prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — , då polis- och åklagarväsendet samt rådhusrätternaför-slalUgades, har rättsväsendet tillförts betydande förstärkningar. Anslagen lill rättsväsendet beräknas öka under periodensom följd av anlaganden om kriminalitetens fortsatta utveckling. Vidareberäknas en stigande trafikvolym ställa ökade krav på resurser förtrafikövérvakning. Den ökande arbetsbelastningen förutsätts dock i storutsträckning mötas med rationaliseringar. Som ell led i rationaliseringsarbeletinom rättsväsendet fortsätter uppbyggnaden av rättsväsendets informations- kr., fasta priser) Procentu- Genom-ell föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till snitlUg 1971/72 ---------------------- procenlueU 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring 1971/ procentuell förändring 73 74 75 76 721972/ förändring 1965/66 73 1971/72 1969/70 1975/76 domstolar m. m. system, som baseras på automatisk dalabehandling. Ävenandra stora ADB-system, som beräknas tillkomma , kan förväntasmedföra betydande rationaliseringsvinster inom rättsväsendet. gällerfrämst systemen för fastighetsregistrering och inskrivningsväsende saml förbilregister och körkortsregister. Antalet anställda inom polisväsendet har ökat med närmare 2 100, varav 1 450 polistjänster. Även påutrustnings-sidan har en myckel betydande upprustning skell. Förlångtidsbudget-perioden antas ökningen av arbetsvolymen i betydande grad mötasmed rationalisering. Vissa personalökningar förutses. På investeringssidan harmedel beräknats för inlösen och nybyggnad av polishus samt för en forlsallutbyggnad av lokaler för rättsväsendet i kvarteret i . Antalet grövre brottmål och antalet mer arbetskrävande målvid de allmänna domstolarna väntas öka. Den ökade belastningen kan emellerlidi viss utsträckning mötas med förenklat processuellt förfarande och förbättradearbetsmetoder. Medel har inte beräknats för någon nämnvärd utbyggnad avpersonalresurserna. Genomförandet av vissa reformer leder dock till en kraftigutgiftsökning /73. Frågan om en reform av samhällets rättshjälpbereds f. n. med sikte på atl en proposition i ämnet skall kunna föreläggas1971 års riksdag. Anslagen har räknats upp med hänsyn härtill. Hänsyn har ocksålagils lill framlagda förslag till omorganisation av regeringsrätten ochutbyggnad av kammarrätterna och till riksdags beslut om överlagandelav lokalhållningen för underrätterna. Utbyggnaden av kriminalvården i frihet beräknas forlsälla.Antalet övervakningsfall beräknas stiga från 23 000 lill 28 000. Även om denvidgade tillämpningen av frivård minskar behoven på anslallssidan måste medelför personalförstärkningar inom anslaltsvården beräknas för de nya anstalteroch häkten som las i bmk . sonalbehovel reduceras genom den koncentration som kankomma lUl slånd genom nedläggning av äldre anstalter. 3.10 Skattebidrag till kommuner Anslagsgruppen består nästan uteslutande av anslagen tiUskatteutjämningsbidrag lill kommunema och kompensation till kommunerna ianledning av skallereform. Skatteutjämningsbidragen syftar huvudsakligen lill allstödja kommuner med svag skattekraft. Bidragen utgår dels för att tillförsäkraen kommun ell visst skatteunderlag, dels för all mildra effekten av en högutdebitering. Därutöver utgår i särskilda fall ytterligare skatteutjämningsbidragför alt stimulera till frivilliga kommunsammanläggningar och begränsautdebUeringshöjningar i samband med sammanläggningar. Anslaget påverkas sålundafrämst av skalleunderlaget i kommunerna och av utdebiteringen. Utvecklingen avdessa faktorer har medfört en kraftig ökning av statens utgifter förskatteutjämningsbidrag . Bidragen svarade för ca 10o/o av kommunernas inkomster. Motsvarande siffra för enbart landskommuner var22 o/o. I norrlandslänen svarade staten genom bidragen för mellan 1/4 och 1/3av kommunernas inkomster. Till grund för beräkningen av utvecklingen underlångtidsbudgetperioden ligger antagandet all lönesumman ökar med 9 o/o år 1971,7 o/o och därefter med 4 o/o under vart och ell av åren 19731976saml atl medelutdebileringen liU skall ökar med . Hänsynhar vidare lagils lill atl kommunsammanläggningarna 1971 och 1974 leder lillminskade anspråk på skatteutjämningsbidrag. Till ulgiftsgruppen har också förts utgifter förkompensation till kommunerna för del inkomstbortfall som den år 1971genomförda skatteomläggningen medför. Detta bortfall har uppskattats lill irunt tal . Enligl gällande regler sker slutredovisning lillkommunerna av den kommunalskatteuppbörd som äger rum kalenderåret 1973.Således skall kompensationen till kommunerna börja betalas ut först budgetåret1972/73. kr., fasta priser) Procentu- Genom-ell föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till snittiig 1971/72 ---------------------- procenlueU 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring 1971/ procenlueU förändring 73 74 75 76 721972/ förändring 1965/66 73 1971/72 1969/70 1975/76 -660 +145 +125 -33,4 3.11Utvecklingsbistånd m. m. Utvecklingsbistånd m. m kr., fasta priser) 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ 73 74 75 76 + 264 + 323 + 341 + 116 + 262 + 328 + 340 + 114 Dennaulgiftsgmpp innefattar anslagen till internationellt utvecklingssamarbete ochbidrag till inlernalionella organisationer. Anslagsgruppen domineras avulgiflerna för utvecklingssamarbete. Anslagen lill della ändamål skall enliglbeslut av riksdag öka så all de /75 uppgår lUl enprocent av bruttonationalprodukten lill marknadspris. Preciseringenav målet för de svenska biståndsinsatsernas omfattning 1974/75 innebär atl denkommande utgiftsutvecklingen är beroende av den framlida produktions- ochprisutvecklingen. Anslagens exakta storlek kan således inle förutses.Enprocentmålet skall enligl beslut beräknas netto. Kompensation föru-ländernas betalningar av amorteringar och räntor på utestående krediter hardärför inrymts i anslagsberäkningarna. I beslut om enprocentmåletanges som riktmärke en årlig ökning av biståndsanslagen med ca 25 o/o. Ilångtidsbudgeten har anslagen för budgetåren 1972/731973/74 beräknats med utgångspunktfrån denna siffra. /75 har anslagen beräknats öka så attenprocentmålet uppnås delta budgetår. Det förtjänar understrykas all dennakalkyl beräkningsmässigt utgår från oförändrade priser. Därefter harbislåndsanslagen förutsatts ligga kvar på nivån en procent avbrutlonationaiprodukten. Underdenna rubrik har sammanförts utgifter som inle kunnat hänföras lUl någon av detidigare behandlade ändamålsgrupperna. Här återfinns bl. a. anslag för allfrämja utvecklingen inom näringslivet, miljövård, kyrkliga och kulturellaändamål, idrotts- och friluftsliv, central förvallning samt slalsskuldräntor.Vidare har här beaktats förändringar i reservationsmedelsbehållningar ochutnyttjande av rörliga krediter. Inomgruppen näringars främjande utgör stödet till jordbruksnäringen den störstautgiftsposten. Den beräknade utgiftsminskningen för grup- kr., fasta priser) Procentu- Genom-ell föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till snittlig 1971/72 ---------------------- procentuell 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring 1971/ procenlueU förändring 73 74 75 76 721972/ förändring 1965/66 73 1971/72 1969/70 1975/76 -1,8 -4,4 pen vid periodens mitt förklaras av atlinvesleringsanslagen för förenade fabriksverken huvudsakligen omfattar endaslutgifter för redan beslutade investeringar samt av att det tidsbegränsadeslödel lill textil- och konfeklionsinduslrin beräknas bortfalla. Anslagen lUl mUjövård domineras av bidragen till kommuneroch industri för investeringar i reningsanläggningar. Bidraget lill industrinskall enligl ell särskilt program utgå med 50 milj. kr. under en femårsperiodsom avslutas /74. Anslaget har därefter beräknats falla bort.Ulgiflerna för naturvårdsändamål beräknas öka . Ulgiftsgruppen central förvallning omfattar anslagen lillbl. a. stats-departementen utom försvarsdepartementet och dessverk, vissa centrala ämbetsverk samt utrikesrepresentationen. Poslen statsskiddränior bestäms av förändringarna istatsskulden saml av räntenivån för den statliga upplåningen. Förlånglidsbudgelperioden antas schablonmässigt en ökning av statsskulden med 1mUjard kr. och en oförändrad räntenivå. Under förändringar i reservationsmedelsbehållningarna harinkalkyle-rats etl förutsatt lokaliseringspolitiskt motiverat tillskott avmedel tUl NJA:s investeringsprogram. Denna teknik har valls för all i detla sammanhangkunna la hänsyn tUl en redan nu förutsebar utgift på lilläggsslat /72. Ulgiflerna härför beräknas minska /73 ochdärefter bortfalla helt. Dispositionen av rörliga krediter har anlagils ökaIreridmässigl med 50 milj. kr. beräknas utgifterna för statligaförvallningsbyggnader ligga på en hög nivå, bl. a. för all finansiera lokalervid omlokalisering i perioden redovisas en kraftig minskning avdessa utgifter. Itabell 5 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtliga anslagsgrupper sombehandlats i det föregående. Enligl de redovisade beräkningarna skulleulgiflerna i fasta priser öka med igenomsnitt 3,2 o/o atl jämföra med en ökning på 5,9 o/o underperioden /661969/70. Det ligger emellertid i långtidsbudgetens karaktärall bedömningen av ulgiflsförändringar under slutet av perioden är meraosäker. Del är därför i första hand av intresse all jämföra den beräknadeförändringen till /73 med ökningen under senare delen av1960-lalel. Vid en sådan jämförelse framgår, alt för all bibehålla oförändradambitionsnivå krävs en ökning av stalsulgiflerna på 4,3 o/o, vilket näraansluter sig lill trenden för den faktiska ökningen under jämförelseperioden.Detla förhållandevis starka ulgiflslryck förklarasbl. a. av de effekter som skallereform får på statsbudgetensutgiftssida. Sålunda medför statens kompensation lUl kommu- Utgiftsutvecklingen /721975/76 i fasta priser Folkpensioner m. m. Hälso-, sjuk- och nerna i anledning av skaltereformen ökade utgiflerbudgetåren /73 och 1973/74. Bland andra stora utgiftsökningar inom ramenför oförändrad ambitionsnivå kan nämnas utgifter för utbildning och forskning,allmän försäkring samt utvecklingsbistånd. Utgif Isberäkningarna för /72 baseras på deanslagsberäkningar som redovisas i den reviderade finansplanen. o. m. /73 redovisas två alternativ. Enligtfaslpris-alternalivel förutsätts oförändrade priser fr. o. m. budgetåret1972/73. Enligl del alternativ i löpande priser, som redovisas i tabell 6, harförutsatts en prisstegring fr. o. m. /73 om 3 o/o . Dennaförutsättning medför helt naturligt högre takt i ulgiflsslegring-arna änfastprisalternativet, framför allt där utgifternas storlek är direkt knutentill prisindex. Detla gäller t. ex. försvarskoslnaderna och folkpensionerna.Stigande priser medför också omkostnadsökningar m. m. i den statiigaverksamheten. Vidare har räknats med all ökade utgifter för löner åt statsanställdaoch personal i statsunderstödd verksamhet i stort kommer all utvecklas enligtantagandena om förändringar i totalproduktion och priser. Den kraftigauppgången av utgifterna för löner under /73 förklaras av allkalkylen utgår från riksstatsförslaget för /72, vUket är räknati löneläge. Del schablonmässigt beräknade lönepåslagel innefattardärför två och etl halvt ärs löneökningar. I avsnitt 3.11 har redovisats en beräkningav utgifterna för utvecklingsbistånd, baserad på förutsättningen atl della /75 skaU uppgå till en procent av bruttonationalprodukten ifasta priser. I del löpande prisalternativet har räknats med ökningar avanslaget på ca 25 o/o t. o. m. /74. Utgiftsutvecklingen /721975/76 i löpandepriser Omkostnader m. m. Denanslagsökning som erfordras för att anslaget skall uppgå lill en procent avbruttonationalprodukten i löpande priser har därefter helt lagts på budgetåret1974/75. Detta förklarar den stora tiUkommande anslagsökningen delta budgetår. 4.Statsutgiftemas realekonomiska utveckling 4.1 Inledning Tidigarehar redovisats en bedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olikaändamål. För en samhällsekonomisk analys av utgiftsutvecklingen krävs enuppdelning av statsutgifterna i realekonomiska termer. Viden analys av den statliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är del i förstahand av intresse atl skilja mellan å ena sidan sådana utgifter som innebär allstaten direkt efterfrågar produktionsresurser i form av varor och tjänster ochå andra sidan sådana utgifter som endasl påverkar den samhällsekonomiskautvecklingen indirekt genom sina effekter på de disponibla inkomsterna inomandra sektorer av ekonomin. Denredovisning av långtidsbudgeten i realekonomiska kategorier som lämnas i detföljande bygger i huvudsak på SNA-systemet (System of National Accounts). Denväsentiiga skUlnaden mellan denna realekonomiska indelning och den som använtsi tidigare långtidsbudgeter är atl reparationer och underhåll samt försvarelsmaterielinköp m. m. numera räknas som konsumtion. Vidare hänförs numerautvecklingsbiståndet lUl transfereringar mol atl tidigare ha redovisats som konsumtion. Destatliga konsumtions- och investeringsutgiftema anger statens direktaefterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter förslallig produktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn, rättsväsendetoch försvaret. Ungefär 60 o/o av konsumtionsutgifterna beslår av löner ochpensioner. Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten, hyror,försvarels materielinköp saml reparationer och underhåll. Iprincip skUjer sig inte det investeringsbegrepp som används i beräkningarnaför den statliga sektorn från del som används för den privata sektom. Somstatliga investeringar betraktas här utgifter för byggnader och anläggningarsamt materielinköp för civila ändamål. Till skUlnad mot vad som följer vid enstrikt tillämpning av SNA-systemet räknas även affärsverkens investeringar somen direkt statlig investering. Del bör understrykas alt avgränsningen mellankonsumtion och investering från vissa synpunkter kan le sig missvisande. hävdasall konsumtionsutgifterna för t. ex. utbildning och forskning utgör produktivainvesteringar och därmed är elt "byggande för framtiden" i lika höggrad som exempelvis inköp av dalamaskiner. Den del av statensutgifler som endasl indirekt påverkar samhällsekonomin indelas itransfereringar och finansiella transaktioner. Transfereringama indelas iundergrupper med utgångspunkt från olika mottagare av inkomslöverföringen. Dendominerande gruppen är transfereringar till hushållen och socialförsäkringssektorn.I denna grupp ingår de ur fördelningssynpunkl vikliga ulgiflerna förfolkpensioner, bostadstillägg, barnbidrag m. m. Statens bidrag till kommuner,förelag och organisationer samt ulgiflerna för slalsskuldräntor räknas ocksåsom transfereringar. Till gruppen finansiellatransaktioner hänförs utgifter för utlåning inom landet, aktieteckning,markinköp m. m. Denna ulgiflskalegori kan närmast uppfattas som en del avkreditmarknaden. Itabell 7 har statens utgifter för konsumtion och investeringar tUlsammans medtransfereringar för motsvarande ändamål till kommuner redovisats. Dennaredovisningsmelod har valls för alt i möjligaste mån eliminera effekterna avförändringar i huvudmannaskap mellan staten och kommunerna. Därtill kommer alteffekterna på den totala efterfrågan kan sägas vara desamma, oavsett om statensvarar för verksamheten eller kommunerna driver den med statsbidrag. Utgifterna för konsumtionoch investeringar, vilka representerar statens och den statsunderstöddaverksamhetens direkta efterfrågan på varor och tiänster, utgör drygt 50 o/o avde totala statsutgifterna. Dessa utgifter beräknas sliga med 3,4 o/o budgetåret1972/73 och med i genomsnitt 1,6 o/o under hela långlidsbudgetperioden,vUket är en betydligt lägre ökningstakt än för jämförelseperioden. berorpå all uppgifterna rymmer utgifter för reformermedan beräkningarna för perioden framåt baseras på anlagandel om oförändradambitionsnivå. Konsumtionsutgifternas ökningslakt dämpas relativt kraftigt.Driflbidragen lill kommunerna ökar därvid betydligt snabbare än statens egenkonsumtion. Investeringarna visar enförhållandevis svag ökning sett över hela perioden. De statliga investeringarnaökar dock kraftigt under del första årel. sammanhänger med att vissastörre byggnadsprojekt avses bli påbörjade. Vidare har medel beräknats för bl,a. betydande inköp av dalamaskiner. kr., fasta priser) Driftbidrag till kommuner +15,4 Summa konsumtions- och investeringsutgifter Genomsnittlig procentuell förändring 1965/66 1969/70 Anslag 1971/72 1972/ 1973/ 1974/ 73 74 75 Genom-- snittlig procentuell förändring 1971/72 1975/76 + 2,8 + 15,4 15 088 6 585 + 2,3 +4,3 + 1,2 + 2,2 + 1,1 + 2,1 Utvecklingen av transfereringar och finansiellatransaktioner m. m. framgår av labeU 8. Dessa utgiftskalegorier beräknas ökasnabbare än konsumtions- och investeringsutgiftema. Transfereringarna ökarsålunda med i genomsnitt 5,2 o/o . Förklaringen lill denna snabba ökningstaktär bl. a. den kraftiga ökningen av utvecklmgsbislåndel samt utbetalningar tillkommunerna som kompensation för skattereformen. Den sistnämnda utgiften harflyttats från statsbudgetens inkomstsida. Transfereringar lUl hushållen domineras beloppsmässigt avfolkpensionerna. Utvecklingen av transfereringar m. m. kr., fasta priser) TUl hushällen (inkl. so- m. m. -4,3 3 1971.1 saml. Definansiella transaktionerna har ökat mycketstarkt. Den beloppsmässigt mest expansiva komponenten utgör utiåningen förbostadsändamål. Den framförliggande periodens förändringar domineras också avutiåning från lånefonden för bostadsbyggande. Redovisningenavser personal inom statlig verksamhet saml inom del statsunderstödda kommunalaskolväsendel. Redovisningen avser inte bara personal som avlönas frånmyndighetsanslag utan även anställda som avlönas t. ex. av forskningsråden ochpersonal sysselsatt i uppdragsverksamhet. Statliga bolag ingår inle i redovisningen.AB Atomenergis personal har dock inräknats, eftersom bolagets utgifter i stortsett bestrids genom anslag över budgeten. De statiiga affärsverken ingår intei långtidsbudgetens personalkalkyl men redovisas separat i del följande.Personalredovisningen avser den personalorganisation som myndigheternaberäknas ha enligt anvisade anslag varför även vakanta tjänster ingår.Redovisningen sker i hela årstjänster. Del bör framhåUas alt statistiken harmånga svagheter, varför uppgifterna får betraktas som relativt osäkra. Denpersonalutveckling som följer av redovisade utgiftsberäkningar framgår avtabell 9. En uppdelning har skett på de områden, som per-sonalmässigl vägertungt. Budgetåret1971/72 är personalökningen kraftig. Detla beror i stor utsträckning på denarbetstidsförkortning som genomförs . Förden framförliggande perioden är den beräknade personalökningenlägre än ökningen tiU /72. svarar liksomtidigare personalen inom skolväsendet och högre utbildning och forskning förhuvuddelen av ökningen. Dessa områden svarar i själva verket för närmare 85 0/0av den totala personalökningen som beräknas lUI ca 13 400. Personalökningeninom gruppen rättsväsende dämpas . Personaleninom totalförsvaret fortsätter atl minska. förklaras främst av förväntaderationaliseringsvinster på underhållssidan och vid de större förvaltningarna. Inomutbildning och forskning väntas personalen fortsätta atl öka i snabb takt.Della förklaras främst av utvecklingen vid universiteten. Personalutvecklingen /681975/76 förändring 1970/71- Hälso-, sjuk- och social- (exkl. skolväsendet och taletnärvarande vid de fria fakulteterna antas fortsätta all öka men i något lägretakt . De spärrade fakulteternas utbyggnad enligl hillills fattadebeslut medför ell ökat lärarbehov. Inomkommunikationsväsendet förutses fortsatta personalminskningar. a. och vägväsendet. Pcrsonalökningeninom skolväsendet med vuxenutbildningen /731975/76 berorframför allt på del stigande elevantalet inom låg- ochmellanstadium. En väsentlig utbyggnad av vuxenutbildningen antas leda lill ellbetydande behov av personalökningar. Sammanfattningsvisberäknas personalökningarna ligga på någotlägre nivå än . Den årliga ökningen dämpas från ca 4840 lUl ungefär 3 350. Del bör understrykas atl långtidsbudgetenspersonalredovisning inte återspeglar den statliga sektorns totala efterfråganpå arbetskraft, eftersom redovisningen inte omfattar förändringar ivakansläget. Affärsverkensefterfrågan på personal förutses minska, dock inte i samma omfallning somtidigare år. Utvecklingen under budgetåren 1971/72 och 1972/73 påverkas avarbetstidsförkortningen. bedrivs en rationaliseringsverksamhet, som omfattar bl. a. ökadanvändning av sorleringsmaskiner och ADB. TUl följd härav begränsas behovet avpersonalökning praktiskt taget helt lill vad som arbetstidsförkortningenkräver. Personalutvecklingen vid affärsverken1967/681975/76 Genom- Föränd- Totalt Förändring till 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 förändring1970/71 1971/72 1967/68 1971/72 + 191 + 1 369 1657 39 630 42 825 44 530 1 418 7 694 7 990 6 619 + 600 + 900 950 + 90 + 200 100 245 316 900 70 100 250 241 - 100 100 + 200 - 870 + 710 + 800 -1100 1150 1200 - 75 + 130 + 385 + 595 150 706 +495 350 För noteras en förhållandevis kraftig personalökning,vilken dock är något lägre än för den gångna perioden. fortsätter den omfattanderationaliseringsverksamhet som pågått under en följd av år. Beräkningen av inkomstutvecklingen baseras på antagandelom oförändrade skatteregler under hela långlidsbudgelperioden. Avgörande förstatsinkomsternas förändringar blir härvid de anlaganden som görs omskatteunderlagets (lönesummans) utveckling. beräknas iföljande kalkyl, liksom i den reviderade finansplanen, den totala lönesummankomma atl sliga med 9 o/o resp. 7 o/o. För de därpå följande åren antaslönesumman öka med 7 o/o . antagande baseras på en beräknadlillväxl av den totala produktionen och en årlig prisstegring med 3 o/o. Dennaantagna tillväxt av lönesumman ligger till grund för beräkningarna avinkomsterna av mervärdeskatt och inkomstskatt. Övriga statsinkomster har iflertalet fall framskrivits schablonmässigt. De beräknade förändringarna istatsinkomsterna under angivna förutsättningar framgår av tabell 11. Enligtkalkylen kommer statsinkomsternas tillväxt alt minska från 8,4 o/o underperioden /661969/70 tiU 7,5 o/o /721975/76. Avgörande för statsinkomsternas utveckling är förändringarnaunder inkomstskatteliteln. Inkomsterna på denna titel bestäms av nettot mellanstatens brullouppbörd av främst preliminär A- och B-skatt saml inbetalningarav kvarskatt och fyllnadsskatt å ena sidan och vissa utbetalningar, i förstahand av kommunalskatlemedel och överskjutande skall, å den andra. Den beslutade skattereformen verkar så att dendirekta skallen ökar förhållandevis svagt under budgetåren 1970/71 och 1971/ Statsinkomsternas utveckling /721975/76 ilöpande priser 1972/ 1973/ + 500 +3 100 + 800 + 700 + 1 110 + 980 + 2 410 +4 780 72 beroende på skallesänkningen fr. o. m. , som fårfull effekt under /72. Inkomstskattens ökning är emeUertid ävenunder /73 väsentiigt lägre än den normala. Detta förklaras avtvå faktorer. För del första kvarstår under detla budgetår en eftersläpandeeffekt av skattereformen, vUkel medför att utbetalningarna av överskjutandeskatt ökar betydligt snabbare än kvarskalte- och fyllnadsinbetalningarna.Förhållandel kan uttryckas så atl effekten av skattereformen av vissauppbördslekniska och andra skäl utsträcks över tre budgetår. För del andra sker slutavräkning lill kommunerna /73 av de kommunalskatter som staten för kommunernas räkninguppbär /71. Eftersom statsinkomsterna beräknas med utgångspunktfrån relativt stora ökningar av lönesumman , innebärdetla atl utbetalningarna till kommunerna blir ovanligt höga under budgetåret1972/73. Detta trots all kompensationen till kommunerna i anledning avskattereformen inkalkylerats på statsbudgetens utgiftssida. Dennaeftersläpande effekt gör sig gällande även under /74. Mervärdeskatten har beräknats öka i proportion till denantagna stegringen av den totala lönesumman. På grund av bl. a. den statiigaskatteskalans progressivilel förutses dock den totala köpkraften och därmedinkomster från mervärdeskallen öka något långsammare än hushållens nomineUa inkomster. Bland större inkomstposter under övriga inkomster kannoteras all inkomsterna av fordons-, bensin- och brännoljeskatt beräknas ökamed ca 150 milj. kr.