prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Dennaparagraf innehåller bestämmelser om rätt för bostadsrättshavaren all avsäga sigbostadsrätten. Paragrafen motsvarar 28 § bostadsrätlslagen och 42 § kommiltéförslaget. Departementschefen.Enligt denna paragraf, som i sak överensstämmer med gällande rätt ochkommitténs förslag, kan bostadsrättshavare avsäga sig bostadsrätten sedan tvåår har förflutit från upplåtelsen. Avsägelsen medför all bostadsrätten övergårtill föreningen på den fardag för avträdande av hyrd lägenhet som infallernärmast efter det att har förflutit från avsägelsen. Bostadsrättshavarenblir då fri från sina förpliktelser som bostadsrättshavare. Däremot har haninte rätt alt få tillbaka någon del av de avgifter som har erlagts förbostadsrätten. Idenna paragraf anges hur det skall förfaras med bostadsrätt som har övergåtttill föreningen. Bestämmelserna, som saknar motsvarighet i kommiltéförslaget,bygger på 30 § bostadsrättslagen. Departementschefen.Har bostadsrätt förvärvats av föreningen skall den enligt 30 §bostadsrättslagen avyttras så snart det kan ske utan förlust, om föreningeninte på nästa föreningssammanträde beslutar att bostadsrätten skall upphöra.Kommittén anser att det saknas anledning att bibehålla bestämmelsen, eftersomdet utan särskild lagregel torde vara klart att för- Maj:ts proposition nr 1971 eningenkan fatta beslut om att förvärvad bostadsrätt skall överlåtas eller upphöra. Enligtmin mening bör förening som har förvärvat bostadsrätt liksom enligt gällanderätt vara skyldig all så snart det kan ske ulan förlust överlåta bostadsrätten.Föreningen bör således i princip inte få behålla bostadsrätten och tillgodogörasig denna t. ex. genom uthyrning av lägenheten. Eftersom det i vissa fall kanvara av värde för föreningen att kunna fritt förfoga över lägenhet som harupplåtits med bostadsräll, bör föreningen dock kunna besluta alt förvärvadbostadsrätt skall upphöra. Av nu anförda skäl anser jag att regler motsvarande30 § bostadsrättslagen behövs. Sådana regler har tagits in i denna paragraf.Jag har inte ansett del nödvändigt alt kräva att beslut om bostadsrättensupphörande ovillkorligen skall fattas på den för-eningsslämraa som hållsnärmast efter förvärvet. Beslutet kan alltså fattas vid elt senare tillfälle. Departementschefen.Under denna rubrik behandlas frågor som rör den nyttjanderätt som ingår ibostadsrätten. Flertalet av bestämmelserna har utformats med motsvaranderegler i hyreslagstiftningen som förebild. Reglerna stämmer i huvudsak överensmed kommitténs förslag. I1824 §§ finns bestämmelser om lägenhetens skick och hinder i nyttjanderätten.Därefter följer i 2529 §§ regier om bostadsrättshavarens skyldigheter vidlägenhetens begagnande. 30 och 31 §§ reglerar bostadsrättshavarens rätt attupplåta lägenheten i andra hand och inrymma utomstående personer i lägenheten.I 3237 §§ ges bestämmelser om rätt för föraningen att häva upplåtelseavtaletnär bostadsrättshavaren underlåter att betala avgift samt om förverkande av nyttjanderätten.38 § innehåller regler om bostadsrättens upphörande på grund av attfastigheten har övergått till ny ägare medan i 39 § slutligen finnsbestämmelser om uppsägning. 18§ Paragrafen, som saknar direkt motsvarighet i bostadsrätlslagen, bygger på 44§ i kommittéförslaget. Den behandlar lägenhetens skick vid tillträdet. Departementschefen.Enligt gällande rält råder full avtalsfrihet beträffande det skick i vilketlägenheten skall befinna sig när den tillträds första gången efterbostadsrättsupplåtelse. Hur lägenheten skall vara beskaffad för att vara kontraktsenligframgår indirekt av 35 § första stycket bostadsrätlslagen. Lägenheten sägs därvara behäftad med brist, om den inte är i så gott skick som den ekonomiskaplanen utvisar eller bostadsrättshavaren eljest skäligen kan fordra. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 11£ Kommitténföreslår att de bestämmelser som behandlar lägenhetens skick och hinder i nyttjanderättenefter förebild av hyreslagstiftningen (12 kap. 9 § jordabalken) skall inledasmed en direkt föreskrift om lägenhetens skick vid tillträdet. Jag ansluter migtill detta förslag, som inte har mött någon erinran under remissbehandlingen,och en sådan bestämmelse har tagits upp i denna paragraf. Kommitténs förslaghar omarbetats något utan att saklig ändring har åsyftats. I paragrafenföreskrivs att lägenheten, om inte annat har avtalats, skall tillhandahållas isådant skick att den enligt den allmänna uppfattningen i orten är fullt brukbarför det avsedda ändamålet. 19§ Denna paragraf behandlar det fall att lägenheten vid tillträdet är i bristfälligtskick. Den motsvarar 35 § och delvis 39 § bostadsrättslagen samt 45 §kommittéförslaget. Departementschefen.I första stycket av paragrafen anges rättsverkningarna av alt lägenheten ärbehäftad med brist när den skall tillträdas efter bostadsrällsupplåtelse. Omstyrelsen underlåter att efter tillsägelse avhjälpa bristen, får bostadsrättshavarengöra detta själv på föreningens bekostnad. Är bristen av väsentlig betydelse,har han också rätt till uppsägning. Detsamma gäller när bristen är av väsentligbetydelse och det inte är möjligt alt avhjälpa den utan dröjsmål. Uppsägningfår aldrig ske sedan styrelsen har avhjälpt brislen. För tid då lägenheten är ibristfäUigt skick har bostadsrättshavaren rätt till nedsättning avårsavgiften. Bestämmelserna, som i sak stämmer överens med kommittéförslagetoch motsvarande regler vid hyra (12 kap. 11 § första stycket jordabalken),innebär vissa smärre jämkningar av gällande rätt. a. skall bostadsrättshavarenssjälvhjälpsrätt inte som inträda om styrelsen inte genast avhjälper bristenutan först om styrelsen underlåter att vidta åtgärd så snart det kan ske. I fråga om bostadsrättshavarensrätt till skadestånd när den upplåtna lägenheten är bristfällig gäller f. n.alt sådan rätt föreligger om vållande till last eller föreningenvisar försumlighet i samband med alt lägenheten sätts i behörigt skick.Kommittén föreslår efter förebild av vad som gäller vid hyra att rätt tillskadestånd skall föreligga, om föreningen inte visar att bristen inte beror påförsummelse från dess sida. Jag har emellertid inte funnit skäl att föreslånågon ändring beträffande förutsättningarna för att föreningen skall varaskadeståndsskyldig. Den intressegemenskap som råder mellan enbostadsrättsförening och dess enskilda medlemmar och den insyn och detinflytande medlemmarna har i fråga om föreningens angelägenheter motiverarenligt min mening att det ställs strängare krav för att föreningen skall bliskadeståndsskyldig mot en bostadsrättshavare än vad som gäller i förhållandetmellan hyresvärd och hyresgäst. Det bör därför alltjämt ankomma på bostadsrättshavaresom fordrar skadestånd 120 KungL Maj:ts proposition nr 1971 att visa att föreningen har varit försumlig. Andra stycketi paragrafen har utformats i enlighet härmed. Denna paragraf innehåller bestämmelser för det fall bostadsrättshavareninte får tiUträde till lägenheten i rält tid. Paragrafen motsvarar 36 § ochdelvis 39 § bostadsrättslagen samt 46 § kommittéförslaget. I första stycket föreskrivs att bostadsrättshavarenhar rätt till nedsättning av årsavgiften om han inte får tillträda lägenheten irätt tid och dröjsmålet inle beror på honom. Är hindret av väsentlig betydelsehar han också rält till uppsägning. Bestämmelserna stämmer i sak överens medgällande rätt och kommitténs förslag. Paragrafens andra stycke innehåller en skadeståndsregelmotsvarande den som finns i 19 §. Beträffande motiven för regeln får jaghänvisa tiU vad jag har anfört i anslutning till nämnda paragraf. I likhet med kommittén anser jag alt någon motsvarighettill den nuvarande bestämmelsen i 36 § tredje stycket bostadsrätlslagen,vilken öppnar möjlighet för föreningen att genom särskilt förbehåll inskränka bostadsrättshavarensrättigheter enUgt paragrafen, inle bör tas upp i lagen. De föreslagna reglernaär således av tvingande karaktär. I denna paragraf, som motsvarar 37 § bostadsrättslagen och47 § första stycket kommiltéförslaget, behandlas påföljden av att föreningenåsidosätter sin reparationsskyldighet m. m. I paragrafen, som i sak överensstämmermed gällande rätt, föreskrivs att reglerna i 19 § äger motsvarande tillämpningom föreningen åsidosätter sin reparationsskyldighet eller om det på annat sättgenom föreningens vållande uppstår hinder eller men i nyttjanderätten eftertillträdet. Omfattningen av föreningens reparationsskyldighet framgår av 26 §.Enligt denna är det i princip bostadsrättshavaren som skall svara för attlägenheten hålls i gott skick och alltså även sörja för reparationer. Av paragrafensandra och tredje stycken framgår emellertid att bostadsrättshavarens ansvar ärbegränsat när det gäller vissa slag av reparationer. Sådana reparationer ärföreningen skyldig att ombesörja. Reglerna i gällande bosladsrältslag om hinder eller men i nyttjanderättenär tvingande. Kommittén föreslår att föreningen och bostadsrättshavaren iöverensstämmelse med vad som för motsvarande fall gäller i hyresförhållanden(12 kap. 16 § andra stycket jordabalken) med bindande verkan skall kunnakomma överens om inskränkning i rätten till nedsättning av Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 121 årsavgiftenför hinder eller men som orsakas av alt föreningen låter utföra arbete för attsätta lägenheten i avtalat skick eller för att ulföra sedvanligt underhåll avlägenheten eller fastigheten i övrigt eller annat arbete som särskilt anges iavtalet. Enligt min mening föreligger det inte behov av någon sådan regel förbostadsrättsförhållanden, eftersom rätt till nedsättning av årsavgiften baraföreligger vid vållande på föreningens sida. Härtill kommer att föreningenenligt 26 § bara i rena undantagsfall är skyldig alt företa underhålls- ochreparationsarbeten i lägenheterna. Med hänsyn till dessa förhållanden harnågon regel om möjlighet att komma överens om avvikelser från paragrafensbestämmelser inle tagits upp i departementsförslaget. 22 § Denna paragrafbehandlar det fall att ohyra förekommer i lägenheten. Paragrafen, som saknarmotsvarighet i bostadsrätlslagen, motsvarar 48 § kommittéförslaget. Departementschefen.Bostadsrätlslagen saknar uttryckliga bestämmelser rörande rättsverkningarna avall ohyra förekommer i lägenheten. Däremot finns sådana regler förhyresförhållanden. Kommittén föreslår att bestämmelser om ohyra nu införsockså i bostadsrättslagen. Jag biträder förslaget, som inte har mött någonerinran från remissinstanserna. Reglerna återfinns, förutom i förevarandeparagraf, i 26, 28, 29 och 33 §§. Iförsta stycket av denna paragraf föreskrivs alt bestämmelserna i 19 § om bristi lägenheten skall äga motsvarande tillämpning om ohyra förekomraer ilägenheten till men för bostadsrättshavaren. Detta gäller dock inte, om ohyranhar uppkommit efter tillträdet och beror på vållande av bostadsrättshavareneller vårdslöshet eller försummelse av medlem av hans hushåll eller vissa andrapersoner som han ansvarar för. Regeln har utformats med 12 kap. 17 § förstastycket jordabalken som förebild. Innebörden av bestämmelserna är altföreningen är skyldig att avhjälpa dels ohyra som finns redan när lägenhetentillträds och som är att betrakta som brist, dels ohyra som har uppkommitsenare utan alt bostadsrättshavaren är ansvarig därför. Underlåter styrelsenatt på tillsägelse vidta behövUg åtgärd så snart det kan ske, får bostadsrättshavarensjälv ombesörja atl ohyran utrotas på föreningens bekostnad. Bostadsrättshavarenfår vidare frånträda bostadsrätten, ora ohyran inle kan utrotas ulan dröjsmåleller styrelsen underlåter att vidta behövUg åtgärd så snart det kan ske. Rätt atlfrånträda bostadsrätten föreligger dock bara om förekomsten av ohyra harförorsakat bostadsrättshavaren väsentlig olägenhet. Uppsägning får inte skesedan styrelsen har utrotat ohyran. För den lid olägenheten varar har bostadsrättshavarenrätt lill skälig nedsättning av årsavgiften. Beror förekomsten av ohyra påförsummelse från föreningens sida, är föreningen skadeståndsskyldig. Maj:ts proposition nr 1971 Paragrafensandra stycke innehåller i överensstämmelse med kommitténs förslag enbestämmelse om skyldighet för styrelsen att i fråga om bostadslägenhet somutgör del av hus vidta åtgärder för att utrota ohyra, även om bostadsrättshavarenär ansvarig för denna. Vidare föreskrivs att bostadsrättshavare som är ulanansvar för ohjTan har rätt till ersättning för nödvändig kostnad som åsamkashonom genom åtgärd för all utrota ohyran. Bestämmelsen stämmer överens medmotsvarande regel för hyresförhållanden (12 kap. 17 § andra stycket jordabalken). Paragrafen,som delvis motsvarar 38 § bostadsrätlslagen och 49 § kommittéförslaget,innehåller bestämmelser om rätt för bostadsrättshavaren att frånträdabostadsrätten vid väsentlig avgiftshöjning. Departementschefen.I enlighet med de överväganden jag har redovisat i den allmänna motiveringenunder 4.2 föreskrivs i denna paragraf alt bostadsrättshavaren får frånträdabostadsrätten, om han drabbas av väsentlig avgiftshöjning och det inle är obilliglmot föreningen eller dess medlemmar att bostadsrätten frånträds. Uppsägningskall ske från det bostadsrättshavaren fick kännedom omavgiftshöjningen. Dennaparagraf behandlar verkan av att bostadsrätt sägs upp av orsak som anges i1923 §. Paragrafen motsvarar 40 § bostadsrätlslagen och 50 § kommiltéförslaget. Departementschefen.EnUgt första stycket skall bostadsrätt som har sagts upp genast övergå tillföreningen, som är skyldig att till bostadsrättshavaren erlägga skäligersättning för bostadsrätten. Om lägenheten har tilllrätts, skall enligt andrastycket hyresavtal anses ingånget för tiden från uppsägningen, om bostadsrättshavareni uppsägningen har begärt att få bo kvar i lägenheten. Därvid skall reglerna i7 § sista stycket äga motsvarande till-lärapning. Detta innebär all tvist orahyresvillkoren skall avgöras av hyresnämnden och att hyra i avvaktan på atthyresvillkoren fastställs skall utgå med belopp motsvarande årsavgiften förbostadsrätten. Beträffande motiveringen för dessa bestämmelser, som i sakavviker från vad som gäller f. n. och från kommitténs förslag, får jag hänvisatill vad jag har anfört vid 7 §. Paragrafen,som delvis motsvarar 47 § första stycket 2 bostadsrättslagen och 52 § förstastycket i kommitténs förslag, innehåller en bestämmelse om att lägenheten skallanvändas för det avsedda ändamålet. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 123 Departementschefen.Enligt kommitténs förslag, som i sak överensstämmer med gällande rält, får bostadsrättshavareninte använda lägenheten för annat ändamål än del avsedda. Föreningen skall dockinte få åberopa andra avvikelser än sådana som är av avsevärd betydelse förföreningen eller annan medlem. Kommitténs förslag kritiseras av HSB, som anseratt föreningen efter förebild av vad som gäller för hyresförhållanden (12 kap.23 § jordabalken) bör få åberopa varje avvikelse som är av betydelse förföreningen eller medlemmarna. Jag ansluter mig i denna del tillkommittéförslaget, vilket får anses innefatta en lämplig avvägning mellan denenskilde bostadsrättshavarens samt föreningens och övriga medlemmarsintressen. 26§ Paragrafen, som motsvarar 41 § bostadsrätlslagen och 51 § kommittéförslaget,anger fördelningen mellan föreningen och bostadsrättshavaren avunderhållsskyldigheten beträffande lägenheten. Departementschefen.Enligt gällande rätt är bostadsrättshavaren, om inte annat föreskrivs istadgarna, skyldig att på egen bekostnad hålla lägenheten i gott stånd.Föreningen skall dock alllid svara för reparationer med anledning av brand-eller valtenledningsskada, som inle har vållats av bostadsrättshavaren (41 §första stycket). Föreningen är vidare skyldig att svara för reparationer påstamledningar för värme, gas, elektricitet och vatten (41 § andra stycket). förslag skall alltjämt som huvudregel gälla att bostadsrättshavarenskall svara för lägenhetsunderhållet, om annat inte har bestämts i stadgarna.Jag ansluter mig lill denna ståndpunkt. En regel av sådan innebörd tas upp iförsta stycket av denna paragraf. Vadbeträffar brand- och valtenledningsskada föreslår kommittén att bostadsrättshavarenskall vara ansvarig bara om han har vållat skadan. Enligt min raening bördenna regel efter förebild av 12 kap. 24 § första stycket jordabalkenkompletteras med vissa bestämmelser om bostadsrättshavarens ansvarighet förskada som uppkommer genom vårdslöshet eller försummelse av personer som harfått tillträde till lägenheten. Den krets för vilken bostadsrättshavaren skallsvara bör omfatta dem som hör lill hans hushåll eller gästar honom, dem som hanhar inrymt i lägenheten och dem som utför arbete i lägenheten för hans räkning.I fråga om brandskada bör ansvarighet dock föreUgga bara om bostadsrättshavarenhar brustit i den omsorg och tillsyn som han bort iaktta. Regler av denna innebördhar tagits upp i paragrafens andra stycke. Där återfinns också en bestämraelseom ansvaret för reparation av stamledningar. Denna stämmer i sak överens medgällande rätt och kommiltéförslaget. Kommitténföreslår vidare all föreningen skall vara ansvarig vid förekomst av ohyra, om bostadsrättshavareninte är vållande till denna. 124 KungL Maj:ts proposition nr 1971 föreslårall ansvarsfördelningen i fråga om ohyra skall vara densamma som enligt detnyss nämnda skall gälla vid vattenledningsskada. Detta innebär atl bostadsrättshavareni viss utsträckning skall vara ansvarig också för ohyra som vållas av annanperson som har fått tillträde till lägenheten. angivna regel kommer tilluttryck i tredje stycket, där det föreskrivs att andra stycket andra punktenskall äga motsvarande till-lämpning om ohyra förekommer i lägenheten. Beträffandefrågan om ohyra vill jag ytterligare påpeka följande. Den underhålls- ochreparationsskyldighet som regleras i paragrafen innebär skyldighet dels attvidta de åtgärder som behövs, dels att svara för kostnaderna för dessaåtgärder. Beträffande ohyra framgår emellertid av 22 § andra stycket attföreningen i vissa fall är skyldig att vidta utrotnings-åtgärder även när bostadsrättshavarenär ansvarig för ohyran enligt denna paragraf. I fråga om sådana åtgärderinskränks bostadsrättshavarens ansvar till den ekonomiska sidan. Ilikhet med bosladsrältslagen innehåller deparlementsförslaget inte någonmotsvarighet till hyreslagstiftningens regler om underrättelseplikt viduppkommen skada (12 kap. 24 § andra stycket jordabalken). Av bostadsrättshavarensskyldighet att svara för reparation vid brand- eller vattenledningsskada somhar vållats av honom får anses följa all han blir ansvarig också för sådanskada som har orsakats av all han försummat alt underrätta styrelsen ominträffad skada. Hur snabbt bostadsrättshavaren skall lämna underrättelse föralt undgå ansvar beror bl. a. på skadans art. Kommitténsförslag innehåller en särskild bestämmelse om underrättelseplikt när ohyrauppträder i lägenheten. Jag anser för min del att en sådan regel kan undvaras.Av vad jag har anfört framgår att en försummelse att underrätta omförekomst av ohyra kan medföra att bostadsrättshavaren blir ansvarig för skadasom uppkorarait tillföljd av försummelsen. Vidare följer av 33 § förstastycket 4 att nyttjanderätten är förverkad om bostadsrättshavaren underlåteratt utan oskäligt dröjsmål underrätta styrelsen om atl ohyra förekommer ilägenheten och härigenom bidrar lill att ohyran sprids i fastigheten. 27§ Denna paragraf behandlar bostadsrättshavarens rätt alt vidta förändringar ilägenheten. Den motsvarar 42 § bostadsrätlslagen och 52 § andra stycket kommiltéförslaget. Departementschefen.Bostadsrättshavaren får f. n. inte utan styrelsens tillstånd vidta avsevärdförändring i lägenheten, såvida inle annat är bestämt i stadgarna. Kommitténsförslag innebär att det i stadgarna skall kunna tas in föreskrift som i principförbjuder bostadsrättshavaren att vidta varje ändring av lägenheten. EnUgl minmening öppnar delta möj- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 125 lighetlill alltför långtgående inskränkningar i bostadsrättshavarnas handlingsfrihet.Föreningen bör inte ha rätt att förbjuda ändringar som inte kan betecknas somavsevärda. I paragrafen föreskrivs därför att bostadsrättshavaren inte fårvidta avsevärd förändring i lägenheten ulan tillstånd av styrelsen men att hani stadgarna kan medges vidsträcktare rätt. Om bostadsrättshavaren överskridersina befogenheter enligt paragrafen kan han åläggas alt återställa lägenheten idess tidigare skick. Om förändringen är att betrakta som vanvård kan nyttjanderättentill lägenheten förverkas enligt 33 § första stycket 5. Dennaparagraf motsvarar 43 § bostadsrättslagen och 53 § i kommitténs förslag. Denanger vad bostadsrättshavaren skall iaktta när han begagnar lägenheten. Departementschefen.I första stycket föreskrivs i överensstämmelse med gällande rätt och kommitténsförslag alt bostadsrättshavaren vid lägenhetens begagnande är skyldig altiaktta allt som fordras för att bevara sund-hel, ordning och skick inomfasligheten samt atl han härvid skall rätta sig efter de särskilda föreskriftersom föreningen i överensstämmelse med ortens sed meddelar. Bostadsrättshavarenskall också hålla tillsyn över alt vad som sålunda åligger honom själv iakttasav de personer för vilka han svarar enligt 26 § andra stycket. I förhållandetill gällande rätt innebär detta en viss utvidgning av den personkrets förvilken bostadsrättshavaren svarar. Andra stycket innehåller en ny regel omförbud alt i lägenheten föra in gods som är behäftat med ohyra. De föreslagnareglerna stämmer överens med vad som enligt 12 kap. 25 § jordabalken gäller ihyresförhållanden. Dennaparagraf, sora motsvarar 54 § i kommitténs förslag, innehåller regler om rättför föreningen alt få tillträde lill lägenheten samt om skyldighet för bostadsrättshavarenalt tåla inskränkningar i nyttjanderätten i samband med utrotande av ohyra.Första stycket motsvarar 44 § bostadsrätlslagen, medan paragrafen i övrigtsaknar motsvarighet i gällande rätt. Departementschefen.I första stycket föreskrivs att föreningen har rätt att få tillträde tilllägenheten när det behövs för att utöva nödig tillsyn eller ulföra arbete somerfordras saml all bostadsrättshavaren är skyldig alt låta visa lägenhet närbostadsrätten skall säljas på offentlig auktion. I förhållande till gällanderätt och kommittéförslaget har den jämkningen företagils att föreningen se till att bostadsrättshavaren inte till- 126 KungL Maj:ts proposition nr 1971 skyndasstörre olägenhet än nödvändigt inte bara i samband med tillsyn och arbeten utanockså när lägenheten skall visas. Detta överenstämmer med vad som gäller vidhyra (12 kap. 26 § jordabalken). Andraoch tredje styckena stämmer överens med koramitléförslaget. Bestämmelserna harutformats med 12 kap. 26 § fjärde stycket och 27 § jordabalken som förebild. Iandra stycket föreskrivs att bostadsrättshavaren är skyldig alt tålainskränkningar i nyttjanderätten som föranleds av nödvändiga åtgärder för attutrota ohyra i fastigheten, även om hans egen lägenhet inte besväras av ohyra.Av hänvisning lill 22 § framgår att han har rätt till ersättning för kostnadersom åsamkas honom genom åtgärderna, om han själv är ulan ansvar för ohyran.Tredje stycket öppnar raöjlighet alt få handräckning av överexekutor när bostadsrättshavarenåsidosätter skyldighet alt bereda föreningen tillträde till lägenheten. Dennaparagraf behandlar upplåtelse av lägenheten i andra hand (total sublokation).Den motsvarar 45 § första punkten bosladsrältslagen och 55 § första och andrastyckena i kommitténs förslag. Bostadsrättshavaren har rätt att upplåta sin lägenhet till begagnande åtannan föreningsmedlera. Upplåtelse åt annan än medlem får däremot ske bara medstyrelsens tillstånd. Bestämmelserna är tvingande. Om bostadsrättshavarenupplåter lägenheten utan behövligt tillstånd och inte vidtar rättelse inomskälig tid är enligt 47 § bostadsrättslagen nyttjanderätten förverkad. Deltagäller oberoende av vilka motiv föreningen har för att motsätta sig upplåtelsen. Kommittén.För upplåtelse lill annan än medlem bör enligt kommittén i princip fordrassamtycke av styrelsen. Det kan emellertid inte anses tillfredsställande att somf. n. överlämna åt denna att avgöra frågan helt efter eget skön.