslag om 5,3 milj. kr. till räntefria län lill bostadsbyggande.Ur anslaget utgår delvis räntefria lån, delvis lån som är räntefria under tioär och därefter föratsatts löpa raed norraalränla. Jag beräknaravskrivningsbehovet till 75 0/0 och lar upp elt avskrivningsanslag på . På tiUäggsstat I haranvisats 2,7 railj. för län till . Lånet är räntefritt aven tioårsperiod. Anslaget bör därför skrivas av med tre tiondelar, dvs. För lån till har på tiUäggsstat I anvisats 2 railj.kr. och på tiUäggsstat tagils upp 2,5 raUj. Med hänsyn liU att man intekan bedöma den exakta tiden för ränlefrihelen bör schablonmässigt 50 0/0skrivas av och avskrivningsanslagel alltså tas upp raed totalt . Underåberopande av vad sålunda anförts heraställer jag, atl Kungl. alllill Avskrivning av nya kapitalinvesteringar i härefter angivna fonderpå lilläggsslat III lill riksstalen för /71 anvisaföljande reservationsanslag, nämligen Byggnadsarbetenför domstolsväsendet 1 000 000 Försvarsdepartementet: Vissa byggnadsarbeten vid statens civilförsvars skolor 1 975 000 Byggnadsarbetenför vissa kullurändamål 600 000 Byggnadsarbetenvid universiteten och vissa 1971: 75 48 m. vid Livregementets husareroch pansarregeraente 698 000 Fiskerilånefonden 1 148 000 AB 2 250 000 Länför anskaffande av skoljordbruk vid Räntefrialån till bostadsbyggande 3 975 000 Vadföredraganden sålunda med inslämraande av statsrådets övriga ledaraöler heraställtbifaller Hans Maj:t Konungen. över av Kungl. Maj:t hos begärda anslag påtilläggsstat till riksstaten för /71 8 Koraraittéer ra. m.,reservationsanslag O 1 Reglering av prisstegringar O 7 Kostnader för svenska FN-styrkor ra. ra., reservationsanslag V. 2 Koraraittéer ra. ra.,reservationsanslag D 2 Bidrag till anordnande av barnstugor, reservationsanslag E 16 Preraiering av visst frivilligt sparande, förslagsanslag 2 Kommittéer ra.ra., reservationsanslag E 64 Inredning och utrustning av lokaler vid universitet,högskolor ra. ra., reservationsanslag 3 Kommittéer m. m., reservationsanslag Rådgivningsverksamhet förrennäringens främjande, reservationsanslag 5 Kommittéer ra. m., reservationsanslag 10 000 000 280 000 000 10 000 000 10 600 000 7 000 000 10 000 000 290 000 3 790 000 1971: 75 50 B3 Allraänna beredskapsarbeten m. ra., reservations anslag 5 000 000 B 4Särskilda beredskapsarbeten ra. m., reservations anslag 25 000 000 B5 Kapitaltillskott till etl nybUdat bolag i mina, reservationsanslag 4 500 000 C 4 geologiska undersökning: Prospektering, reservationsanslag 3 500 000 Suraraaegentiiga statsutgifter 357 890 000 B.Utgifter för statens kapitalfonder Jusliliedeparteraenlet:2 a Byggnadsarbeten för domstolsväsendet (II: 2 a), reservationsanslag 1 000 000 Försvarsdepartementet: 8 a Vissa byggnadsarbeten vid statens civilförsvars- skolor (II: 8 a), reservationsanslag 1 975 000 Komraunikationsdeparlemenlel: för raeleorologiska observa tionsstationer m. ra. (II: 11 a), reservationsanslag 94 000 Utbildningsdeparleraentet:16 Byggnadsarbeten för vissa kullurändaraål (II: 17),reservationsanslag 600 000 18 Byggnadsarbetenvid universiteten och vissa hög skolor ra. (II: 20), reservationsanslag 12500 000 19 Byggnadsarbetenvid jordbrakets högskolor (II: 21), reservationsanslag 2 500 000 Handelsdeparteraentet: 19 a Geraensara adrainisttalionsbyggnad för ra. (II: 21 a), reserva tionsanslag 76 000 1971: 75 51 C. Försvaretsfastighetsfond Kasernbyggnaders delfond: 1Ersättningsbyggnader m. ra. vid Livregementets husarer och pansarregeraente (III: 6 a), reservationsanslag 698 000 3 FiskerUånefonden (IV: 8), reservationsanslag 1148000 E. Fondenför låneunderstöd : 3a Lån lill AB (V: 7 a), reservations anslag 2 250 000 3 bTillskoll till Aktiebolaget laboratorie ljänsl (V: 7 b), reservationsanslag 520 000 3 cLån för anskaffande av skoljordbruk vid lant brakets yrkesskolor (V: 7 c), reservationsanslag 94 000 6 Räntefrialän lill bostadsbyggande (V: 11), reser- vationsanslag 3 975 000 7 Lån till (V: 13),reservationsanslag 810 000 8 Lån till (V:14), reservationsanslag 2 250 000 Suraraa utgifter förstatens kapitalfonder 30 490 000 Suraraa fördriftbudgeten 388 380 000 //.Statens allmänna fastighetsfond Koramunikationsdeparteraentet: för meteorologiska observa tionsstationer m. ra. Utbildningsdeparleraentet: 20 Byggnadsarbeten vid universiteten och vissa hög skolor ra. 1971: 75 52 V.Fonden för låneunderstöd Jordbruksdeparteraentet: 7 c Lån för anskaffande av skoljordbruk vid lantbru kets yrkesskolor 182 000 Industridepartementet: 14 Län till 2 500 000 Diverse kapitalfonder Komraunikationsdeparteraenlel: 3 fond: Sjöfartsraateriel ra. Handelsdeparteraentet:6 Förrådsfonden för ekonoraisk försvarsberedskap: 2922 000 Summa för kapilalbudgeten 30 979 000