prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Några påpekar dock, att gmndernaför indelningen är oklara och att ytterligare utredning behövs. I anslutning till minkortfattade redovisning av innebörden av utredningens förslag ochremissinstansernas synpunkter vill jag allmänt framhålla följande. traditionellaberoende av utrikeshandeln och utrikeshandelns växande volym har medverkat tillatt ge hamnväsendet en central roll i landets transportförsörjning. Ensuccessiv anpassning av hamnväsendet till efter hand ändrade förutsättningar itransportmönster och hanteringsformer etc. är en grundläggande föratsättningför att hamnarna på ett ändamålsenligt sätt skall kunna fullgöra sina terminalfunktioner.Genom anpassningen i form av ökad koncentration och en mera markeradarbetsfördelning meUan hamnama kan rationalisering och effektivisering avgodshanteringen åstadkommas, överföringen av godset mellan olika led itransportkedjan underlättas, omlastningskostnader och fartygens liggetiderbegränsas etc, vilket allt är en förutsättning för att hamnväsendet och isista hand sjöfarten skall kunna följa med i transportutvecklingen. har gjorten värdefull kartläggning av det svenska hamnväsendet sett i relation tUlaktuella och förväntade transportmönster. Dess skiss tUl indelning avkustområdena i ett antal hamnregioner med dess tänkta koncentration ocharbetsfördelning mellan hamnarna framför allt i fråga om styckegodstrafiken ter sig rimlig med hänsyn till framväxande transport- och godsströmmar.Utredningen har klart visat behovet av ökad interkommunal samplanering ochsamordning i frågor rörande hamnars lokalisering och utbyggnad etc, och harvisat vägen, hur ett sådant behov kan tillgodoses genom former för ett regionaltutvidgat huvudmannaskap. Jag kan i stort anslutamig till utredningens synpunkter i dessa hänseenden och anser i Ukhet medutredningen, att tillskapandet av regionalt lämpligt avgränsadekommunalförbund i åtskUliga fall bör vara ägnat att säkra den nödvändigasamverkan. Jag är emellertid i dagens läge inte beredd att biträda utredningensförslag om befogenheter att i särskilda faU framtvinga ett samgående ikommunalförbundets form. Ytterligare erfarenheter bör sålunda enligt min meningförst vinnas av möjlighetema för hamnägarna att själva komma fram tiU lämpligaärran- 1971:1 Bilaga 8 100 gemang för samplanering och samordning. Detkartiäggningsarbete som hamnutredningenutfört och de anvisningar om lämpliga samverkansformer dess betänkande innehåller kommer härvidlag att fylla en betydelsefulluppgift. Det bör också vara en uppgift för att följa utvecklingen och vid behov stå tillförfogande för samråd och konsultation i fråga om den lämpligahanteringen och bedömningen från mera övergripande regionala synpunkter avaktuella Jokaliserings-ochutbyggnadsprojekt på hamnområdet. Verket bör också kunna ta initiativtill sådant samråd. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t en ändring avsjöfartsverkets instruktion i sådant syfte. Häratöver vill jag understryka vikten avatt frågor sammanhängantle med hamnväsendets utveckling och anpassning bedömsinom ramen för en vidare övergripande trafikplanering. i ett störreperspektiv är hamnarna ett slags omlastningsterminaler, varmed följer att deraslokalisering och dimensionering såvittmöjligt bör prövas utifrån en samlad bedömning avtransportförsörjningen, i första hand inom den berörda regionen. Jag viU i sammanhanget erinra om detutredningsarbete som inletts inom i syfte attutarbeta en modellplan med preliminärariktlinjer för en övergripande regional trafikplanering. Dessapreliminära riktlinjer kommer i ett andra skede att praktiskt prövas vid ettpar länsstyrelser, varefter de i mera bearbetad form avses ligga till grand fören mera aUmänt genomförd regional planering. I en sådan planering kommerhamnama i deras egenskap av knutpunkter mellan land- och sjötransporter in ibilden. I planeringsarbetet blir det material och de övervägandenhamnutredningen redovisat en självklar grundoch utgångspunkt för bedömningen av hamnfrågorna. Jag hemstäUer, att Kungl. att avge yttrande med anledning av vad jag sålundaanfört. Farledsverksamhet, exkl. isbrytning 1969/70Utgift '83 800 000 1970/71 Anslag '82 310 000 1971/72 Förslag 84100000 ' Beräknade belopp för att erhållajämförbarhet med förordad program och anslagsindelning. Från anslaget bestrids den del avutgifterna under programmet Farledsverksamhet som är att hänföra tillfarledsutmärkning (prickar, bojar, fyrar),radionavigering (decca), förvaltning av kanaler och fördjupade farleder,insats inom sjöräddningsväsendet, allmän sjö- kartläggning och lotsväsendet. Vidare bestridshärifrån utgifterna för central administration, utvecklingsarbete, regionaladministration och framställning av publikationer till den del de är atthänföra till nämnda verksamhetsgrenar. Beräknat 1971/72 Sjöräddning m. m. Summa utfall/anslag ' Beräknade belopp föratt erhålla jämförbarhet med förordad program- och anslagsindelning. D e part em en tsch ef en Efter samråd med chefen lörjordbruksdepartementet och med hänvisning till vad jag anfört i det föregåendeunder den allmänna sjöfartsöversikten och till sammanställningen beräknarjag anslaget till 84,1 milj. kr. Jag hemstäUer, att Kungl. att tiU Farledsverksamhet, exkl. isbrytning /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag »29 127 000 '24 370 000 27 400 000 ' Beräknade belopp för att erhålla jämförbarhetmed förordad och anslagsindelning. Från anslaget bestrids den del avutgifterna under programmet Farledsverksamhetsom är att hänföra till statens isbrytarverksamhet. Beräknat 1971/72 Avgär intäkter: Under delprogram Summa utfall/anslag Beräknade beloppför att erhålla jämförbarhet med förordad program-och anslagsindelning. Medhänvisning till vad jag anfört i det föregående under den allmännasjöfartsöversikten och till sammanställningen beräknar jag anslaget tUl 27,4milj. Jag hemställer, att Kungl. att tiU Isbrytning för /72anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 1? 1970/71Anslag i8 150 000 1971/72 Förslag 8 120 000 ' Beräknade beloppför att erhålla jämförbarhet med förordad program-och anslagsindelning. Från anslaget bestrids utgiftema underprogrammet Fartygsverksamhet försjöfartsinspektion m. m., skeppsmätning, registrering av fartyg, sjöteknisk utredningsverksamhet samtsjömansnämnden. Vidare bestrids utgiftema för central administrationtill den del de är att hänföra till nämnda verksamhetsgrenar. 1969/70 Utfall' 1970/71 Beräknat 1971/72 Anvisat' Verket Departementschefen m. ni. 447 5 458 1 210 447 482 466 5 774 6 338 6 227 1 212 1 245 1 231 Beräknat 1971/72 Avgär intäkter: Under delprogram Bidrag Summa utfall/anslag ' Beräknade belopp föratt erhålla jämförbarhet med förordad program-och anslagsindelning. Efter samråd med chefen förjordbmksdepartementet och med hänvisning till vad jag anfört i det föregåendeunder den allmänna sjöfartsöversikten och till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag hemställer, att Kungl. att till Fartygsverksamhet för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift >1 544 000 1970/71 Anslag 'I517 000 1971/72 Förslag 1 640000 ' Beräknade belopp föratt erhålla jämförbarhet med förordad program-och anslagsindelning. Från anslaget bestridskostnaderna under programmet Övrig verksamhet för militär sjökartläggning m.m. och viss radiotjänst åt sjöfarten. Vidare bestrids kostnaderna för centraladministration till den del de är att hänföra till nämnda verksamhetsgrenar. Beräknat 1971/72 m. m. Summa utfall/anslag ' Beräknade belopp föratt erhålla jämförbarhet med förordad program- och anslagsindelning. Med hänvisning till vad jag anfört i detföregående under den allmänna sjöfartsöversikten och tiU sammanställningenberäknar jag anslaget tUl . Jag hemstäUer, att Kungl. att tUl Övrig verksamhet för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 1 000 1970/71Anslag 1 000 1971/72Förslag 1 000 Handelsflottanspensionsanstalt handlägger ärenden om sjömanspen-sionerLng enligt reglemenet för anstalten (1961: 302 ändradsenast 1969:317). EnUgt lagen (1961:300, ändrad : 612) om redaravgift för sjöfolks pensionering skall redare erlägga avgift förberedande av pension åt sjömän, vilka sommanskap varit påmönstrade svenskt handelsfartyg i uttikes fart. Finansieringen avde med pensionsanstaltens verksamhet förenade administrationskostnaderna sker med redareavgiftema samt medavkastningen av en särskild förvaltningskostnadsfond. Av dessa medel tas ett så stort belopp till uppbörd under anslaget sommotsvarar summan av anstaltens avlöningar och omkostnader med avdrag förett formellt belopp av . Sistnämndabelopp utgör den anslagsmässiga nettoutgiften. Beräknad ändring 1971/72 + 8 200 + 200 + 600 + 700 + 2 000 + 3 300 + 8 200 + 200 + 600 + 700 + 2 000 + 3 300 Prop.1971:1 Bilaga 8 105 Löne-och prisomräkning m.m. . Summan av posterna tillavlöningar och omkostnader blir enligt anstaltens förslag (277 000+15 000) . TiU uppbörd under anslaget skulle sålunda tas (292 000-1 000) 291 000kr. och medelsanvisningen på riksstaten ske med oförändrat . Med hänvisning tiUsammanstäUningen hemställer jag, att Kungl. att till Handelsflottanspensionsanstalt för /72 anvisa ett anslag av . Bidrag tUl vissa resor av sjöfolk Från anslaget utgårbidrag för att bereda sjöfolk i utrikes fart dels fria hemresor, dels lägrebiljettkostnader för vissa resor inom landet. Ett lagförslag väntasträda i kraft under /72 som minskar kvalifikationstiden för friahemresor från f. n. 18 månader tUl 9 månader. På grand härav bör anslaget tasupp med . I avvaktan på kommandelagförslag beräknar jag anslaget tUl oförändrat . för budgetåret1971/72. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag tillvissa resor av sjöfolk för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 5 661000 1970/71 Anslag 650 000 1971/72 Förslag 650000 Enligt lagen (1948: 495,ändrad : 54) om avgifter till välfärdsanordningar för sjöfolk skallsjömän och redare erlägga en särskild 4* 1971. Prop.1971:1 BUaga 8 Konmiunikationsdepartementet 106 välfärdsavgiftmed för dag och sjömannen varit för utrikes fartpåmönstrad svenskt handelsfartyg. Avgiften betalas till hälften av sjömannenoch till hälften av redaren. Statens bidrag till löpande utgifter förvälfärdsarbetet bestrids från förevarande anslag och skaU uppgå till sammabelopp, som inflyter i avgifter från sjömän och redare. Välfärdsarbetet försjöfolk planläggs och samordnas av handelsflottans välfärdsråd. hemställer om bidrag enligtlagen om välfärdsanordningar för sjöfolk med . Det bokförda värdet av tillgångarna ihandelsflottans välfärdsfond uppgick vid utgången av /70 till . Jag biträder välfärdsrådets förslag ochhemställer, att Kungl. att till Avsättning till handelsflottansvälfärdsfond för /72 anvisaett förslagsanslag av . Understöd åt skärgårdsrederier m. m. 1969/70Utgift 700 000 1970/71Anslag 625 000 1971/72Förslag 650000 Från anslaget bestrids avtalsenligt vissakostnader för upprätthållande av båttrafiken i . JaghemstäUer, att Kungl. att tiU Understöd åt skärgårdsrederier m. iii. för /72 anvisa eUförslagsanslag av . E INSTITUT M. är central myndighet förplanläggningen av den civUa transportregleringsverksamheten vid krig ellerkrigsfara. Nämnden svarar vidare förberedskapsplanläggningen i fråga om landsvägstransporter, handhar tillståndsgivningen för internationella landsvägstransporter,fastställer allmänna grander för taxor för yrkesmässig trafik, fastställerrikets indelning i lokalområden för bestäliningstrafik för godsbefordran m. m. samt handharstatsbidragsgivningen till olönsam busstrafikpå landsbygden. leds av en nämnd med femledamöter, som utses av Kungl. Maj:t. Tillsitt förfogande har nämnden en rådgivande delegation i vilken ingår nämndensordförande samt företrädare för överbefälhavaren,civUförsvarsstyrelsen, postverket, , statens vägverk,, luftfartsverket, statens jordbmksnämnd och överstyrelsenför ekonomiskt försvar. Transportnämndenarbetar på två sektioner, dels en sektion för beredskapsärenden, dels en för yrkestrafikärenden jämteadministrativa ärenden. ändring 1971/72 1971:1 Bilaga 8 IQS Löne-och prisomräkning m. m. Under de närmasteåren kommer det att krävas insatser från nämnden beträffande bl. a.perspektivplanering och miljöstudier inom detekonomiska försvaret och för revidering av systemet för drivnie-delsransoneringtill följd av det nya systemet för bilregistrering. Nämnden torde bli tvungen att anlita särskildexpertis för dessa ändamål och föreslår därför en höjning av avlöningspostenmed . Behovet av kontakteroch samråd med grannländerna i samband med avtal rörande intemationellalandsvägstransporter ökar. Nämnden föreslårdärför en höjning av reseposten med . utöver prisomräkningen med1 . För informations- ochutbildningsverksamhet samt för anordnande av konferenser i samband med beredskapsplaneringenbehövs . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghar därvid beräknat ett ökat medelsutrymme för bl. a. information ochresor. Jaghemställer, att Kungl. att tillTransportnämnden för /72 anvisa ett förslagsanslag av897 , därav tre fjärdedelar att avräknas mot automobilskattemedlen. 1969/70Utgift 18 198 000 1970/71Anslag 18 244 000 1971/72 Förslag 20 099 000 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut har till uppgift att inhämta tillförlitlig kännedom omSveriges meteorologi och hydrologi samt att delta i det internationella samarbetetpå dessa områden. I institutets uppgifter ingår bl. a. att anordna ochövervaka meteorologiska och hydrologiska observationer och mätningar inomlandet och att bearbeta insamlat material.Vidare handhar institutet den allmänna väderlekstjänsten, stormvarningstjänsten och kustistjänsten samt den civila flygväderlekstjänsten.Institutet utför undersökningar och utredningar på uppdrag av offentligmyndighet eUer enskild. Institutetär organiserat på tre byråer väderleksbyrån, klimatbyrån ochhydrologiska byrån vidare två fristående avdelningar forsknings- och undervisningsavdelningen samtkansliavdelningen. Beräknad ändring 1971/72 a) Avlöningsförmåner m. m. b) Arvoden till observatörer c) Ersättning för konsultuppdrag d) Ersättning för annat uppdrag e) Ersättning till timlärare Telegramkostnader m. m. + 3 165 000 Inkomster vid meteorologiska ochhydrologiska institut, som redovisas pådriftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, beräknas tiU 16,1 milj. kr. (1970/7115,4 milj. Löne- ochprisomräkning m. m. Genom internationelltsamarbete uppbyggs f. n. ett globalt nät av s. k. luft- och nederbördskemiskareferensstationer. För driftledningen avett sådant nät i erfordras en statsmeteorolog i reglerad befordringsgångvid kUmatbyrån. Vidare behövs en ny ingenjörstjänst i Ae 19 vid byrånsinstrumentavdelning med hänsyn till utvecklingen av det automatiskastationsnätet (+95 618 kr. Upprepadeframställningar har gjorts frän ()och Internationella civila luftfartsorganisationen () om en utökning av detaerologiska nätet över . Institutet föreslår med hänsyn härtill upprättandet av en aerologiskstation i Kimna. För en första etapp begärs en förste meteorologassistent i Ae17 och en förste meteorologassistent i Ae15. Kostnadema inklusive kall-ortstillägg beräknas tUl . Personalen vidhydrologiska byråns oceanografiska avdelning av- 1971:1 Bilaga 8 11Q n. helt genom uppdrag. Avdelningen har emellertid aUtmer tagits i anspråk för utredningar och remisser åtstaten i främst miljövårdsfrågor. Det synes därför angeläget attåtminstone föreståndaren avlönas med medelför den allmänna verksamheten. Med hänsyn härtill föreslås inrättandet av en tjänst sombyrådirektör i Ae 30. Därvid kan en motsvarande befattning inomuppdragsverksamheten dras in (+81 096 kr. har krav rests från skUda håU på en förstärkning av vattenföringsstationsnätetsärskilt i vattendrag i sydligaste och sådana som rinner till . För mätningar vid dessastationer behövs ytterligare en förste hydrologassistent i Ae 15 och tretekniker i Ae 11 vid hydrologiska byrån (+137 207 kr. Kansliavdelningenbehöver förstärkas med en kan.sliskrivare i Ae 11 och en kontorsskrivare i Ae13 (+67 804 kr. För arvoden tillobservatörer upptas ytterligare ett belopp av , varav 138 000 kr.utgör lönekostnadspålägg. Sålunda är det föratt kunna vidmakthåUa ett för många sektorer inom samhället nödvändigtklimatologiskt observationsnät erforderUgt med en kraftig höjning avobservationsarvodena. För /72 erfordras en anslagsökning med . På grund avrationaliseringar inom fyrviisendet kan personal intelängre i samma utsträckning som tidigare tUlhandahålla institutetmeteorologiska observationer. De ersättare som måste skaffas kräver det högrearvode som normalt tillkommer observatörer som ej förenar observationsuppdragetmed annan statiig anstäUning.Kostnadsökningen beräknas till . Ytterligareobservationspersonal krävs för att betjäna de av institutet föreslagna nyavattenståndsstationerna, vilket medför ett ökat medelsbehov av . Krav har ställts på att institutets prognosverksamhet utökas , vilket i sin tur medför en utökning avnattobserva-tionsnätet tiU en kostnad av . För det underpunkten 2 nämnda luft- ochnederbördskemiska nätet erfordras medel för prov-tagararvoden med 16 120kr. Detpågår f. n. en intensiv forskning och utveckUng inom meteorologins ochhydrologins olika områden. För att kunna tillämpa nya arbetsmetoder och effektivisera arbetetinom institutet behövs därför en alltmerintensifierad vidareutbildning av personalen vilket kräver en medelsförstärkning under delposten Ersättningtill timlärare med , varav . har upptagits en ökning med . avserkostnadsökning av automatisk karaktär. Sålunda har Kungl. Maj:t den 6 mars 1970lämnat institutet tillstånd att hosteleverket teckna ett 10-årskontrakt avseende viss automatisktelegramförmedling. Kostnadema härför beräknas för /72 tillsammanlagt . Vidare har för av- 1971:1 Bilaga 8 111 sikt att lägga ned sin radiosändarstation iSpånga. Detta medför att de av institutet förhyrda kortvågssändarna måsteflyttas till och , vilket medför en avgiftshöjning om 181 000kr. Institutet framställer ett trettiotalprodukter i kartform (analyser, prognoser, temperaturdiagram etc).Distributionen av kartorna sker med telefax och med anlitande av delskortvågsradio dygnet runt, dels långvågsradio , dels fastatrådförbindelser tUl och flygplatser samt flygvapnets »CentralOst». Systemet med kortvågsöverföring är behäftat med flera brister. a. ingen automatisering på mottagarsidan, och de mottagna kartoma är oftaav mycket dålig kvalitet. Institutet föreslår med hänsyn härtill övergång tilllängvågssändningar. Kostnadsökningen beräknas til! Över institutets förslaghar efter remiss yttrande avgetts av statskontoret. I fråga om den av institutet föreslagnaförstärkningen vid klimatbyråns instrumentavdelning med en ingenjörstjänst iAe 19 framhåller statskontoret, att en omorganisation av institutets teletekniskaverksamhet först måste övervägas innan stäUning kan tas till den begärdatjänsten. Statskontoret vitsordarbehovet av en aerologisk station i och biträder institutets förslagavseende en första utbyggnadsetapp. Med hänvisning till sammanstäUningen hemställerjag, att Kungl. att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Förvaltningskostnader för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . meteorologiska och hydrologiskainstitut: UnderhåU av materiel m. m. 1969/70 Utgift 730 000 1970/71 Anslag 1022 000 1971/72Förslag 1 102000 Beräknad ändring 1971/72 Prisomräkning m. m. +72 000 +72 000 Underhåll?.v nya automatiska väderstfltioner + 20 000 1971:1 Bilaga 8 112 Beräknad ändring 1971/72 Underhåll av instrument för Underhäll av nya hydrologiska och hydrografiska stationer och mätdammar Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag, att Kungl. att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Underhåll av materiel m. m. /72 anvisa ett förslagsanslag av . meteorologiska och hydrologiskainstitut: Nyanskaffning av instrament m. m. 1969/70 Utgift 332 400 Reservation 41 900 1970/71 Anslag 400 000 1971/72 Förslag 400000 Medel bör beräknas förinstallation av tre automatiska väderstatio ner som ersättning bl. a. för de på grand av fyrarnas automatisering bortfallna observationema. Kostnaderna beräknas till . I samband med ettinrättande av den begärda aerologiska stationen i Kimna behövs ett engångsbeloppom . för inköp av viss markutrustning, bl. a. radiosondmottagare. Observationer frånvärldshaven tillmäts en allt större betydelse. Institutet planerar därför attinrätta väderstationer på ytterligare tjugo fartyg för denna verksamhet. Förutrustning av dessa med instrament behövs . Institutetsanläggningar vid fyrarna uppfyller inte dagens krav. har därförupptagits för nödig nyanskaffning av bl. a. vindmätare vid tvåobservationsstationer. Utrastning för stationerinom det luft- och nederbördskemiska nätet beräknas medföra en kostnad av 5 000kr. Maskinparken vidinstitutets verkstad är starkt försliten. Prop.1971:1 BUaga 8 113 tet,som för innevarande budgetår erhöll . för viss ny utrastning,beräknar nu för den fortsatta och avslutande upprustningen ytterligare 98 000kr. Nätetav vattenföringsstationer är helt otillräckligt i till-rinningsområdeoch i . I dessa områden utgör vattenförsörjningen ochvattenföroreningen ett stort problem. har i skrivelse tiU Kungl. Maj:tframhåUit, att det är angeläget att deluckor som föreligger i det hydrologiska underlaget utfylls. Institutethar därför för avsikt att successivt bygga ut stationsnätet och anser, att utbyggnaden under /72bör omfatta sex vattenföringsstationermed dubbelregistrering av vattenstånd, dvs. tolv registrerande peglarjämte instrumenthus för en kostnad av . Dessa peglar måste vidare kompletteras med tolv fasta och tio telefonsvarandepeglar till en kostnad av . Totalt behövs således . Dethar vid vattenståndsmätningar visat sig nödvändigt att i ökad utsträckning utnyttja automatisktregistrerande instrument, bl. a. beroendepå ökade svårigheter att skaffa observatörer. Institutet föreslår nyanskaffning av tolv peglar, som kan stansamätvärdena på hålremsor, vilka sedan direkt kan matas in i endatamaskin. Härför beräknas sammanlagt . Det ökade behovet avvattentäkt har medfört, att grundvatten-tillgångarna blivit otillräckliga. Manhar därför tvingats att tillgripa ytvattenoch även mindre vattendrag. För institutets del föreliggerett länge eftersatt behov av stationer i små vattendrag för att få ett rimligtantal typexempel. Institutet föreslår, att en mätdamm anskaffas till enberäknad kostnad av . Bl.a. med hänsyn till det allt intensivare utnyttjandet av kust- och skärgårdsområdena för fritidsbebyggelse och fritidsändamål ökar kraven på en ändamålsenlig planering av de där förekommande ut släppen av kommunalt och industriellt avloppsvatten. har vidare oljeutsläpp i havet tilldragit sig stort intresse, och önskemål har framförts angående prognoser av oljefläckars rörelse på havet. För att lösa dessa problem krävs en ingåendekännedom om ström- och skiktningsförhållandena i kust- och skärgårdsvatten. Institutet har ge nomfört ett omfattande utvecklingsarbetebeträffande de hydrografiska stationernas uppbyggnad och har hittiUs inrättat en station i vardera gö teborgs- och stockholmstrakterna. För /72 föreslår in stitutet upprättandet av två stationer, som skall placeras i södra gatt och i södra . Vid dessaskall registreras vattenstånd, strömhastighet, strömriktning, vattentemperatur och salthalt. Kostna dema härför beräknas till . Totalt underanslaget föreslås en medelsanvisning av , innebärande en ökning jämfört medinnevarande budgetår om . Prop.1971:1 Bilaga 8 114 Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. JaghemstäUer, att Kungl. att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Nyanskaffning av instrument m. m. för /72 anvisaett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 5 818 000 1970/71Anslag 3 850 000 1971/72 Förslag 4001000 Beräknad ändring 1971/72 Löne- ochprisomräkning m. m. Ienlighet med förslag under institutets anslag till förvaltningskostnaderbör en tjänst som byrådirektör i A 30 dras in och en motsvarande tjänstinrättas inom den aUmänna verksamheten (.