prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Vid en i tiden utsträckt bebyggelse, t. ex. stadsbebyggelsei stora enheter, kan det när de första förhandsavtalen ingås ofta intefastläggas hur objektels senare del i detalj skall utformas. Ekonomisk plan bördärför upprättas i två avsnitt. Det första avsnittet skall ligga till grund föruppbärande av förskott medan det andra avsnittet skall upprättas senast närbostadsrätt skall upplåtas. föreslår också attförskott skall kunna uppbäras på grund av en preliminär ekonomisk plan.Definitiv plan bör upprättas före bosladsrältsupplåtelserna. Beträffande den föreslagnabegränsningen av rätlen att vid bostadsrättsupplåtelse höja avgifter somangetts i den ekonomiska planen anför hovrätten för Nedre att höjningav årsavgiften inte bör få ske i andra fall än då höjningen beror avomständigheter som står utanför föreningens kontroll. Samma synpunkt framförsav i län, som vidare anför att kostnaden för uppförandetav en bostadsfastighet numera kan beräknas med stor noggrannhet. Om ändringari kostnadsläget på grund av ränte- eller indexförskjutningar kan befarasinträffa , bör reservationer för detta göras i denekonomiska planen. Också övriga omkostnader bör tas upp i planen med marginalerför oförutsedda ändringar. HSB anser att den föreslagna regeln ger utrymme föravgiftsuttag som kommittén inte har avsett. Om produktionskostnaderna harstigit så kraftigt att gängse finansiering skulle föranleda en ökning avårsavgiften med , hindrar regeln inte att bostadsrättshavarna påförsdessa kostnader genom att det anskaffas fyllnadslån med olika amorteringstider.Produktionskostnadshöjningen kan härigenom finansieras med en årsavgiftshöjningsom inte överstiger . En regel av klarare innebörd skulle därför vara attföreskriva förbud mot all vid upplåtelse av bostadsrätt redovisa en ökning avproduktionskostnaden med på grund av andra förhållanden än sådanasom enligt vad föreningen visar står utanför dess kontroll. Den regel somkommittén föreslår kan vidare komma att medvetet användas som elt instrumentför sådan kostnadshöjning som har varit klart förutsedd eller som avser atttillföra en byggnadsföretagare högre vinst än som marknadsmässigt hade kunnattas ut, om kostnaden hade angetts när förhandsavlalet ingicks. HSB är därförsynnerligen tveksamt om regeln bör införas. För övrigt utgör de marknadsmässigaförhållandena tillräcklig spärr, eftersom de gör kostnadsuttag över 10 %omöjliga. Att regeln lätt kan kringgås påpekas också av , Näringslivets Byggnadsdelegation och . Sistnämnda båda remissinstanser finner det oklart vad som skallanses stå utanför föreningens kontroll. Byggnadsfirman ställer sigkritisk mot förbudet atl höja grundavgiften. Med hänsyn till den långa tid somofta förflyter från del alt ekonomisk plan upprättas till dess slutligbelåning är ordnad är del omöjligt att beräkna grundavgifterna exakt.Grundavgift bör där- Maj:ts proposition nr 1971 förfå las ul med högre belopp i enlighet med vad som föreslås gälla beträffandeårsavgift. ifrågasätter om inle bestämmelsernaom avgiftshöjning borde samordnas med de föreslagna reglerna om ny ekonomiskplan. Vidare bör kommiltéförslaget kompletteras med en bestämmelse om rätt förförhandstecknare att frånträda avtalet, om de ekonomiska förpliktelserna ändrasi avsevärd mån. förslag att förhandsavlal skall få ingås bara om särskild garantiutfästelse har avgelts av auktoriserat företag råder starkt delade meningar hosremissinstanserna. Förslagel tillstyrks eller lämnas uttryckligen ulan erinranav , länsstyrelserna i och , ,, och Bostadsgaranti. Flera remissinstanserstäUer sig avvisande eller tveksamma till förslaget. Hovrätten för NedreNorrland, hyresnämnden i samt TCO föreslår alt reglernaom skydd för förhandstecknare utformas enligt bestämmelserna i förskoltslagen.HSB anser att del saknas skäl för att beträffande en omfattande del avbostadsproduktionen införa regler som kan vara meningsfyllda bara när detgäller alt hindra missbruk till följd av en bristsituation på bostadsmarknaden.Liksom för näringslivet i övrigt kan man i fråga om bostadsproduktionen ibostadsrättsform helt avstå från krav på garantier och offentlig auktorisalionför rätt atl ingå förhandsavlal. Kravet på garanti är ett så djupgående och försvensk lagstiftning främmande ingrepp atl del inte bör få användas om inlealldeles särskilda och tungt vägande skäl föreligger. Kommittén har interedovisat sådana skäl utan inskränkt motiveringen till alt frånvaron avsärskild lagstiftning kan medföra risker för de bostadssökande. I fråga ombostadsrättsföreningar som bildas inom HSB gäller att de blivande bostadsrättshavarnaär medlemmar i på orten. I denna väljer de i demokratisk ordningfullmäktige, som i sin tur utser den styrelse vars ledamöter också utgörstyrelse i de bostadsrättsföraningar, i vilka bostadsrätt ännu inte harupplåtils. Kommitténs uttalande om all de blivande bostadsrättshavarna saknarinflytande gäller således inte HSB. Dat har aldrig inträffat attföreningsenhet inom HSB har varit oförmögen att infria sina förpliktelser. Pågrund av det anförda anser HSB atl det inte föreligger några skäl all uppställakrav på särskilda ekonomiska garantier för de rikskooperativaorganisationernas verksamhet. Kommittén har emellertid inte heller i fråga omövriga sektorer av bosladsrältsproduk-tionen redovisat några förhållanden sommotiverar de föreslagna bestämmelserna. Om garantier och kostnadskontrollanses behövUga i fråga om bostadsrättsföreningar bör motsvarande regler införasbeträffande småhus. finner kravetpå borgen principiellt omotiverat, bl. a. med hänsyn till altsmåhusproduklionen bedrivs utan lagreglering av detta slag. ställer sigtveksam lill förslaget Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 51 pågrund av atl det innebär ett djupgående ingrepp i föreningarnas verksamhet ochutgör ett mindre vanligt inslag i svensk lagstiftning. Härtill kominer attkravet på borgensförbindelser kan inedföra kostnadshöjningar som i sista handdrabbar bostadskonsunienlarna. Del material som kommittén har redovisat gerinle stöd för alt det på senare lid har förekommit missförhållanden i sådanomfattning att den föreslagna lagstiftningen kan anses påkallad. Införs krav påborgensulfästelse vid förhandsavtal bör samma krav uppställas viddirektupplåtelse av bostadsrätt. Risken för alt kostnaderna för de föreslagnautfästelserna skall drabba bostadsrättshavarna och öka deras boendekostnaderpåtalas också av Stadshypotekskassan, som inle finner att behov av särskildautfästelser har påvisats. Genom alt ta del av den ekonomiska planen börförhandstecknare kunna få en tämligen god bild av föreningens ekonomiskaställning och de ekonomiska åtaganden som följer med förhandsleckningen.Näringslivets Byggnadsdelegation och Svenska Försäkringsbolags Riksförbundanser att del föreslagna systemet har blivit en obestämd blandning av civiltavtalsskydd och bostadspolitisk skälighetsprövning. Enligt deras mening bör denproduktionskostnad som anges i förhandsavtalet garanteras inom ramen för sådanaförbehåll som kunderna rimligen får acceptera på marknaden. Någraremissinstanser uppehåller sig särskilt vid omfattningen av den föreslagnagarantiulfäslelsen. Advolcatsamfundet anför all skyldigheten förförhandstecknare all betala förskott och teckna avtal om bostadsrätt utgör ettekonomiskt åtagande av stor betydelse. Förlust av inbetalat förskott innebärofta en kännbar ekonomisk påfrestning för förhandstecknaren. Med hänsyn tillalt denne inle är medlem i föreningen och därför saknar insjrn i dessverksamhet föreligger skäl att tillförsäkra honom särskilt skydd i form avekonomisk garanti för inbetalat förskott och för föreningens förpliktelser iövrigt enligt förhandsavtalet. Också tillstyrker en garantibeträffande föreningens förpliktelser enligt förhandsavtalet. Hovrätten anserdet dock tveksamt om det behövs någon sådan garanti i fråga om kommersiellalokaler. ifrågasätter om inle garantiansvaretbör begränsas till förskott och skadeståndsanspråk. Beträffandeden av koinmittén föreslagna garantin för anskaffningskostnader ochfinansieringsvillkor framhåller att danna skapar en fastgrundval för badömningen av kapitalkostnaderna och förhindrar att en föreningutsätts för överraskningar som kan vålla ekonomiska svårigheter i fråga omfinansieringen av föreningens hus och betalningen av årsavgifterna. En sådangaranti avstyrks däremot av HSB, eftersom konsumenten inte kan anses varaförsalt i ell sämre läge i fråga om skäligheten av kostnader och finansieringnär förhandsavlal ingås än vid direktupplåtelse av bostadsrätt. Liknandesynpunkter anförs av och . NäringslivetsByggnadsdelegation och Svenska Försäk- 52 KungL Maj:ts proposition nr 1971 ringsbolagsRiksförbund avstyrker också en garanti som omfattar anskaffningskostnadernaoch finansieringsvillkoren och anför all de föreslagna reglerna synes gekonsumenterna ett föga användbart skydd för utfästelser i förhandsavtal.Vidare kan metoden tänkas få en prisreglerande effekt som inte står iöverensstämmelse med utvecklingen på bostadsmarknaden i övrigt.Kommunalekonomiska föreningen är också negativ till förslaget. Någraremissinstanser uppmärksammar särskilt förslaget om auktoriseradeutfästelseförelag. Hovrätten för Nedre ifrågasätter om det bör vara enuppgift för byggnadsproducerande företag att efter statlig auktorisalion utövakontroll över kostnader för viss del av byggnadsproduklionen. Det kan vidareinte anses behövligt alt prövningen av utfäslelseförelagen sker påregeringsnivå ulan denna bör kunna göras av central förvaltningsmyndighet.Enligt HSB framstår förslagel i denna del sora helt främmande för svensklagstiftning. Systemet medför den konsekvensen att Kungl. Maj :l får svara föratl de auktoriserade förelagen kontinuerligt uppfyller förutsättningarna förauktorisalion. Förslaget avstyrks också av kommerskollegium och . Däremot anser att detföreslagna systemet medför garanti för att de rättigheter som tillkommerbostadsrättsföreningarna och bostadsrättshavarna tillgodoses på ett meratillfredsställande sätt än f. n. Beträffandeden föreslagna regeln alt förhandstecknare skall ha rält all säga uppförhandsavtalet, om föreningen dröjer med att upplåta bostadsrätt, framhållerHSB att ettårsfrislen inle undantagslöst bör räknas från besiktningsdagen.Bostadsrätt bör inte upplåtas förrän slutfinansieringen har genomförts och HSBföreslår därför i första hand att tidsfristen skall räknas från denna tidpunkt.Bibehålls besiktningen som utgångspunkt, bör undantag från uppsägningsregelngöras för det fall dröjsmålet beror på omständighet utanför föreningenskontroll. Förslagetatt förhandstecknarens nyttjanderätt till lägenheten skall följa samma reglersom gäller för den nyttjanderätt för obegränsad lid som tillkommerbostadsrättshavare tillstyrks i princip av hyresnämnden i och . Däremot är kommerskollegium, och hyresnämnden iStockholms län negativa lill förslaget. Enligt dessa remissinstanser börförhandstecknaren i stället anses inneha sin lägenhet med hyresrätt. Härigenomkommer han i åtnjutande av del besittningsskydd som tillkommer hyresgäst. Deföreslagna reglerna om förtroendenämnd tillstyrks uttryckligen av länsstyrelseni . , ,, och Kommunalekonomiska föreningen.Några remissinstanser har kritiska synpunkter på förslaget. , anser sålunda attförtroendenämnden bör utses på ett tidigare Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 53 stadiumän kommittén har föreslagit. Enligt hovrätten för Nedre bör kravet påförtroendenämnd inte vara undantagslöst. När det gäller mindre föreningar medbara ett fåtal medlemmar lorde behövlig kontakt mellan styrelse ochförhandstecknare kunna åstadkommas ulan förmedUng av särskild förtroendenämnd.Också Kooperativa Bostadsförening är kritisk mot förslagel. 3.3Ersättning vid överlåtelse av bostadsrätt Medlem i bostadsrättsförening får inte uteslutas eller utträda ur föreningen så länge han innehar bostadsrätt (8 § bostadsrättsla- lagen). Bosladsrältshavare som inte kan eller vill utöva sin bostadsrätt har i princip inte någon rält att få ut ersättning för bostadsrätten av föreningen. I stället får han tillgodogöra sig bostadsrättens värde genoin all överlåta den. Den som förvärvar bostadsrätten får emellertid utöva denna bara om han är eller antas till medlem i föreningen (23 §). Inträde i föreningen får inte vägras förvärvare som uppfyller stadgarnas villkor för medlemskap och som skäligen bör tas för god som medlem (25 §). Vägras medlemskap, är över låtelsen utan verkan. Detta gäller emellertid inte förvärv som har skett på exekutiv auktion. I sådant fall är föreningen berättigad och skyldig att lösa bostadsrätten (27 §). Bostadsrällslageninnehåller inle någon bestämmelse om vilken ersättning bostadsrättshavare fårla ul vid överlåtelse av bostadsrätt. Emellertid kan bostadsrällsförening haföreskrift härom i sina stadgar. Underden tid kontrollagen gällde var frivillig överlåtelse av bostadsrätt motvederlag giltig bara om den godkändes av hyresnämnden. Sådant godkännande ficki regel inle lämnas, om ersättning skulle ulgå med högre belopp än sorasvarade mot bostadsrättshavarens andel i föreningens behållna tillgångar (6 §).Syftet med prövningen var framför allt att hindra bostadsrättshavare att ta utöverpris som inte hade kunnat erhållas under normala förhållanden påbostadsmarknaden. 3.3.2 Kommittén.Kommittén föreslår inte några särskilda bestämmelser om beräkning av ersättning för bostadsrätt vid överlåtelse. Det anses inte möj ligt att ange några närmare regler för hur en bostadsrätts värde i det en skilda fallet skall beräknas. Värdet kan fastställas med hänsyn till förening ens ekonomiska ställning, värdet på nyttjanderätten till lägenheten eller andra faktorer. Vanligen kommer värdet till uttryck i det pris som erhålls vid en försäljning. Kommitténbehandlar ingående frågan om det i bostadsrättsförenings stadgar bör få tas införbehåll om all ersättning för bostadsrätt vid överlåtelse skall beräknasenligt särskilda grunder. Fria överlåtelsevärden ger bostadsrättshavarnamöjlighet att fullt ut få del i den värdeökning som en Maj:ts proposition nr 1971 föreningsfastighet kan undergå. Som skäl för godtagande av särskilda beräkningsgrunderkan emellertid åberopas, förutom svårigheten att bestämma en bostadsrättsvärde, föreningarnas intresse av alt boendekostnaderna hålls så låga sommöjligt och att nya bostadsrättshavare inte belastas alltför hårt. Vidare äratt märka alt föreningslagen bygger på tanken all de som önskar sluta sigsamraan i en förening själva skall få bestämma hur deras förhållanden tillföreningen och inbördes skall vara reglerade. Bestämmelser om begränsning avöverlålelseersällning motsvarar närmast den möjlighet ekonomisk förening enligt16 § föreningslagen har atl i stadgarna föreskriva alt avgåanda medlem inteskall ha rätt att få tillbaka t. ex. inbelalad insats. Kommittén påpekarytterligare all en begränsning av bostadsrättsföreningarnas möjUgheter all istadgarna fritt bestämraa grunderna för överlåtelseersättning kan vara av vissbetydelse i fråga om föreningarnas rätt alt i stadgarna bestämma omfördelningen av överskoll vid Ukvidation. EnUgl föreningslagen kan en ekonomiskförening fritt reglera hur denna fördelning skall ske. En bostadsrättshavarekan således genom stadgeföreskrift fråntas rätten att vid likvidation fåtillbaka sin kapitalinsats. Konimitténhar korarait till den slutsatsen alt bostadsrättsföreningarna bör ha rätt att istadgarna ange särskilda grunder för beräkning av överlå-lelsevärde. Principenom föreningars självbestämmanderätt talar för en sådan ordning. Konkurrensentorde verka som en utjämnande faktor raellan föreningar med friaöverlåtelsavärden och föreningar med stadgebegränsningar. Skall ersättningberäknas efter särskUda grunder måste dessa av rättssäkerhetsskäl klart anges istadgarna. Det bör således inta vara tillåtet all i stadgarna bara föreskrivaatt ersättning skall ulgå enligt styrelsens bestämmande. Inle heller bör ifråga om sättet för ersättningens beräkning hänvisas till vad något organ i enorganisalionskedja kan bestämma. Intet synes eraeUertid böra hindra attbestäniinelsarna i stadgarna utforraas så, atl därav fraragår vilket värde somhögst skall få las ut, men att åt något särskilt organ anförtros att tid efterannan pröva och avgöra om högre ersättning skall kunna godtas. Koraraitténdiskuterar särskilt om det finns skäl all av hänsyn till bostadsrättshavarnainföra någon begränsning i föreningarnas rätt att i stadgarna föreskrivasärskilda grunder för beräkning av överlåtelseersällning. Med hänsyn bl. a.lill del sätt på vilket del helt övervägande antalet bostadsrättsföreningarbildas och till all olika invändningar kan göras raot t. ex. den av HSB ochRiksbyggen nu använda för bestämmande av bostadsrätts värde vidöverlåtelse kan det enligt kommittén förefaUa lärapligt med någon regel somanger atl, om särskilda grunder för beräkning av ersättning för bostadsrättskall tillämpas, dessa inle får raedföra att bostadsrättshavarnas rältotillbörligt inskränks. Men varje begränsning måste bli svår atl ange. Medhänsyn härtill och till den frihet föreningarna bör ha be- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 55 träffandeden ekonomiska förvaltningen finner kommittén all föreningarna själva och deorganisationer som slår bakom dem bör kunna anförtros att utan någon i lagsärskilt angiven begränsning fastställa vilka sladgebe-stämnielser som skallgälla för beräkningen av överlålelseersällningarna. Inte heller föreslås någonsärskild lagregel för att säkerstäUa att bostadsrättshavarnas intressen inteåsidosätts vid föreningens upplösning. Ifråga om verkningarna av att högre ersättning än stadgarna föreskriver las utvid överlåtelse anför kommittén, atl förvärvaren bör kunna vägras medlemskap iföreningen på den grund all han inte skäligen bör tas för god som medlem.Eftersom sådan skälighetsprövning enligt kommitténs förslag inle skall få ägarum när bostadsrätten har överlåtits lill make eller samboende, kan medlemskapinle vägras sådana förvärvare på grund av alt de har betalat för högersättning. bör stadgemässig begränsning av överlåtelsevärde gälla också videxekutiv försäljning. Ett tvångsförfarande bör nämUgen inte föranleda att deföreningsinlressen som motiverat en sådan begränsning sätts åsido.Föreskrifterna i stadgarna måste uppfattas som villkor för bostadsrätternasöverlåtbarhet. En bostadsrättsförening behöver därför inte godta den sora påexekutiv auktion förvärvar en bostadsrätt lill pris som överstiger vad somenligt stadgarna hade kunnat tas ut vid frivillig överlåtelse.Stadge-bestärainelser av åsyftad innebörd lorde med hänsyn härtill enligtkommittén i viss mån kunna medverka till all minska antalet exekutiva försäljningarav bostadsrätter och ha en dämpande effekt på budgivningen vid de exekutivaauktionerna. 3.3.3Remissyttrandena över kommitténs förslag. Beträffande frågan ombostadsrättsförening skall ha rätt att i stadgarna föreskriva begränsning avöverlåtelseersättning har skilda meningar gjort sig gällande bland remissinstanserna.Svea hovrätt tillstyrker kommitténs förslag men framhåUer atl en möjlighet attbegränsa överlåtelsevärdena bör ses i samband med reglerna om vad som skalltillfalla medlemmarna när föreningen upphör. Om raedleraraarna då bara har rättatt få ersättning enligt sararaa grunder och återstående vinst skall tillfallaannan, i regel särskild överorganisation, kan det möjligen övervägas om inledanna organisation också bör svara för att medlararaen fär ul ersättningmotsvarande vad han kan betinga sig enligt dessa särskilda grunder. EnligtStadslnjpotekskassan lorde särskilda grunder för beräkning av överlåtelsevärdebara undantagsvis komina till användning i en balanserad bostadsmarknad. DetUgger i bostadsrättshavarnas intresse att de skall kunna bestämma värdet avbostadsrätten helt fritt, eftersom de då fullt ut får del i den värdeökningsom föreningens fastighet kan undergå. Bostadsrättens fördelar i förhållandelill andra upplålelseformer synes inte heller komma att framstå klart förränmarknadsvärdet får gälla. 56 KungL Maj:ts proposition nr 1971 Bostadsrällsföreningbör dock, när omständigheterna föranleder det, kunna ha normer för beräkning avöverlåtelsevärde. Också Bostadsgaranti tillstyrker kommitténs förslag. Några remissinstanser tarupp frågan om del behövs särskilda regler till skydd för bostadsrättshavarna.Lantmäteristyrelsen anser alt del sannolikt inle finns tillräcklig anledningall införa några tvingande bestämmelser till bostadsrättshavarnas skydd. Enligtstyrelsens mening är det dock lämpligast atl bostadsrätten i normala fall fåröverlåtas till sitt saluvärde. anser däremot att ersättningför överlåten bostadsrätt alltid bör få tas ut med ett belopp motsvarandebostadsrättens värde i förhållande till föreningens sammanlagda tillgångar.Statens hyresråd anför all föreningarnas rätt att själva bestämma över sinaangelägenheter inte bör få utnyttjas så att enskilda medlemmars intressen trädsför nära. Från denna synpunkt framstår det som angeläget att säkerställa atlbostadsrättshavarnas möjligheter till skälig ersättning inte beskärs mer änsom kan anses tillbörligt. Lagberedningen framhåller atl bestämmelser sombegränsar överlåtelsevärdena lätt kan missbrukas och leda lill att andramedlemmar eller närstående lill föreningens styrelse gynnas. Kommittén har inleanfört några bärande skäl för den maktbefogenhet som har lagts i föreningarnashänder. Möjligheten alt i stadgarna reglera överlåtelsevärdena måste begränsas.Möjligen kan man länka sig en begränsad priskonlroll i stadgarna som syftartill att värdet på husen skall ses på lång sikt och fördelas mellanbostadsrätterna så atl på varje bostadsrätt faller vad sora vid en långsiktigoch god ekonomisk förvallning bör anses utgöra dess andelsvärde. Förslaget alt föreningarnaskall ha rält alt begränsa överlåtelseersättningarna avstyrks allerifrågasätts i några remissyttranden. kan detnär man i fråga om hyrorna syftar till alt komma fram till en fri marknad intevara riktigt att föranstalta om återinförande i nya forraer av en kontrollbeträffande bostadsrätter. Begränsningar i rätten att ta ut ersättning förmarknadsvärdet är ägnade alt leda till alt säljarna för att få ut det verkligavärdet av bostadsrätten betingar sig särskild ersättning vid sidan avöverlåtelseavtalet. och Byggnadsinduslriförbundetanser att bostadsrättshavare bör ha rätt att tillgodogöra sig bostadsrättensmarknadsvärde på motsvarande sätt som egnahemsägare. Från konsuinentsynpunktfinns inte sådana olikheter mellan bostadsrätt och enskilt ägande av småhussom motiverar olika sätt att anpassa bostadens värde till marknadspriset.Bibehålls rätten till stadge-mässiga begränsningar är det dock angeläget atttrygga att inskränkningarna tillkommer genom medlemmarnas fria val. EnligtNäringslivets Byggnadsdelegation och Svenska Försäkringsbolags Riksförbundinnebär kommitténs förslag att bostadssökande som inte är medlemmar iföreningen favoriseras som bostadsrättshavarnas ställning försämrasgenom KungLMaj:ts proposition nr 1971 57 minskatekonomiskt skydd vid överlåtelse. För atl förhindra att höga överlåtelsevärdenblir en belastning för dem som förvärvat bostadsrätten mot slutet avföreningshusets livslängd kan man öka fondavsättningarna. Ett sådant förfarandeskulle påverka årsavgifterna och därmed också överlå-lelsevärdena. gör med möjUgheten att i ekonomisk förening begränsakapilalanspråken vid utträde är inte hållbar. En sådan begränsning kan habetydelse för föreningens stabilitet. Vid överlåtelse av bostadsrätt sörjerdäremot bostadsrättshavaren för att ny medlem kommer i stället. Köparensinträde i föreningen är därför en garanti för dennas stabilitet, som saknarmotsvarighet i flertalet andra föreningar. Det får vidare anses diskutabelt omföreningsstadgar är ell lämpligt bostadspolitiskt slyrningsinstrument,eftersom stadgarna kan få ett ganska skiftande innehåll. Tillämpningen avstadgarna kan variera högst betydligt mellan olika föreningar, vilket skaparelt osäkerhetsmoment för en stor grupp konsumenter.