prop · FU0341 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående anslag till statens växtsortnämnd m. m.; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av StatsrådsprotokoUetöver jordbruksärenden, föreslå atl bifalla de förslag, om vars avlålandetUl föredragande departemenlschefen hemslälll. Ipropositionen föreslås all ell statligt organ, statens växtsortnämnd, inrättasden 1 juU 1971. Inrättandet av nämnden förutsätts i förslag lill växtförädlarrättslagsom Kungl. Maj:l på föredragning av chefen för justiliedepartemenlet beslutatförelägga . Vidare föreslås all för /72anvisar ell förslagsanslag lUl nämndens verksamhet av . 1 1971.1 saml. Utdragav protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om anslag till statens växtsortnämndm. m. och anför. Den9 bemyndigade Kungl. Maj:t chefen för alllUlkalla högst sex sakkunniga för att utreda och avge förslag rörande skyddetav växtförädlingsprodukter och därmed sammanhängande frågor. Utredningen, somantog namnet växlföräd-lingsskyddsulredningen, har avlämnatbetänkandet (SOU 1969: 15) Växtförädlarrätt. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetts av riksåklagaren, , statskontoret,, lantbruksstyrelsen, , statensjordbruksnämnd, kommerskollegium, patent- och registreringsverket,, statens pris- och kartell-nämnd. Nordiska rådelssvenska delegation, rådhusrätt, statens centrala frökontrollanstalt,statens planlskolenämnd, , statens råd för skogs- ochjordbruksforskning, skogs- och lantbruksakademien, skogsbruksutredningen,, , Sveriges ulsädesförening.Landsorganisationen i , akademikers centralorganisation.Svenska arbetsgivareföreningen. Institutetför växtforskning och kyllagring. frukt ochbär, . 'Betänkandet är undertecknat av landshövdingen , ordförande,professorn , justitierådet , direktören ,patenträttsrådet och professorn i egenskap avsakkunniga samt direktören , kanslirådet , disponenten och konsuln i egenskap av experter. Prop.1971: 41 3 , Svenska patentombudsföreningen.Svenska plantskolornas riksförbund, , ,, ,, , Allmänna svenska ulsädesak-tiebolaget.Aktiebolaget , Hilleshögs fröakliebolag, J. E. Ohlsens Enke aktiebolagoch W. aktiebolag. har inkommit med slcrivelse. Påföredragningen av chefen för har Kungl. Maj:l beslutat alt lill skall avlålas proposilion (prop. 1971:40) medförslag dll växtförädlarrättslag. I harstatsmakterna gett ekonomiskt stöd åt växtförädlingen. Däremotsaknas möjligheter till privaträttsligt skydd för växtförädlingsprodukter. Ar1961 har emellertid undertecknats en internationell konvention för skydd av växtförädlingsprodukter,vilken bygger på systemet med privaträttsligt skydd. Konventionen har trätt i kraflår 1968. Propositionen med förslagtill lag om växtförädlarrätt syftar till alt ge växtförädlarna det ikonventionen förutsatta skyddet och all göra del möjligt för atlansluta sig till konventionen. Förädlaren av en växtsorl eller den lill vilkenhans rätt övergått skall enligt förslaget kunna genom registrering få ensamrättalt yrkesmässigt utnyttja sorlen (växtförädlarrätt). I propositionen förutsättsall som regislreringsmyndighet inrättas ell nytt organ, statens växtsortnämnd. Grundläggandeförutsättningar för växtförädlarrätt är enligt propositionen atl växlsortenskiljer sig från annan sort som blivit känd före dagen för regislreringsansökningen,all den är likformig och beständig saml alt den åsatts en godtagbar benämning. Regislreringsförfarandelordnas som ett förprövningssystem, dvs. växlsortnämnden undersöker om skyddsförutsältningarnaär uppfyllda. Granskningen kompletteras med ell kungörelse- ochinvändningsförfarande. Vid registrering av växtförädlarrätt registreras ävensortbenämningen. Kostnadernaför registreringsmyndighelens verksam>hel och för den provodling som behövs förall fastställa om förutsättningar för skydd är för handen skall i principläckas genom avgifter av dem som söker och förvärvar växtförädlarrätt. Växtförädlarrättinnebär enligt propositionen ensamrätt för sortinnehavaren alt yrkesmässigtframställa och marknadsföra förökningsmalerial av sorlen samt i vissa fallockså atl yrkesmässigt använda sorlen för framställning av förökningsmaterialav annan sorl. Däremot ger växtförädlarrätten i princip inle ensamrätt altframställa konsumtionsvara. I fråga om prydnadsväxter innefattar rätten ocksåanvändandet av plantor eller delar av plantor som förökningsmaterial föryrkesmässig framställning av sniltblommor eller annat material förprydnadsändamål. It 1971.1 saml. Prop.1971: 41 4 Ensamrättenkan inskränkas genom regler om tvångslicens. Sådan licens kan meddelas avdomstol om marknaden inte förses med förökningsmalerial av skyddad sorl påskäliga vUlkor och i den omfattning som med hänsyn lUl folkhushållel ellerannat allmänt intresse finns påkallat. Den som uppsåtligen gör intrång i annansväxtförädlarrätt döms enligt förslagel till böter eller fängelse i högst sexmånader. Åtal får väckas bara efter angivelse och om åtal av särskilda skälfinns påkallat från allmän synpunkt. Skadeslåndsskyldighet inträder vid intrångi växtförädlarrätt, även om detta skett utan uppsåt eller oaktsamhet. Propositioneninnehåller vidare bl. a. bestämmelser ora s. k. konventionsprioritet, omöverföring av regislreringsansökan och av registrering, om användande avsorlbenämning, om efterkontroll av skyddad sort, om hävande av registrering somskett i strid mot skyddsförutsältningarna saml om s. k. ombudslvång. Växlförädlingsskyddsulredningenföreslår alt växtförädlarrätt förvärvas genom registrering hos en särskUdmyndighet. TiU detta organs uppgifter bör i första hand höra de frågor som hardirekt samband med regislreringsförfarandel. Bland dessa frågor ingår alt laemot och granska ansökningar om växtförädlarrätt och att med ledning av ansökningshandlingarnapreliminärt pröva om sorten uppfyller uppställda biologiska krav. Vidare ingårbland uppgifterna atl infordra yttrande om sortens biologiska egenskaper frånsakkunniga organ saml att preliminärt pröva den föreslagna sortbenämningen ochinhämta yttrande över förslaget från sakkunnigt organ. Registreringsorganelskall ulföra den slutliga prövningen av ansökan om växtförädlarrätt. Härutöverkommer åtgärder för fortlöpande kontroll av alt en skyddad sorl behäller sinakarakteristiska egenskaper. Organet skall vidare svara för uppbörd av avgiftersamt utfärda de bestämmelser som blir nödvändiga. Förteckning över sorter somprövats och godkänts i fråga om sin lämplighet för odling i bör utgesgenom nämndens försorg. Utredningenföreslår åtgärder för all förhindra alt rättsskyddet utnyttjas på ell sätt somslår i strid med del allmännas intresse i fråga om spridningen ochprissättningen av en viss sort. Dessa åtgärder innebär framför allt en rättatt erhålla Ivångslicens och en reglering med begränsningar i vissa fall avmöjligheten att erhåUa medelstilldelning från växlförädlingsfonden. Det börenligt utredningen ankomma på registreringsmyndigheten atl även övervakamarknadsföringen av utsäde. Utredningenpåpekar atl i ärende angående ansökan om växtförädlarrätt måste så gott somundantagslöst praktiska prov med material av sorten ulföras för alt få utrettom sorlen uppfyller de biologiska förut- Prop.1971: 41 5 sättningarnaför skydd, dvs. all sorlen är ny saml tUlräckligt homogen och stabil. Prov idessa avseenden utförs redan nu av statens centrala frökontrollanstalt isamband med den prövning som förekommer innan en sorl tas upp i rikssorUislan.Även uppgiften att utföra praktiska prov med sorter för vilka växtförädlarrättsöks bör anförtros åt frökontrollanstalten, där expertis på aktuella områdenredan finns. Proven bör i allmänhet kunna utföras av anstalten själv. Ispeciella fall bör denna anlita andra sakkunniga institutioner. Detförhållandet atl alla sorter för vUka rättsskydd söks överlämnas till elt endaorgan för undersökning bör enligt utredningens mening vara ägnat alteffektivisera denna och skapa underlag för en enhetlig bedömning. Utredningenframhåller alt praktiska och slatsfinansiella skäl talar för all elt redanverksamt statligt organ bör anförtros uppgiflen all vara regislreringsmyndigheti växtförädlarrättsärenden. Valet står närmast mellan patent- ochregistreringsverket samt originalutsädesnämnden. är dock mindrelämpligt eftersom verket saknar biologisk sakkunskap. Originalutsädesnämndenhar tUl uppgift såväl all bedöma frågan om en sorts självständighet, dvs.nyhet, homogenitet och stabUitet, som att ta ställning till sorlensodlingsvärde. Redan nu förekommer alltså hos nämnden en prövning av debiologiska egenskaper som blir föremål för bedömning i ärenden om växtförädlarrätt. Utredningenanser atl del ligger nära lill hands all ell och samma organ får hand om både rältsskyddsfråganoch odlingsvärdesfrågan. redan har hand om densistnämnda frågan, finner utredningen del därför naturligt atl nämnden får handäven om rältsskyddsfrågan. Tyngdpunkten i nämndens arbete ligger visserligen iall ta ställning tUl det ekonomiska värdet hos en sorl, medan däremot i rätlsskyddssammanhangundersökningen koncentreras tUl frågan om sortens särskUjbarhet från andrasorter. Detta problem kan dock lösas genom att nämnden får tillgång lillbehövliga experter. Utredningenanser det vara en praktisk ordning att samma organ får hand såväl omregistreringen av växtförädlarrättsärenden som den ekonomiska värderingen avnya sorter. Mol detta finner utredningen all del möjligen kan invändas altorganet först kan komma all godkänna en ny sort för rättsskydd och därefter,med tillämpning av regler om tvingande sordisla, avslå begäran om sortensupptagande i rikssortlistan och alltså förhindra sortens spridning i riket.Konventionen tiUåler dock all utnyttjandet av en sorl för vilken rättsskyddmeddelats kan begränsas av hänsyn till det allmännas intresse. Hit måste anseshöra intresset av atl spridningen av mindervärdiga sortnyheter förhindras ellerbegränsas. Det kan enligt utredningens mening inte möta något sakligt hinderall tillämpningen av sådana begränsningsregler förläggs tUl regislreringsmyndighelen. Dearbetsuppgifter som blir förenade med registreringsförfarandet 1971: 41 6 kommeratl väsentligt öka nämndens nuvarande verksamhet. Enligt utredningens meningkräver inte dessa uppgifter tillsammans med de nuvarande ärendena all nämndenorganiseras om till ett statligt verk med fast anställd personal. Nämnden bör istället byggas ut med experter från skUda biologiska områden. Med hänsyn lUlbeskaffenheten hos de ärenden som nämnden skall handlägga och den betydelseutgången i ärendena kan få för den enskUde anser utredningen del vara av viktall nämnden får en sådan sammansättning att den kommer all slå helt frigentemot den praktiska växtförädlingen och helt ojävig i förhållande lill demsom kan länkas uppträda såsom sökande. Nämnden bör kallas statens växtsortnämnd.I likhet med vad som gäller för originalutsädesnämnden bör växtsortnämnden slåunder tillsyn av lanlbruksstyrelsen. Ifråga om kostnaderna framhåller utredningen alt storleken av de kostnader somuppkommer för det allmänna vid genomförandet av ett privaträttsligt system blirväsentligen beroende av antalet ansökningar om växtförädlarrätt som kommer attprövas. Enligt utredningens mening bör ett stort antal arter av lantbruks- ochträdgårdsväxterna tas med i systemet redan från lagstiftningens ikraftträdande.En anslulning lUl växtförädlarkonventionen medför sannolikt också atl utländskaförädlare kommer alt i betydligt större utsträckning än intresserasig för den svenska marknaden och söka rättsskydd för sina produkter i kommer därför med stor säkerhet att redan från början få laemot ansökningar om växtförädlarrätt i inle obetydlig omfattning. Med slöd averfarenheter från andra länder som genomfört privaträttsligt skydd beräknarutredningen alt antalet ansökningar kan komma alt uppgå till mellan 100 och 200per år. Utredningensförslag medför kostnader för del allmänna även genom alt vissa nya uppgifterkommer all åvila lantbruksslyrelsen, statens centrala frökontrollanstalt och sorlprovningsverksamhelen.Utredningen beräknar all arvoden och övriga kostnader för växtsorlnämndens verksamhetkommer atl uppgå lill . Om ansluter sig lUl växtförädlarkonventionen,uppslår skyldighet för all bidra lill de för växlunionen gemensammakostnaderna. Ifråga om lanlbruksstyrelsen antar utredningen alt ökningen inle blir av någonstörre betydelse. För frökonlrollanslallen, som avses ha hand om de praktiskaproven och undersökningen av de sorter för vilka rättsskydd söks, kommer delnya systemet alt medföra vidgade uppgifter. Vissa arter av prydnadsväxter samlav bärväxterna och fruktträden, vUka förut ej varit föremål för officiellprovning, skall inordnas i systemet. Förlägger anstalten de praktiska provenför dessa arter lill annan institution måste denna institution också erhåUaökade resurser. De sammanlagda kostnaderna för provning av sorter ochrapportering av provningsresultaten beräknas lill . Detbiträde i fråga om provningen av nyhets-, homogenitets- och stabilitetsfrågorsom annan insti- Prop.1971: 41 7 tulionsåsom och statens växtskyddsanstalt kan komma all lämnaanstalten kan ej få sådan omfattning att det är nödvändigt räkna med att dessainstitutioner behöver ökade resurser. Denämnda kostnaderna för statsverket bör enligt utredningens mening i den mån dehänför sig lUl administrationen av växtförädlarrälts-syslemel i princip heltbestridas av rällsinnehavarna genom avgifter. Kostnaderna som är förenade medvärdeprovningen av växlsorter bör däremot liksom i viss utsträckningstanna på statsverket med hänsyn lill del jordbrukspolitiska intresset alt höjaväxtodlingens effektivitet. efter systemets genomförandekan avgifter inle beräknas flyta in i den utsträckning all kostnaden för växtsorlnämndensverksamhet helt täcks. Visst statsbidrag bör därför anvisas lill växtsortnämndenför att övergångsvis läcka del väntade underskottet. Utredningen beräknar altför nämndens verksamhet bör för första verksamhetsåret anvisas ettförslagsanslag av . förslag lUl lag om växtförädlarrätt skall sökanden erlägga ansökningsavgifloch skall för meddelad växtförädlarrätt för varje kalenderår räknai från det åransökan om växtförädlarrätt bifallils erlägga årsavgift. Avgifternas storlekbör fastställas av Kungl. I fråga om årsavgifter bör Kungl. Maj:t ägaförordna all ett eller flera av skall vara avgiftsfria. Utredningensförslag i fråga om organisationen av registreringsorganel tillstyrks avstatskontoret, patent- och registreringsverket, statens centrala frökontrollanstaltoch . ,lantbruksstyrelsen, och potatisodlares riksförbundföreslår annan organisation. och riksförbundetifrågasätter om del behövs ell särskilt fristående organ för all sköta registreringsfrågorna.Verket anser att uppgiften bör ankomma på frökontrollanstalten. Lantbruksstyrelsendelar utredningens uppfattning all ell redan verksamt statligt organ böranförtros uppgiflen som regislreringsmyndighet men ifrågasätter om uppdragetskall läggas på en för endasl della ändamål inrättad organisatorisk enhet.Styrelsen föreslår att den själv får överta växtsorlnämndens uppgifter medhänsyn lill alt den har med administrativa och botaniska frågor väl förtrogensakkunskap. behövs ändå som ett lill styrelsen knutet beredandeoch rådgivande organ. Nämndens ställningstaganden kommer härigenom atl bildaunderlag för de avgöranden som fattas av styrelsen. Om denna organisationsforminle väljs anser styrelsen atl nämndens kansli bör knytas till styrelsen. Enmindre förstärkning av styrelsen behövs om förslaget bifalls. Prop.1971: 41 8 Ävenlantbrukshögskolan anser alt del vore mera rationellt all låta lantbruksslyrelsenutgöra regislreringsmyndighet. Utredningens förslag ifråga om kostnader och avgifter har av de remissinstanser, som yttrat sig ifrågan, fåll olika mottagande. Statens centrala frökontrollanstalt har inlenågot all erinra mol kostnadsberäkningarna för växtsorlnämndens verksamhet.Enligt statens plantskolenämnd har utredningen inle tillräckligt beaktat delökade medelsbehov som uppkommer för de institutioner som skall pröva ochidentifiera växlnyheter för statens växtsortnämnd. Liknande synpunkter framförsav . Statskontoret anser all kostnadsberäkningen inte ärtillräckligt specificerad för all ställning skall kunna las i frågan. Riksrevisionsverketfinner all det beräknade medelsbehovel för växtsorlnämndens verksamhetförefaller lågt. anser del mindre lämpligl att kostnaderna för nämndens verksamhet heltskall täckas av ansöknings- och årsavgifter från växtförädlarna. Riksförbundetanser alt systemet kan befaras verka hämmande på registrering av sorter som förädlareninle kan vänta sig några större intäkter av på grund av all försäljningen avutsäde av växtslagel är liten. Del är därför knappast rimligt med en fast registrerings-och årsavgift oberoende av växtartens betydelse. De nämnda avgifterna bördärför vara differentierade. Deförslag lill bl. a. växtförädlarrättslag som anmälts av chefenför justitiedeparlemenlet förutsätter alt ett nytt organ, statens växtsortnämnd,inrättas med uppgift alt handha de i lagen nämnda regislreringsuppgrfternam. Jag har tidigarekortfattat redovisat innehållet i förslagel lill växtförädlarrättslag. Vidarehar jag redogjort för del förslag lUl organisation av registreringsverksamhelen,som lagts fram av växlförädlingsskydds-ulredningen. hari dag lUl uppgift atl bedöma frågan om självständighet, dvs. nyhet, homogenitetoch stabUitet hos lantbruks-, köks- och grönyteväxter samt alt ta stäUning sorts odlingsvärde, dvs. del ekonomiska värdet hos sorlen. Nämnden bestämmervilka sorter som skall förklaras som rikssorler och därmed vara berättigadealt statsplomberas. För all en sorl skall få las in i rikssorllislan fordrasbl. a. all sorlen i fråga vid prövning i praktiskt viktiga avseenden visat sig varalämplig för svensk växtodling samt visat sådana morfologiska och andraegenskaper alt den kan anses såsom självständig sorl. Hos originalutsädesnämndenförekommer alltså redan en prövning av samtliga de biologiska egenskaper somblir föremål för bedömning i ärenden angående växtförädlarrätt. Prop.1971: 41 9 redan har hand om odlingsvärdesbedöm-ningen, finner jagliksom utredningen naturligt atl nämnden också får hand om frågan omrättsskydd. Mol all samma organ får svara för såväl registreringen av växtförädlarrättsärendensom den ekonomiska värderingen av nya sorter kan möjligen invändas alt organetförst kan komma all godkänna en ny sort för rättsskydd och därefter avslåbegäran om sorlens upplagande i rikssorllislan och alltså förhindra sorlensspridning i riket. Konventionen tillåter emellertid att utnyttjandet av ensorl för vilken rättsskydd meddelats kan begränsas av hänsyn till del allmännasintresse. måste anses höra intresset av alt spridningen av mindervärdiga sortnyheterförhindras eller begränsas. Alt tillämpningen av sådana av statsmakternafastställda begränsningsregler förläggs lill registreringsmyndigheten bör inlemöta något hinder. De arbetsuppgifter somblir förenade med växlförädlarrältssyslemel skuUe komma atl väsentligt öka originalutsädesnämndensverksamhet. nytt organ i vilket originalutsädesnämnden uppgår bör därför inrättasden . Detta bör benämnas statens växlsorlnämnd. Utformningen avnämndens organisation bör ankomma på Kungl. Jag vill dock nämna all jagräknar med atl nämnden skall delas i två avdelningar, en för odlingsvärdesfrågoroch en för växlförädlarrältsfrå-gor, med gemensam ordförande. Till nämnden börknytas ett kansli i enUghel med utredningens förslag. Eftersom della blir avliten omfattning bör del förläggas lill redan befintlig myndighet. Vadgäller kostnaderna för växtförädlarrättssystemet anser jag atl dessa i principskall läckas av avgifter från rättsinnehavarna. Under en kortare övergångslidefter systemels genomförande kan det dock länkas alt avgifterna inte kommer allflyta in i tillräcklig omfattning för alt helt läcka kostnaderna. Elleventuellt underskoll bör läckas med statsmedel. Jag förordar därför att /72 ell formellt anslag på . tas upp under ettförslagsanslag benämnt . De provningar som behövsför all erhålla växtförädlarrätt bör bekostas av sökanden. Nuvarande regler ifråga om kostnaderna för od-Ungsvärdesprövning bör behållas. Jagräknar med alt skall ansöka om anslulning lUl konventionen för skyddav växtförädlingsprodukter så snart lagen om växtförädlarrätt anlagils.Härigenom uppstår skyldighet för landet atl bidraga till de för växtförädlarunionengemensamma kostnaderna. Dessa kostnader som för /72 kanberäknas lUl ca . skaU bestridas från förslagsanslaget under niondehuvudtiteln lill vissa internalioneHa organisationer. 1971: 1 (bU.11 s. 140) har anslaget för /72 beräknats lill 3 292 000 kr.Någon höjning av anslaget till följd av avgifter lill växtförädlarunionen ärinte behövlig. Underåberopande av del anförda hemställer jag alt Kungl. 1) besluta atl den 1 juli 1971skall inrättas en central nämnd med de uppgifter som jag angett i detföregående, 2) lUl /72 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen all lill skall avlålasproposilion av den lydelse bilaga lUl della protokoll ulvisar.