prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — På oss aUa liggeransvaret för att den ekonomiska utvecklingen, som skall trygga värt levebröd,går i sådana banor att vi i en alltmer internationellt integrerad värld kanupprätthälla vår konkurrenskraft med bibehållande av full sysselsättning,stabilitet i ekonomin och en av soUdaritet präglad framstegspolitik. Totalbudgetens utgifter, exklusiveförändringar i anslagsbehållningar och rörliga krediter, är i riksstaten /71 upptagna med 46 082 milj. kr., varav 39 666 milj. kr. pädriftbudgeten och 6 416 milj. kr. har därefter pä tUläggsstat I anvisat 181milj. Bland större medelsanvisningar på tilläggsstat kan nämnas 13 milj. kr. till kostnader för svenskaFN-styrkor m. m., 14 milj. kr. till posthus m. m., 90 milj. kr. m. och 20 milj. kr. till statenshantverks- och industrilånefond. Pä tUläggsstat föreslås denna dag anslag med sammanlagt 1 139milj. De beloppsmässigt största anslagen är 1 060 milj. kr. till lånefondenför bostadsbyggande och 50 milj. kr. till allmänna beredskapsarbeten m. m. Inklusive de nunämnda beslutade medelsanvisningarna och de som föreslås pä tilläggsstat uppgårsålunda totalbudgetens utgiftsanslag /71 tUl 47 403 milj. kr., varav 39 757 mUj. pä driftbudgetenoch 7 645 milj. kr. För budgetåret1971/72 uppgår totalbudgetens utgiftsanslag till 51 425 milj. kr., varav 44 125 milj. kr. pådriftbudgeten och 7 300 milj. kr. på kapitalbudgeten (bUaga 5, tabell 1). Totalbudgetens inkomster samt investeringsplan har med skrivelse den14 lämnat bl. a. beräkningar av totalbudgetens inkomster underbudgetåren 1970/ 71 och 1971/72. För en närmare redogörelse härför hänvisar jagtill verkets skrivelse (bilaga 2). 3 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 38 Avgörande för beräkning avstatsinkomsternas utveckling är de antagandensom görs om inkomstutveckUngen i samhället. har isina beräkningar, i anslutning tiU prognoser, utgåttfrän att inkomsten av tjänst för fysiska personer ökar med 11,50/1970, 100/0 är 1971 och 70/1972.Nu föreliggande information tyder på att ökningen blev ca11,5 0/0. Med tanke på att avtal för ännu ej slutits för stora grupperarbetstagare är det svårt att nu bedöma lönesummans utveckling under år 1971.Som jag tidigare redovisat utgår jag från en ökning av lönesumman på 9 0/0 . Beträffande år1972 antar jag beräkningsmässigt en lönesummeökning pä 6 0/0. Med dessa utgångspunkter beräknar jaginkomsterna under titeln skatt på inkomstoch förmögenhet m. m. till . för /71 och18,. för /72. Även beräkningen avinkomsten av mervärdeskatt påverkas av de antaganden som görs om lönesummans ökning. Jag beräknar dennainkomsttitel till 8 820 milj. kr. under /71 och 12,1 miljarderkr. under /72. I detta sammanhang vill jag ta upp fråganom skogsvårdsavgiftens storlek. Enligtförordningen (1946: 324) om skogsvårdavgift skall sådan avgift utgå förjordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering äsatts särskilda värdenför skogsmark och växande skog, med högst 1,5 promUle av summan av dessavärden. bestäms med vilket promilletal skogsvårdsavgiften föråret skall utgå. Jag förordar att promilletalet för är 1971 sätts till 0,9. Minberäkning av uppbörden överensstämmer med . Som jag tidigare anfört har jag föravsikt att för Kungl. Maj:t anmäla frågan om att införa en särskildskatt på annonser. Inkomsterna härav under /72 beräknas uppgåtill ca 120 milj. kr. Dessa inkomster bör redovisas under en ny inkomsttitel,skatt på annonser under rubriken tullar och acciser. Innan jag övergår till att redovisa ivilka fall jag har funnit skäl att frångå beräkningarbeträffande de inkomsttitlar som tas upp under rubriken uppbörd i statensverksamhet, vill jag ta upp frågan om beräkning av lönekostnadspålägg, vilketkrediteras inkomsttiteln pensionsmedel m.m. Fr. o. m. /70 tas under anslag varifrån löner bestridsupp ett lönekostnadspålägg som skall motsvara statens indirekta personalkostnaderav olika slag bl. a. den allmänna arbetsgivaravgiften.Lönekostnadspålägget uppgår f. n. till 23 0/0 av lönebeloppen. Med hänsyn till att den allmännaarbetsgivaravgiften höjts från 1 0/0 till 20/0 av lönesumman bör lönekostnadspålägget höjas i motsvarande män.Lönekostnadspälägget bör därför fr. o. m. /72 beräknas till 240/0 av de aktuella lönebeloppen. Denna höjning, som totalt Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 39 uppgårtUl ca 100 milj. kr., har beaktats vid beräkning av resp. anslag. För att fåen riktig bUd av vederbörande föredragandes anslagsberäkningar jämfört medmyndigheternas har även de av myndigheterna i anslagsframställningangivna beloppen räknats upp med hänsyn till det förhöjdalönekostnadspålägget. Jag vill i anslutning härtill även anmälafrågan om redovisningen av utgifter förstatligt förarskydd. Dessa utgifter bestrids f. n. från ett förslagsanslagunder sjunde huvudtiteln. Utgifterna är av samma karaktär som de som nubelastar inkomsttiteln pensionsmedel m. m. och bör i fortsättningen bestridasfrån denna inkomsttitel. Utgifterna för detta ändamål beräknas budgetåret1971/72 uppgå till . Vad jag här anfört ger mig dock inteanledning ändra beräkning av inkomsttiteln pensionsmedelm. Beträffande övriga inkomstposter underrubriken uppbörd i statens verksamhet förordar jag, efter samråd med berördadepartementschefer, följande justeringar av beräkningar. Jag beräknarinkomster vid flygtekniska försöksanstalten till 14,6 milj. kr. för budgetåret1971/72, vUket är . mer än vad angivit.Inkomster vid den statliga läkemedelskontrollen bör för /72 räknas upp med . till 7,6 milj. kr. Bidrag tillförsäkringsinspektionen beräknar jag till . fÖr /72,vUket är . lägre än beräkning. Avgifterför granskning av biograffilm bör räknas upp med . och därmed tas uppmed . för budgetåren 1970/71 och 1971/72. Jag räknar med attinkomster vid kommer att uppgå tiU . /72, vilket är 17 000 kr.mer än beräknat. Slutligen beräknar jag inkomstervid statens planverk till . för /72, vilket är . mer än angivit. Underrubriken inkomster av statens kapitalfonder beräknar jag inkomsten frånstatens vattenfallsverks fond till 345 milj. kr. under /71 och 380 milj. kr. /72, vUket är 95 milj. kr. mera resp. 31 milj. kr. mindreän vad räknat med. Under statens allmänna fastighetsfondbör slottsbyggnadernas delfond tas upp med . under /72,vUket är . lägre änriksrevisionsverkets beräkning. Vidare räknar jag ned inkomsterna fränbeskickningsfastigheternas delfond med . i förhällande tillriksrevisionsverkets beräkning och tar upp . som inkomstunder denna delfond för /72. Inkomsternafrän fonden för beredskapslagring beräknar jag till 70,3 milj. kr. /71 och . för /72. Beloppen är 4,4 milj. kr. större resp. 2,7 milj. kr. mindre änriksrevisionsverket beräknat. Beträffandeinkomsterna på kapitalbudgeten beräknar jag efter sam- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Justering avriksrevisionsverkets beräkning av totalbudgetens inkomster (1 000-tal kr.) (ny ber.) - 651 - 650 - - 4 350 - 405 65 900 + 4 400 75 650 - 2 700 95 000 1655 788 + 19 800 Skatter, avgifter, m. m. Skatt på inkomst och för mögenhet m. m. Särskild skatt på annonser Uppbörd i statens verk- Inkomster vid flygtek niska försöksanstaiten Inkomster vid den stat liga läkemedelskon trollen Bidrag till försäkringsin spektionen Avgifter för granskning av biograffilm 230 Inkomster vid riksanti kvarieämbetet Inkomster vid statens planverk Inkomster av statens kapitalfonder I. Beskickningsfastighetemas delfond VIII. Beräknad övrigfinansiering 1 636 700 Summa förändring enligt departementschefen 200 000 19 600 000 -800 000 40 000 12 300 000 - 200 000 råd med cheferna för berörda departementavskrivningsmedel inom fond tUl 650,7 milj. kr. för budgetåret1971/72 och avskrivningsmedel inom statens vattenfallsverks fond till 225milj. för /71 och 388 milj. kr. för /72.Sammantagna innebär dessa justeringar att inkomsterna på kapitalbudgetenminskar med 95 milj. kr. under /71 och ökar med 19,8 milj. kr.under /72 jämfört med beräkningar. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 beräkningar i övrigtföranleder inte någon erinran från min sida. Totalt innebär de av migförordade avvikelserna en nedräkning avtotalbudgetens inkomster i förhållande till riksrevisionsverketsberäkning med ca 236 milj. kr. för /71 och med ca 893 milj. kr.för /72 (tabell 7). Jag beräknar således totalbudgetens inkomster för /71 till 46 751 milj. kr.och för /72 tiU 51 519 milj. kr. Jagvill nu ta upp frågan om investeringsplan och investeringsstater för budgetåret1971/72. För varje kapitalfond fastställs en investeringsstat. På statens ena sida redovisas den sammanlagda brattoinvesteringen,investeringsanslagen, och på andra sidan upptas de medel som står tillförfogande för finansiering härav. Dessa medel utgörs dels av avskrivningsmedel inom fonderna samt övriga inom fonderna tillgängliga kapitalmedel, dels avavskrivningsmedel anvisade på driftbudgeten. De medel som härutöver behövsbetecknas investeringsbemyndigande. Investeringsbemyndigandena sammanställstUl en investeringsplan, vars suihma sedan avdrag skett för medel somtillförs kapitalbudgeten över fonden för oreglerade kapitalmedelsförlustersamt för övrig kapitalåterbetalningavseende län från icke revolverande fonder utvisar det ytterligaremedelstillskott som behövs för investeringarnas genomförande.Investeringsplanen utgör kapitalbudgetens utgiftssida enligtriksstaten. På motsatta sidan tas för kapitalbudgetens finansiering underbeteckningen lånemedel upp en balanspost med samma belopp sominvesteringsplanens slutsumma. Det bör emellertid understrykas, att det pådetta sätt framräknade länemeddsbdoppet inte är detsamma som statsverkets faktiska uppläningsbehov,eftersom här inte medräknats driftbudgetens över- eller underskott och hänsyninte heller tagits till förändringar i anslagsbehållningar och idispositionen av rörliga krediter. För budgetåret1971/72 beräknas investeringsanslagen till totalt . För dessainvesteringar skall i första hand anlitas dels de avskrivningsanslag som iannat sammanhang denna dag begärs på driftbudgeten, dels kapitalbudgetensinkomster. Avskrivningsmedlen från riksstatenuppgår till 1 140 milj. kr. och inom kapitalfonderna tillgängliga medel tUl 1 633 milj. kr. Med utgångspunkt härifrånkan investeringsbemyndigandena preliminärt beräknas till 4 527 milj.kr. Efter avdrag för kapitalåterbetalning(inklusive oreglerade kapitalmedelsförluster) blir investeringsplanensslutsumma ca 4 484 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter och /72 framgår av sammanställning i tabdl 8. Ett preliminärtförslag till investeringsplan och investeringsstater för /72 medspecifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena har upprättats (bilaga 4). Det slutligaförslaget till investeringsplan bör anstå iavvaktan på de definitiva förslag om investeringsanslag, som kan kommaatt framläggas under vårriksdagen. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Kapitalbudgetens utgifter och /72 2 141 702 000 1 326 200 000 3 274 052 000 V. Fonden för låneunder- Fonden för föi lag till] statsverket «»' -3 000 000 Diverse kapitalfonder'; 7 299 964 000 1 491 403 000 4 527 376 000 4 483 618 000 Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling AnslagsbehåUningarna beräknades i prop.1970: 120 komma att minska med 900 milj. kr. under /70. Härvidförutsattes att hela anslagsbehållningen på lånefonden för bostadsbyggandeskulle komma att förbrukas. Det slutliga utfallet enligt budgetredovisningenblev efter justering för effekten av indragna reservationer en minskning avanslagsbehållningarna på totalbudgeten med 740 milj. kr. Förbrukningen blevsåledes 160 mUj. mindre än beräknat. De mera långsiktiga förändringarna ianslagsbehållningarna redovisas i sammanställningen i tabell 11. Under1960-talet har behåUningar-na nära nog fördubblats. Särskilt stora ökningarägde rum under budgetåren 1964/65 och 1967/68. Under /70 skeddeen ovanligt stor förbrukning av reserverademedel vilken var hänförlig tUl lånefonden för bostadsbyggande. Den långsiktigaökningen i medelsbehållningarna torde väsentligen höra samman med denstatliga verksamhetens expansion medåtföljande ökade behov av kassamedel. Som framgår av nämnda tabell haruppbyggnaden av anslagsbehållningarna huvudsakligen skett parallellt medökningen av de anvisade reservations- och investeringsanslagen. De kortsiktigaförändringarna är svårare att ge en entydig tolkning. Till en del torde devara beroende av variationer i konjunkturläget och i tUlgängen på ledigaresurser för att tillfredsställa den statliga efterfrågan. I många fall, såsomunder /70, synes dock mera speciella faktorer ha inverkat. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Sammanställningöver behållningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten. Ökning (-t-) minskning () under /70 Tillkommer: indragna reservationer Avskrivning av nya kapitalinves- -1-104,9 Sammanställning över behållningar på riksstatsanslag: Ökning (+) minskning () under /70 Fonden för statens aktier Fonden för föriag till statsverket -836,9 Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 44 MedeUbehållning vid utgången avbudgetåren 1960/611969/70. 60/61 61/62 62/63 63/64 64/65 65/66 66/67 67/68 68/69 69/70 Reservationer pådriftbudgeten (exkl. avskrivningar av nya kapitalinvesteringar) 1,41 1,47 1,57 1,50 2,11 2,25 2,48 2,96 3,07 3,15 Outnyttjade belopp påinveste ringsanslag 0,98 0,94 1,01 1,41 1,39 1,21 1,33 1,61 1,85 0,99 Summa 2,39 2,41 2,58 2,91 3,50 3,46 3,81 4,57 4,92 4,14 Ökning(-I-) resp. minskning() under budgetåret +0,48 +0,02 +0,17 +0,33+0,590,04 +0,35 +0,76 +0,350,78 Behållning i procent avunder budgetåret anvisade: reservationsanslag 36,7 36,5 37,6 32,3 38,1 39,8 40,9 43,4 45,2 43,1 investeringsanslag 34,3 34,8 35,4 46,2 44,8 32,6 30,1 33,2 34,6 17,2 reservations- och investerings anslag 35,7 35,8 36,7 37,8 40,5 36,9 36,3 39,2 40,5 31,7 För /71beräknades i riksstaten anslagsbehållningarna komma att minska med 1 miljardkr. Härvid förutsattes kalkylmässigt en förbrukning under länefonden förbostadsbyggande med 740 milj. kr. med hänsyn till ett beräknat behov av anslagpå tilläggsstat under innevarande budgetår. Härigenom korrigerades denbetydande underskattning av de totala utgifterna som annars skulle ha skett. Vidareräknade jag med en minskning av anslagsbehållningarna för myndigheterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde med ca 260 milj. kr. Som jag anfört vid minanmälan av totalbudgetens utgiftsanslag föreslås senare denna dag anslag påtilläggsstat till bl. a. lånefonden för bostadsbyggande. Något behov av enkalkylmässigt upptagen medelsförbrukning under denna lånefond föreliggerdärför numera inte. Genom försorg har inhämtats uppgifterrörande myndigheternas beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling. En sammanfattninghärav liksom min egen bedömning återges i tabell 12. Frånsett lånefonden förbostadsbyggande har jag inte funnit anledning att frångå min bedömning i prop.1970: 120. Jag har därvid beaktat att myndigheterna regelmässigt överskattarsina möjligheter att förbruka reserverade medel. För /72förutser jag en minskning av anslagsbehållningarna med 200 milj. kr. Jagräknar därvid med en förbrukning av reservationsmedel för myndigheterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde på ca 150 milj. kr. Vidare har jagbeaktat att medelsdispositionen för beredskapslagring begränsas med ca 50milj. Jag vill dock understryka, att beräkningar av anslagsbehållningarnasutveckling måste omges med betydande osäkerhetsmarginaler. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 45 Beräknade förändringar ianslagsbehållningar under /71. (Ökning +, minskning ) Beräknad förändring till 30.6.71 Myndig-f970: 120 heterna Driftbudgeten (exkl. avskrivningar) Investeringsanslag -270 1 000 -274 -250 -250 Beräkning av dispositionen av rörliga krediter Budgetutfallet och därmedstatens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen av de rörligakrediter hos , vilka enligt beslut har ställtstill förfogande för vissa myndigheter och bolag. De bevUjade kreditema samt debelopp som tagits i anspråk framgår av sammanställningen i tabell 13. Under /70ökade dispositionen av rörliga krediter med ca 175 mUj. till 1 385 milj.kr. Ökning i de ianspråktagna beloppen noteras för bl. a. ,, förenade fabriksverken och statens jordbruksnämnd medanbl. a. överstyrelsen för ekonomiskt försvar minskade utnyttjandet av rörligakrediter. Med hänsyn till vissaanslagstekniska omläggningar räknade jag i prop. 1970: 120 med att detianspråktagna beloppet av rörliga krediter under /71 skulleminska med 650 milj. kr. Enligt uppgifter som insamlats av riksrevisionsverketförutser berörda myndigheter och bolag nu en minskning i de disponeradebeloppen med 490 milj. kr. Ökning beräknas för bl. a. (-1- 175 mUj.kr. ), (-(- 75 milj. och {+ 30 milj.kr.). Minskning noteras för bl. a. överstyrelsen för ekonomiskt försvar ochSvensk spannmålshandel med tillsammans ca 800 milj. kr. Dessa minskningarsammanhänger med de tidigare nämnda anslagstekniska omläggningarna. Vid en samlad bedömningfinner jag det befogat att räkna med att dispositionerna av rörliga krediterkommer att minska med 550 milj. kr. under innevarande budgetär. Jag vill i dettasammanhang ta upp frågan om en budgetteknisk omläggning beträffandefinansieringen av den urananskaffning som krävs för vattenfallsstyrelsensanläggningar av atomkraftstationer. Sådana anskaffningar, som påbörjats fördet första aggregatet i Ring- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Ianspråktagande av rörliga krediter. AB Vin- och Spritcentralen Maj:t (prop. 1946: 308) hals,finansieras genom att vattenfallsverket utnyttjar sin rörligakredit hos . Den ifrågavarande anskaffningen är dock av sådannatur att den bör finansieras med medel som anvisas över kapitalbudgeten.Chefen för industridepartementet kommer senare denna dag att föreslå att medelför urananskaffning anvisas under statens vattenfallsverks fond. kanvattenfallsstyrelsens kredit hos minskas med 30 milj. kr.,motsvarande det belopp som vid utgången av /71 beräknas varaianspråktaget för uraninköp. Denna anslagstekniska omläggning innebärsåledes att behovet av rörliga krediter minskar med 30 milj. kr. I övrigt räknar jag med att de ianspråktagna beloppenkommer att öka med drygt 100 milj. kr., vUket ansluter sig till dengenomsnittliga årliga ökningen . Totalt bör ökningen av deianspråktagna beloppen av rörliga krediter för /72 beräknas tUl100 milj. kr. Jag vill dock även här erinra om den osäkerhet som gäUer viddetta slag av beräkningar. Utgifterna på totalbudgeten /71 bli större än de i riksstaten angivna. Detta sammanhängermed bl. a. ökade utbetalningar från bostadslåncfonden, ökat underskott påriksgäldsfonden samt ökad belastning på anslag som är direkt beroende av pris- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 47 utvecklingen.Mot denna bakgrund kan totalbudgetens utgifter för /71 beräknastill ca 48 010 milj. kr. Eftersom de samlade statsinkomsterna beräknas till ca46 750 milj. kr. innebär detta att totalbudgeten skulle utvisa ett underskottpå ca 1 260 milj. kr. Med hänvisning till min redovisning i det föregåendeberäknar jag totalbudgetenför /72 på sätt som framgår av följande uppställning (s. 48).Kalkylen utvisar ett totalbudgetunderskott om ca 200 milj. kr., vilket innebären nedgång i förhällande till det nu beräknade underskottet för innevarandebudgetår med ca 1 060 milj. kr. En tabell över totalbudgetens utveckling underen ingår i bilaga 5. Tillstatsrådsprotokollet i detta ärende torde fä fogas såsom Bilaga1: Preliminär nationalbudget för Bilaga3: Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /72 Bilaga 4: Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater för /72. Bilaga5: Vissa tabeller rörande den statsfinansiella UtveckUngen m. m. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen o o o o o o tn o\ tn ON o o o o 00 m 00 r oo Tf oo Tf O O O O O O r tn tn r- o 00 ov 00 r-- r- ov 00 O O >o in r-. o m r VO o r 00 Ov (N H VO Tf f fS 00 r- tn Tf r OV O (N O «-! !/->..- Tf O o oorN r-1 O (/5 ert Ä c - " G c egg «i t: E t: M u a) a c §!& 83 «2 : 55.2 t; -O O (O E u -g S I- "U C a E 'C i/i i~f £ö£o o i o o ov o r- f* o o o g o o o o o o o r (N 00 VO r Tf VO - VO m oo »o -- Tf (N " Tf Ov 1/ Tf fN O f r- Tt iri (SVO ov 00 Ov 00 CS ' I/-) m Tf VO ' .. 'C c I -g .5 O O- tS -; . j (O tn TJ > U - i a (u u S u c yi a --a 2 te S=" H II ». - H H - Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 49 Under åberopande av vad jag har anförthemställer jag, att Kungl. 1. godkänna de allmänna riktiinjer för denekonomiska politiken och för statsregleringen som jag har förordat i detföregående, 2. godkänna vad jag har anfört i detföregående i fråga om verksamhet, 3. medge attavsättning av kommunalskattemedel sker till budgetutjämningsfonden för /72för att där särredovisas, 4. besluta attskogsvårdsavgift enligt förordningen (1946: 324) om skogsvårdsavgift skall utgå med 0,9promille för , 5. i avvaktan pä särskild proposhion i ämnetför /72 a) godkänna min preliminära beräkning avdriftbudgetens inkomster, b) godkänna min preliminära beräkning av förändringari anslagsbehållningar, c) godkänna min preliminära beräkning avförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) godkännadet preliminära förslaget tiU investeringsplan och in vesteringsstater samt därvid på kapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttiteln till 4 . Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 50 Försörjningsbalans för år1970 8 Totalbudgeten1969/701971/72 23 Preliminärförsörjningsbalans för 19701971 26 Justering av riksrevisionsverketsberäkning av totalbudgetens inkomster 40 Kapitalbudgetensutgifter och finansiering /72 42 Sammanställning överbehållningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten 43 Sammanställning överbehållningar på riksstatsanslag: Investe- Medelsbehållningvid utgången av budgetåren 1960/611969/70 44 Beräknade förändringar ianslagsbehållningar under /71 45 Ianspråktagande avrörliga krediter 46 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Bil. PRELIMINÄR NATIONALBUDGET FÖR ÅR 1971 Inledning Den preliminära nationalbudgeten för 1971som härmed läggs fram är utarbetad inom sekretariat förekonomisk planering ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållitsfrän fackdepartement och olika verk och institutioner. Av praktiska skäl har dock den sammanfattande översikten i dess slutgiltiga avfattningej kunnat föreläggas ut-redningsrädet. Dess ledamöter bär ej heller någotansvar för nationalbudgetens utformning och bedömningar. Kapitlen III, Utrikeshandeln samt VII,Investeringarna och IX,Kreditmarknaden har heltsammanställts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om industriproduktion och skogsbruk i kapitel IV och i huvudsak avsnitten om de disponiblainkomsterna och den privata konsumtionen i kapitel VI. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1971 med undantag för de avsnitt eller punkter där konjunkturinstitutetuttryckligen åberopas vilar på sekretariat förekonomisk planering där arbetet med nationalbudgeten letts av tfplaneringschefen . Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Den ekonomiska utvecklingen 19691970 Den ekonomiska utvecklingen under 1970har i huvudsak bibehållit den prägel av högt uppdriven efterfrågan och snabbproduktionstillväxt som var kännetecknande för läget under närmast föregåendeär. Högkonjunkturen förefaller emellertid att ha kulminerat under första halvåret.Andra halvåret 1970 karakteriserades av ett avtagande övertryck, vilket givit utslag såväl i utrikesbalansen sompä arbetsmarknaden. Den totala produktionens(bruttonationalproduktens) tillväxt 1969 1970 uppskattas preliminärt tUlnärmare 4,5 "/o mot drygt 5,5 "/o 1968 1969. Eftersom sysselsättningen räknad i arbetade timmar visat ökadtillväxt tyder dessa beräkningar på en nedgång i produktiviteten, vilken i ochför sig var förutsedd men likväl i efterhand ter sig oväntat stor. Alternativaberäkningar som utgår från produktionssidan mot eljest frän användningssidan indikerar emellertid en nästan oförändradtillväxt för nationalprodukten med omkring 5,0 "/o- Detta skulle vara liktydligt med en något gynnsammareproduktivitetsutveckling. För industrinsdel är en påtagligt svagare produktivitetstillväxt 19691970 än närmastföregående år tämligen väl belagd.