prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — I enlighetmed bemyndigande har överenskommit med WFP om att dennaorganisation skall ta hand om administrationen av de svenska veteleveransernaunder FAC, vilka därigenom har integrerats med WFP:s normala verksamhet. Konventionen upphör att gälla i och medinnevarande budgetårs utgång. Beslut har fattats att formella förhandlingar omen förlängning av konventionen skall äga rum i anslutning till förhandlingarnaom ett nytt veteavtal. Det är emellertid ännu inte möjligt att ange huruvidaFAC kommer att fortbestå efter utgången av nuvarande avtalsperiod. bidraginom ramen för FAC har, som jag redan nämnt, kanaliserats genom WFP. Om FAC skulleupphöra, eller svenska bidrag av annan anledning ej skulle aktualiseras, skulledet totala svenska bistånd som förmedlas genom WFP komma att minska kraftigtmellan innevarande och kommande budgetår.En sådan utveckling bedömer jag som mindre önskvärd. Jag beräknarpreliminärt det sammanlagda medelsbehovettill internationellt livsmedelsbistånd för /72 till oförändrat42 . Därest en förnyelse av livsmedelshjälpskonventionen ej kommertill stånd eller svenska bidrag av andra skäl ej kommer i fråga, bör enväsentlig del av det för FAC beräknade beloppet kunna utnyttjas för ökadebidrag till WFP:s verksamhet. 1971:1 Bilaga 5 28 De regionalautvecklingsbankerna Asiatiska , ochAfrikanska svarar för en ökande del av de resurser somställs till förfogande förekonomisk och social utveckling. Bankernas verksamhet finansieras genommedlemsländernas kapitalinsatser, men även via upplåning på deinternationella kapitalmarknaderna och genom särskilda bidrag från de rikaländerna. är medlem avden Asiatiska (AsDB). Innevarande budgetår upptar anslag om 2,6 milj. kr., som utgörden sista av fem årliga inbetalningar av den svenska kapitalinsatsen. Någraytterligare förpliktelser om inbetalningar till följd av det svenska medlemskapet föreligger f. n. ej. Bankens ledning haremellertid tagit initiativ till preliminära diskussioner om en allmänhöjning av bankkapitalet. Under det kommande budgetåret förutser jag dock ingaytterligare bidrag till bankens verksamhet. Den svenskautvecklingsfonden för , knuten till den (),har helt utnyttjats för ett vattenprojekti Sao Paulo-området i . Bankens verksamhet är f. n. föremål fören omprövning beträffande bl. a. finansieringsformerna. En mindre förändring avbankens upphandlingspolitik har ägt rum . Det finns därföraiJedning att följa bankens utveckling. Några ytterligare bidrag från svensksida är dock f. n. ej aktuella. Afrikanskautvecklingsbanken (ADB), vars hittillsvarande verksamhet helt har finansierats genom de afrikanskamedlemsländernas kapitalinsatser i konvertibel valuta, har ökat sinutlåningskapacitet väsentligt. juni/uppgick dentotala utlåningen i form av kreditutfästelser till 21 milj. dollar, varav drygt6 milj. dollar beviljades . En mängd nya projektförbereds f. n. vilket återspeglar en höjd effektivitet vidprojektbehandlingen. Upphandling till av banken finansierade projekt är iprincip fri. Bankens hittillsvarande utlåning harskett på i stort sett marknadsmässigavillkor. Medlemskretsen, som har begränsats till , omfattarnästan uteslutande länder som endast med svårighet kan förränta lån påkommersiella villkor. Behovet av biståndsmedel, som kan lånas ut på mjukavillkor, är följaktligen stort inom i*iDB. I förra årets statsverkspropositionomnämndes att förhandlingar pågick om att upprätta en till ADB knutenmultilateral utvecklingsfond för långivning på mjuka villkor. En mindre gruppgivarländer omfattande de nordiska länderna, och har tagitinitiativ till intensifierade diskussioner, som äger rum i en större kretsav länder. Utsikterna att nå ett positivt resultat under förhandlingarna omtillskott av medel till ADB:s verksamhet kan bedömas som relativt goda. Prop.1971:1 Bilaga 5 29 Då förhandlingarna om att upprätta enmultilateral utvecklingsfond ännu ej är slutförda, är det omöjligt att geexakta uppgifter om de svenska bidragen.Medelsbehovet för ett svenskt bidrag till kandock uppskattas komma att uppgå till högst 3 milj. dollar eller ca 15,6 milj.kr. under /72. Detta belopp motsvaras av medel som /70 anvisades för ändamålet.Några nya medel för detta ändamål behöver således inte beräknas /72. Som jag tidigare anfört är avsikten attfr. o. m. /72 bidragen till (),FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA), försocial utveckling (UNRISD), () och FN:s forskningsinstitutför socialskydd (UNSDRI) i sin helhet skall redovisasunder anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Tyngdpunkten i FN:s flyktingkommissariats(UNHCR) verksamhet har förskjutits från till ochAsien. Organisationens uppgifter är attunderlätta flyktingarnas bosättning och anpassning i asylländerna ellermedverka till frivillig repatriering. UNHCR:s verksamhet i asylländersom är sker i samverkan med bl. a. andra FN-organ såsom t.ex. UNDP. De totala bidragen till UNHCR:sverksamhet uppskattas till 6 milj. dollar. Det samlade svenska bidragetför uppgick till 1 milj. dollar,dvs. 5,2 milj. kr. Därav utgick 3,1 milj. kr. från anslaget C 1. VissaFN-organs biståndsprogram för /70 medan återstoden belastadeanslaget C 2. Fältverksamhet för /71. I enlighet medriksdagens bemyndigande har utfästelse gjorts under anslaget C 1. VissaFN-organs biståndsprogram till flyktingkommissariatets program för med 3,1 milj.kr. för vart och ett av åren. Härutöver har, med förbehåll för godkännande,uttalats att ytterligare medel skulle komma att ställas till förfogande, såatt det samlade svenska bidraget skulle uppgå till motvärdet av 1,0, 1,1 resp.1,2 milj. dollar för kalenderåren 1971, 1972 och 1973. Under hänvisning till vad jag förut sagt om den avsedda anslagsomläggningenberäknar jag medelsbehovet för /72 till 5,2 mUj. Vidare föreslår jag att medgivande inhämtas attgöra utfästelse /74 () med motvärdet till 1,3 milj. dollareller 6,7 milj. kr. FN:s hjälpprogram förPalestina-flyktingar (UNRWA) lämnar hjälp till behövande flyktingar frånPalestina i de arabiska asylländerna och, sedanjunikriget , också i områden som kontrolleras av . Prop.1971:1 Bilaga 5 30 nisationenbistår flyktingarna med livsmedel, hälsovård och undervisning. De samlade bidragentill UNRWA uppgick till 41 milj. dollar. Ca 1,4 milj. mäimiskor berörs av dess verksamhet. Sverigebidrar innevarande budgetår med sammanlagt 11,5 milj. kr. Jag har beräknat ettoförändrat bidrag för /72. Med hänsyn till situationen i detberörda området vill jag emellertid inte utesluta att det svenska stödet kanbehöva ökas. Den forskning som utförs inom FN:s forskningsinstitutför social utveckling(UNRISD) syftar bl. a. till att klarlägga sambandet mellan ekonomiska, socialaoch andra faktorer i utvecklingsprocessen samt till att uppnå en enhetligmetodik och begreppsapparat på det sociala området. Institutets verksamhet harblivit särskilt viktig genom den starkare betoning av utvecklingsproblemens långsiktiga aspekter som kommit till uttrycki . ()bedriver forskning inom olika områden av betydelse för FN:s verksamhet bl. a. opinionsbildningsproblem, biståndsevaluering och småstaters speciella situation i det internationella samarbetet. Institutet bedriver därutöver seminarieverksamhet meddeltagare företrädesvis från . försocialskydd (UNSDRI) ger tekniskt stöd till forskning rörande brottspreventionoch kriminalvård. /71 har utgått bidrag till UNRISD, UNITAR och UNSDRI med 250000, 250 000 resp. . /72 beräknar jag ett bidrag på sammanlagt 1 milj. kr. för dessatre institut. Utfästelser om fortsatta bidrag för de båda följande budgetåreninom ramen för motsvarande årliga totalsumma bör även göras. Bland de nu nämndaforskningsinstituten bör ökat stöd ges till UNRISD. Sammanlagt uppgår de av mig redovisade bidragenunder anslagsposten övrigamultilaterala bidrag till 17 700 000 milj. kr. Uppföljningenav strategin för FN:s andra utvecklingsårtionde kommer i betydandeutsträckning att bli beroende av de sekretariatsresurser som FN kan ställa tillförfogande. Detta kan leda till behov av särskilda bidrag från svensk sida.Även för vissa andra grenar av FN:s verksamhet kan det visa sigönskvärt att lämna bidrag för att möjliggörasärskilda insatser av brådskande natur. Beträffande tidigare berörda multilateralaorganisationer kan det som jag pekat på bli aktuellt med ökade insatser till följd av nya utvecklingarinom dessa organs verksamhetsområden. Totalt beräknar jag 9 790 000 kr.för sådana extra insatser som kan behöva göras. 1971:1 Bilaga 5 31 Bidrag till intemationellabiståndsprogram 1968/691970/71 och förslag för FN: s utvecklingsprogram FN: s barnfond Intemationella livsmedelsprogrammet och 1967 ärs konvention om livsmedels Under hänvisning till detanförda hemställer jag att Kungl. a) att godkänna de av mig idet föregående angivna riktlinjerna för multilateralt utvecklingssamarbete b) att medge att Kungl. Maj:ti enlighet med angivna riktlinjer gör långtidsutfästelser för budgetåren1972/73 och 1973/74 c) att till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /72 anvisa ettreservationsanslag av . 1969/70 Utgift 1 2296 547 092 Reservation 3320 729 413 1970/71 Anslag 1 2476 340 000 1971/72 Förslag 572 222 000 1Hänsyn har tagits till den tidigare nämnda överflyttningen av vissa utgiftsändamål,som har multilateral karaktär, frän detta anslag till anslaget Bidrag tillinternationellabiståndsprogram. 'anslaget Fältverksamhet samt den del av anslaget Finansiellt utvecklingsbistånd,som avsåg bilateralt finansiellt utvecklingsbistånd. ' Varav 19 milj. kr.avser gåvobistånd och 301,7 milj. kr. Av det senarebeloppet var 293,1 milj. kr. bundna genom avtal. I sinanslagsframställning har SIDA redovisat det bilaterala utvecklingsbiståndetsnuvarande och planerade omfattning fram t. o. m. /76enligt samma anslagstekniska grunder som gällt . Styrelsenförordar en anslagsteknisk översyn då arbetet med länderprogramytterligare framskridit. Ett första steg iriktning mot en anslagsteknik som bättre ansluter sig till biståndetslångsiktiga mål och produktionsbetingelser skulle enligt SIDA vara attsammanföra gåvobistånd och utvecklingskrediter i två anslagsposter under ettoch samma anslag. 1971:1 Bilaga 5 32 Under anslagspostengåvobistånd upptas det direkta utvecklingssamarbetet med på gåvobasis. Även kostnaderna förbiståndskontoren bestrids från denna anslagspost. Det sammanlagdamedelsbehovet för dessa ändamål har av SIDA beräknats till 340 milj. kr. /72, vilket överstiger de för /71 tillgängliga medlen, 275 milj. kr., med ca 24 o/o.Medelsbehovet har beräknats med hänsyn till kapaciteten hos den tillgängligapersonalen med de begärda förstärkningar som behandlas under myndighetsanslaget. Huvuddelen av detav SIDA beräknade medelsbehovet hänför sig till bestämda länder- ochämnesdestinerade insatser, för vilka närmare redogörs i anslagsframställningen. Vidberäkningen av medelsbehovet har SIDAemellertid även tagit hänsyn till att inte sällan oväntade händelser inträffarsom kan kräva insatser till betydande belopp. Hjälpverksamheten i samband med inbördeskriget i ärexempel på detta. Naturkatastrofer kräver likaså särskilda insatser.SIDA har för sådana ändamål tagit upp ett belopp om 25 milj. kr. Under anslagspostenutvecklingskrediter upptas det beräknade medelsbehovet för utvecklingskrediter samt därtill anslutnaprojektundersökningar och projektkontroll. Anslagsbehovet för budgetåret1971/72 är sammansatt dels av tidigaregjorda åtaganden, som skall belasta 1971/anslag, dels av åtaganden somplaneras bli gjorda under /72 och som skall belasta dettabudgetårs anslag, dels av kostnader för projektförberedelser ochprojektkontroll. Vid utgången av /70 hadegenom redan ingångna avtal totalt ca 24 milj. kr. intecknats av 1971/72 årsanslag. Vidare skulle, om inga förskjutningar och bortfall uppstår, det underberedning varande kreditprogrammet resultera i åtaganden under budgetåret1970/71 och 1971/72 som tar i anspråk ca 275 milj. kr. av anslaget för budgetåret1971/72. Emellertid visar erfarenheten att förskjutningar och bortfaU regelmässigt reducerar anslagsbehovet. SIDAbedömer att det kreditprogram som f. n. utarbetas kommer att medföraett anslagsbehov på ca 220 milj. kr. under /72. Antalet ingångnakreditavtal väntas stiga kraftigt fram till och dä uppgå till drygt 35. Dettakommer att ställa krav på ökade resurser för en nöjaktig administration ochövervakning av pågående insatser. Därutöver förutses att kravet på svenskainsatser för hjälp till mottagarländerna med identifiering, planering ochförberedelser av utvecklingsprojekt och program samt för resultatvärdering kommer att stiga i takt med en växande volym avsvenska krediter. Med anledning härav beräknas för projektförberedelseroch projektkontroll för kreditverksamheten 10 milj. kr. för /72. Den ointecknade reservationen /71 beräknas komma att uppgå till ca 4 milj. kr. SIDA beräknarpå grundval av dessa bedömningar anslagsbehovet förutvecklingskrediter inklusive projektförberedelser och projektkontroll till250 milj. kr. Utbetalningar av bilateraltgåvo- och kreditbiständ /70 'Avser vissa bidrag som kanaliserats genom internationella organisationer, kostnader förprojektförberedelser samt för biständskontor. 2Siffran avviker något frän de totala utbetalningarna frän anslagen (296,6 milj.kr. )eftersom den baseras pä utbetalningar från konton i samt genom attden innehåller vissa utgifter av multilateral karaktär. Utbetalningar avbilateralt gåvo- och kreditbistånd /70 Gåvobistånd Milj. kr. Summa gåvo- ochkreditbistånd Milj. kr. Industri, kraftverk ra. 47,55,3 31,0 69,521,8 47,55,3 '302,1 1 Se not 2 i föregående tablå. 3 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 5 34 I det följande behandlarjag vissa pågående eller planerade svenska insatser i de länder som mottardirekt svenskt bistånd i mera betydande omfattning. För en fullständigareredogörelse för de bilaterala programmen får jag hänvisa till SIDA:sanslagsframställning. Utbetalningarna avsvenskt bistånd till uppgick /70 till 17,7 milj. kr.,motsvarande ca 6 o/o av det svenska bilaterala biståndsflödet. Andelen tordeöka något /71. De svenskabiståndsinsatserna i avser främst hälsovård inklusivefamiljeplanering, landsbygdsutveckling, utbildning, industri och turism. Vidmödra- och barnavårdskliniken i Kelibia ingår familjeplanering som ett momenti verksamheten. Avtalet om svenskt stöd till kliniken utgår menen förlängning övervägs. Som fredskårs-deltagare kommer ett antal barnmorskoratt ställas till förfogande vid tunisiska mödra- och barnavårdscentraler samtförlossningsanstalter, där de också skall ägna sig åt nutritionsundervisning.Kostnaderna för dessa insatser beräknas till ca 2 milj. kr. under vart och ettav budgetåren 1970/71 och 1971/72. Svenska insatser inomutbildningssektorn avser yrkesutbildning, kvinnoutbildning via och allmän undervisning. För dessa ändamål beräknas utbetalningarna uppgå tillca 9,1 milj. kr. för /72. har också via begärtstöd till ett försöksprogram med skol radio och skol-TV som i första handriktar sig till lärare och elever i primärskolorna. Detta projekt övervägs nuav SIDA. Genom svenska krediteråren 1968 och 1970 har 44,5 milj. kr. ställts till förfogande i samfinansieringmed /till utbyggnad av vattenförsörjningen i städer ochtätorter. Samfinansiering av projekt för avloppssystem i vissabefolkningscentra övervägs f. n. lämnade år 1967en kredit till på 15 milj. kr. avsedd för den delvis statsägdautvecklingsbanken , som lämnar lån för nyinvesteringar inom industri- ochhotellsektorn. Sedan krediten utnyttjats har avtal träffats om en andra svenskkredit till SNI på 30 milj. kr., varav minst hälften skall användas förinvesteringar inom den statliga industrisektorn. Under förutsättning avatt bl. a. erfarenheterna av pågående stöd till industriutvecklingblir positiva, kan det bli aktuellt att gå vidare med insatser med särskildbetoning på den offentliga sektorn samt på mindre och medelstor industri. 1971:1 Bilaga 5 35 Det svenska biståndettill uppgick /70 till . i form av utbetalningarunder en kredit på 35 milj. kr. för utveckling av landsbygdens vattenförsörjning.Avtal härom slöts . Efter en insats av svenska konsulter för planeringav det fortsatta programmet slöts avtal om en fortsättningskreditpå 15 milj. kr., huvudsakligen för utrustning till redan borrade brunnar. av krediten avses bli använd för vattenförsörjningsprojekt i södra följd av administrativa svårigheter på den sudanesiska sidan har utbetalningarnaunder krediterna avsevärt fördröjts men de väntas dock under budgetåret1970/71 komma att öka. F. n. planeras inga nya insatser i . /70utbetalades 37,7 milj. kr. i svenskt histånd till , motsvarande drygt12 o/o av det svenska bilaterala biståndsflödet. Andelen torde minska /71. Det svenska biståndettill har inriktats främst på områden såsom utbildning, hälsovård,samfärdsel samt livsmedelsförsörjning och landsbygdsutveckling. Verksamheten inom ramenför skolbyggnadsprogrammet för () återupptogs till fullo . Till utgången av /70 hade omkring 2100 klassrumfärdigställts i ESBU:s regi. Arbetsprogrammen för budgetåren 1970/71 och1971/72 förutser en produktion om 800 resp. 1 000 klassrum. har åtagitsig att lämna bidrag motsvarande halva kostnaden för projektet. För budgetåret1970/71 beräknar SIDA ett medelsbehov härför om 8 milj. kr. och för budgetåret1971/72 om 9 milj. kr. Stödet till detbyggnadstekniska institutet och till utbildning i barnsjukvård beräknas kunnaavslutas med utgången av /73. En svensk kredit på 30milj. lämnades för finansiering av det etiopiskavägbyggnadsprogrammet i samfinansiering med och . a. att ge viktiga jordbruksområden förbindelser med det nationellavägnätet. Som stöd till det etiopiska telekommunikationsprogrammet underperioden 196873 lämnades en svensk kredit på 23,5 milj. kr. isamfinansiering med ett lika stort lån från . F. n. planeras ingaytterligare krediter till . Det svenska stödet tilldet regionala jordbruksprojektet , Chi-lalo Agricultural Development Unit,som inleddes , har efter en treårig försöksperiod förlängts tillutgången av /75. De totala kostnaderna förCADU har uppgått till drygt 30 milj. kr., varav svarat för tvåtredjedelar och för en tredjedel. 1971:1 Bilaga 5 36 Förfemårsperioden fr. o. m. /71 beräknas de totala svenska kostnadernaför projektet till ca 40 milj. kr. CADU:s mål är dels att åstadkomma socialoch ekonomisk utveckling i projektområdet, dels att finna lämpliga metoder förintegrerad jordbruksutveckling och delsatt genom bl. a. utbildningsinsatser skapa förutsättningar förtillämpning av CADU:s erfarenheter i andra delar av . De hittillsvarande erfarenheterna av CADU har i fleraavseenden varit positiva. Produktionsökningen i området har varit snabb ochbefolkningens intresse föratt tillämpa de nya produktionsmetoderna har överträffat förväntningarna. lordägandeförhållandenai området skapar dock problem. De många arrendatorernamåste ges rimligt besittningsskydd och arrendekontrakten utformas så attdet blir möjligt också för denna grupp att dra nytta av tjänster som CADUerbjuder. En nödvändig förutsättning för att CA-DU:s mål skall kunna nås är att det av den etiopiska regeringen nyligenframlagda förslaget till förbättring av arrendatorernas rättsliga ställninggenomförs. SIDA har dessutom framhållit att mekanisering och ökad efterfråganpå jord i samband med införandet i projektområdet av bl. a. nya utsäden kanutgöra ett hot mot småböndernas, arrendatorernas och jordbruksarbetarnasutkomstmöjligheter, även om en ny arrendelag genomförs. CADU har därför givitsett ansvar för att söka ta till vara alla möjligheter att skapa nyaarbetstillfällen inom området och förutsätts också undvika åtgärder, som kan fånegativa konsekvenser på sysselsättningen. De svenska biståndsutbetalningarna tillKenya uppgick /70 till 13,8 milj. kr., motsvarande inemot 5 o/oav det svenska bilaterala biståndsflödet. Andelen torde öka något /71. Stöd tilllandsbygdsutveckling utgör en viktig del av det svenska biståndet. Det långsiktiga programmet förutveckling av boskapsuppfödning och köttproduktion stöds dels genom enutvecklingskredit på 18 milj. kr. i samfinansiering med , dels genompersonal och utrustning till seminavelsverksamheten. En kredit på 15 milj. kr.samt ett omfattande personalbistånd utgår till programmet för landsbygdens vattenförsörjning.Sverige finansierar nu i samarbete med , ,utarbetandet av en långsiktig plan för vattenförsörjningen. Inom utbildningssektorn har den störstainsatsen varit bidrag till upprättande och drift av Science Teachers'College (KSTC) för utbildning av lärare inaturvetenskapliga och praktiska ämnen. De svenska utgifterna för dettaändamål, som t. o. m. /70 uppgått till Prop.1971:1 Bilaga 5 37 kr., är i sjunkande. Skolan tarårligen emot 150 nya elever. Stöd övervägs därutöver bl. a. tillsekreterarutbildning samt hushållsteknisk utbildning. Det svenska bidragettill det nationella familjeplaneringsprogrammet föreslås fortsätta. Inom industrisektorn kaninsatser, främst för småindustrin, komma att aktualiseras inom ramen för detvidgade program för industribistånd som SIDA f. n. förbereder. Stöd övervägs också till ett utbyggt program förlandsbygdens elektrifiering i samband med en planerad utvecklingskredit förkraftförsörjning. har uttalat sigtill förmån för svenskt bistånd till inom ramen för samarbetet med deöstafrikanska länderna. /70 utbetalades ca 1 milj. kr. Liksom i ochTanzania söker nu även i regeringen avsätta en ökad andel av budgetentill landsbygdens utveckling. Inom ramen för vidgade svenska insatser harUganda angivit vattenförsörjning och lagring av jordbruksprodukter somlämpliga ämnesområden. Bristen på utbildad personal för planering ochgenomförande av utvecklingsprojekt är emellertid i liksom i flera andraafrikanska länder ett stort hinder för framåtskridande. Ett ramavtal förpersonalbistånd har undertecknats mellan och . För /72övervägs en insats för kvinnoutbildning inom jordbruket i samarbete med FAO.Industriutvecklingen inom ramen för Östafrikanska gemenskapen utgör ett annatområde som kan bli föremål för svensk bistånd på . Utbetalningarna avsvenskt bistånd till uppgick /70 till 43,9 milj. kr.,motsvarande drygt 14 o/o av det svenska bilaterala biståndsflödet. Andelenväntas öka under innevarande budgetår. Stödet till landsbygdensutveckling utgår främst i form av finansiellt och personellt bistånd tilllandsbygdens vattenförsörjning. Avtal om en ny kredit på 33 milj. kr. för dettaoch nästa budgetår beräknas bli undertecknat , och fortsatt personelltstöd till vattenförsörjningen förutses med hänsyn till utbildningsbehov ochprogrammets expansion. Insatser inom Tanzaniasskogsnäring utreds f. n. av SIDA i samverkan med FAO. Vidare pågårdiskussioner om svenskt stöd vid uppbyggnaden av ett nutritionsinstitut. Det nordiska stödet tillett utbildnings- och forskningscentrum för jordbruket i regionen väntaskomma i gång i full skala under /72. Härför beräknar SIDA 15milj. Prop.1971:1 Bilaga 5 38 Inom ramen för en kreditinsats om 20 milj. kr. för upprättande avett lagrings- och transportsystem för spannmål, som skall bidra till att göraTanzania självförsörjande med majs och vete, utgår personalbistånd tillutbildning och planering. En svensk kredit på 39 milj. kr. bidrar tillfinansieringen av en väg den s. k. som förbinder medden tanzaniska kusten. Inom utbildningenhar den största biståndsinsatsen utgjorts av det Nordiska , varsadministration helt överlämnades till de tanzaniska myndigheterna.Projektet består av en jordbruksskola för kortare kurser, en sekundärskola för600 elever samt en hälsocentral. I övrigt pågår stöd till den kooperativautbildningen, till en sek-reterarskola i samt till vuxenutbildningen,bl. a. genom ett nationellt korrespondensinstitut. Under en svensk kredit på 15 milj. kr.för industriell utveckling har detnationella utvecklingsbolaget, , kanaliserat medel till ett garveri. Resterandebelopp under krediten kan komma att utnyttjas för en skofabrik och tillsmåindustrisektorn. Därutöver övervägs ytterligare finansiellt och personellt stöd till Tanzaniasindustriella utveckling.