prop · FU0352 · 1971-12-31 00:00:00 — anfört om bibliotekspersonalens behov av en god aUmän ämnesutbUdning,ett brett intresseregisler samt förmåga till god social kontakt lämnas iremissyttrandena ulan erinran. Enligt kanemellertid lång praktisk erfarenhet av biblioteksarbete på assistent- eller bilrädesnivåge en väl så god grund för bibliotekarieutbUdning som allmän ämnesutbUdning.Enligt yrkesutbildningsberedningen finns del anledning att diskutera vadarbetsuppgifterna kräver i fråga om dels grundläggande kunskaper ochfärdigheter, dels specialisering alternativt vidareutbUdning. Enligtberedningen bör man klart skilja meUan grundläggande yrkesutbUdning avbibliotekspersonal och den ämnesutbildning som i många fall men ingalundaalltid kan vara erforderlig eller önskvärd. 4.2.2Utbildningens allmänna uppläggning, behörighet och antagningsförfarande Denföreslagna utbUdningsgången för bibliotekarier har i huvudsak mottagitspositivt. anser det vara praktiskt och framsynt att föreslåen delvis gemensam grundutbUdning för forskningsbibliotek och folkbibliotek.Arbetsmarknadsstyrelsen föreslår emeUertid alt man går ett steg längre mol enenhetlig utbildiung för olika slag av bibliotekspersonal genom att utesluta dengrendelade andra årskursen. De göromål som skUjer en typ av bibUotek frånövriga skuUe kunna läras in genom praktiskt arbete och olika former avfortbildningskurser. pekar på en fördel med en så långt möjUgtgemensam utbildning, nämligen all valel av inriktning på viss typ av bibliotekuppskjuts och kan föregås av orienterande praktik vid olika typer av bibliotek.Även och stad föreslår vissa ändringar somskulle medföra mindre markerad linjeuppdelning. Fleraremissinstanser, bland dem kungl. , anser att de krav påförkunskaper i form av ämnesstudier som utredningen föreslår inte är tillräckUgtomfattande för forsknmgsbibliotekens behov. UtbUdningen av bibliotekarier fördessa bibliotek bör därför göras kortare än tiU förmån för ämnesstudiervid universitet. Vissaremissinstanser godtar i princip utredningens förslag om praklikljänstgöringeninom bibliotekarieulbildningen. På skilda punkter görs dock invändningar,främst rörande praktiktjänstgöringens längd och inplacering i studiegången. Kungl.biblioteket anser alt den föreslagna sammanlagda praktiktiden ärför kort och att viss praktiktjänstgöring om möjligt bör föregå den teoretiskautbUdningen. redovisar goda erfarenheter av mer omfattande praktiktjänstgöringän den som ingått i den hittillsvarande statliga biblioleksulbUdningen. Ävenskolöverstyrelsen finner den föreslagna praktiktiden väl kort men föreslåringen förlängning med tanke på kostnaderna och den sammanlagda studietiden. Mångaremissinstanser föreslår att en praktikperiod läggs före yrkesutbUdningen inleminst för alt de sökande skall ges tillfälle alt pröva sin lust och faUenhetför yrket. Fleraremissinstanser framhåUer att många bibUotek främst av kostnadsskäl men ocksåpå gmnd av personal- och lokalbrist kommer att få stora svårigheter att ta emotpraktikanter. allmänna biblioteksförening föreslår alt den senarepraktikperioden för folk-bibliotekariernas del sprids liU ettstörre antal lämpliga bibliotek, vUket skulle skapa likartade viUkor förbibliotek i skUda delar av landet i konkurrensen om utbUdade bibliotekarier.Även i har denna mening. framhåller all praktiktjänstgöring även bör kunna förläggas tillstörre företagsbiblio- lek.Utredningens förslag atl personal vid praktikbibliolek skaU ha som IjänsteåUggandeatt vara elevhandledare tillstyrks av . Denav utredningen föreslagna ersättningen tUl praktikbibUoteken med . per eleweckabetecknas i många yttranden som otillräckUg. a. , biblioteksnämnd, och Svenskabibliotekariesamfundet bör beloppet bestämmas efter förhandlingar. Flertaletremissinstanser tillstyrker i princip utredningens förslag att minst två årsuniversitetsstudier eUer annan motsvarande eftergymnasial UtbUdning skallfordras för tiUträde tUl den tvååriga yrkesinriktade bibliotekarieutbildningen. I flera yttranden, bl. afrån forskningsbibUotekshåU, hävdas emeUertid att forsknmgsbibUotekariernas ulbUdnuigsbehovinle blir tUlräckUgt väl tiUgodosett i förslaget. utbUdning vid motsvarande minst 80 poäng i fUosofiskgrundexamen jämte utbildning vid bibUolekshögskola i varje faU för kungl,jämte de större forskningsbibUoleken inte meritera tiU högre tjänsterän vad som motsvarar bibliotekarie i lönegrad A 24. De störreforskningsbiblioteken skuUe liU övervägande del få rekrytera bib-liolekariepersonalenbland personer som har högre akademisk eller motsvarande utbildning och egenerfarenhet av forskning. För sådan personal måste en kortare enligt kungl.biblioteket högst ettårig och mer effektiv yrkesutbildning skapas. Många remissinstanser, bl.a. , godtar emellertid utredningens förslag altbegränsa den aUmänna ämnesutbUdningen tUl för alt inom den föreslagnatotala studietiden av den yrkesinriktade utbildningen skaU kunnaförstärkas. Utredningens förslag om att fuUständig grundexamen med en normalstudielidav skall krävas av sökande med annan utbUdning än studier vidfilosofisk fakultet avstyrks av bl. a. universitetskanslersämbetet,och utbildningsutredning. i Kronobergslän efterlyser i Ukhet med en bredare aUmänorien-lerandeämnesutbUdning särskilt för folk- och gymnasiebibliotekarier. Universitetskanslersämbetetinstämmer i atl studier vid fUosofisk fakultet tiUgodoser rimUga kravpå aUmänbildmng för bibliotekarier. Härutöver bör dock personer med viss tidsyrkeserfarenhet vUka uppfyUer eventueUa krav på särskUda förkunskaper varabehöriga alt tas in till fuUständig bibUotekarieutbUdning, vUket bl. a. skuUeöppna möjUgheter för bibliotekspersonal att vidareulbUda sig i yrket.Sistnämnda mening har också bl. a. yrkesutbildningsberedningen, 1968 årsutbildningsutredning och länsstyreben i . EnligtyrkesutbUdningsberedningen bör man för aUmän behörighet för tillträde tUleftergymnasial grundläggande bibliotekarieutbUdning fordra genomgångav gymnasieskola samt för särskUd behörighet kunskaper i samhäUskunskap ochengelska motsvarande lärokurserna i ämnena för social och ekonomisk linje avnuvarande fackskola. Ingen ytterligare ämnesutbUdning bör aUtså krävas före dengmndläggande bibliotekarie-utbildningen. Den ytterligare utbUdning som kanfordras för den tiUtänkta arbetsuppgiften kan läggas efter den yrkesinriktade utbUdningen.Riksrevisionsverket, och indu-striförbimdhar en liknande uppfattmng. Detföreslagna antagningsförfarandet godtas på enstaka punkter av vissaremissinstanser men avvisas i övrigt i huvudsak. Man finner förfarandet svåradministreratoch aUtför komplicerat. DärtUl anmärker bl. a. forskningsbiblioteksrådet atldet skuUe bli kostnadskrävande och tidsödande för de sökande. FöreningenBibliotek i samhälle anser förslaget otiUfredsställande ur jämlikhetssynpunktoch som rättvisande kunskapsbedömning. Fleraremissinstanser föreslår antagningsprocedurer där man tar större hänsyn tiUpraktiska färdigheter. anser sålunda att vidantagningen inte bara den sökandes betygsmeriter från gymnasium bör bedömasutan också hans eventuella meriter från praktiskt arbete, och då såväl frånbiblioteksområdet som från arbetsUvet i övrigt. föreslåratt skall anvisa en tre månaders betald praktik som skallföregå den slutliga antagningen tiU den teoretiska utbUdningen. Förslagetom en s. k. fri kvot får etl positivt mottagande. I flera yttranden förutsättsen generös tUlämpning. a. ochskolöverstyrelsen understryker betydelsen av atl sökande med praktiska meriteroch dokumenterad lämplighet genom den fria kvoten bereds tUlträde tillutbildningen. Utredningensförslag om särskUd utbildningslinje för grundskolebibliotekarierna har möttviss kritik. Många remissinstanser anser alt bibliotekarier vid gmndskolanshögstadium bör erhålla samma utbUdning som föreslagits för gynmasiebibUotekarier. beklagar att frågor rörande utbildningen avbibliotekspersonal utanför bibliotekariekategorin inte blivit tiUfredsställandeutredda. Även och anser att utredningenbehandlat utbUdningsfrågorna för dessa personalgrupper aUtför knapphändigt. Sverigesvetenskapliga specialbiblioteks förening ansluter sig till förslaget att grundutbUdningför forskningsbibUotekens biträdespersonal ges som inomverksutbUdning på olUcaorter vid större forskningsbibliotek. Föreningen anser det angeläget att väl tiUgodogjordbibUoteksulbUdning och väl vitsordad bibUotekstjänstgöring för denna personal skaUge kompetens för fortsatt utbUdning för bibUoteksassistentkarriären. Förslagetom utbildning inom yrkesskolans ram av K 1-personal vid folkbibUotektUlstyrks av bl. a. , som fömtsätter att utbUdningen anordnaspå orter med elt väl utbyggt folkbibUotek och med tillgång på kompetentabibliotekarier som lärare i bibUoteksämnena. stads biblioteksnämnd finnerförslaget svårbedömt då bl. a. inga uppgifter lämnats om utbUdningsbehov eUerkunskapskrav och föreslår fortsatt utredning. TCO anser att utbildningen skaUbygga på den tvååriga kontors- och distributionsUnjen i gymnasieskolan ochvara organiserad som en specialkurs om en termin enUgt den modeU som skolöverstyrelsenföreslagit för sådana kurser. , ,allmänna biblioteksförening och föreslår attutbildningen av K 1-personal anordnas som vidareutbildning vid den föreslagna bibUotekshögskolan.Tekniska litteratursällskapet föreslår för förelagsbibUolekens bilrädespersonalen kortare utbUdningskurs vid och/eller en jämsides medpraktiktjänstgöring löpande korrespondenskurs. 4.2.3Utbildningens organisation och dimensionering Förslagelom en fristående bibUolekshögskola får uttryckligt slöd i elt antal yttranden.Enligt åstadkoms genom utredningens förslag ett rationelltutnyttjande av resursema. Enligt stads biblioteksnämnd är en särskild ulbUdningsanstaltutanför universitetsväsendet önskvärd bl. a. därför alt den kommunalabiblioteksverksamhetens huvudmän genom skolans styrelse ges möjlighet attaktivt och direkt påverka UtbUdningen och för all den föreslagnabibliotekshögskolan skall svara även för utbildningsverksamhet som inte liggerpå högskolenivå. allmänna biblioteksförening framhåUer att man, om utbUdningenförläggs liU något universitet, förlorar den enhetUghet som utredningen ansettvara väsentlig. har liknande synpunkter. Bl.a. TCO och biblioteksnämnden vid anser attbibliotekshögskolan bör höra under universitetskanslersämbetet och inle direktunder Kungl. Helst hade TCO sett all utbildningen kunnat förläggas inomuniversiteten om det inte f. n. varit svårt all inom dessa organisera etlledningsorgan med representanter för avnämare och berörda personalgrupper. Detövervägande antalet remissinstanser avstyrker emellertid utredningens förslagtill yttre organisation och förordar all bibUotekarieutbildningen anknyts tUluniversitetsväsendet antingen som särskUt ämnesområde, i form av enyrkesinriktad studiekurs eller inom ell särskUt institut med anknytning tilluniversitetsväsendet. I många yttranden åberopas den reservation och delsärskilda yttrande som gjorts liU utredningen. 1968års utbildningsutredning, kungl. och universitetskanslersämbetetanser det naturligt alt i avvaktan på lösningen av de övergripandeorganisationsfrågorna söka en provisorisk lösning inom ramen föruniversitetsväsendet. Enligt imiversitetskanslersämbetet skuUe genom en sådananknytning bl. a. kontakten med informalikerutbildmngen underlättas. Vidare skuUeväsentliga administrativa fördelar vinnas om universitetsorganisationensresurser kimde utnyttjas. Ämbetet förordar att bibUoteksutbildningen tUlsvidare organiseras inom ett universitetsanknu-tet institut, lett av en styrelsesom fyUer de funktioner som eljest ankommer på institutionsledning, fakultet eUersektion och utbildningsnämnd. Efter delegation från konsistoriet bör styrelsen i vilken bör ingå företrädare för lärare, studerande och övrig personal vidinstitutet även kunna besluta i förvaltningsfrågor rörande biblioleksulbUdningen.Flera andra remissinstanser, däribland statskontoret och anslutersig till tanken på ett universitetsanknutet institut. Vissaremissinstanser föreslår att bibliotekarieulbUdningen inordnas i universitetsundervisningen,t. ex. som särskilt ämnesområde i tredje avdelningen av utbildningslinje vidfilosofisk fakultet eller som yrkesinriktade studiekurser. Statskontoretlägger fram etl allernaliy som innebär alt grundläggande biblioteksutbildningmeddelas i form av yrkesinriktade studiekurser medan fortsatt specialutbildningbör bedrivas inom etl särskilt institut. I fleraremissyttranden förordas decentralisering av bibliotekarieulbildningen elleråtminstone en successiv geografisk spridning. bör mani första hand inrikta sig på områden där det finns etl stort antal för praktiktjänstgöringlämpade typer av bibliotek. fömtsätter atl biblioteksutbildningkommer till slånd vid alla universitet och även viduniversitetsfilialerna. Endast ett fåtal remissinstanser instämmer helt iutredningens förslag atl förlägga den föreslagna tUlStockholmsområdet. anser att endastStockholm-Uppsalaområdet har del antal bibliotek av olika slag som måste ståtill förfogande för all man skaU kunna bedriva en ändamålsenUg undervisning förelt stort antal elever. , interimsstyrelsenför den medicinska och tekniska utbildnings- och forskningsenheten i Linköpingoch Tekniska litteratursällskapet förordar också lokalisering lUl . ,jämte ett stort antal andra remissinstanser, anser det vara angeläget att manundersöker möjligheterna alt förlägga biblioteksutbildningen till annan ort änStockholm. EnUgt ämbetet uppfyUer flera imiversilelsorter nödvändiga krav påett differentierat biblioteksväsen. Enligt utbildningsutredning bör aUamöjligheter prövas till en förläggning utanför av sådan utbildningsom kan anordnas bara på en eller elt par platser i landet. nadsstyrelsen,byggnadsstyreben samt och anser alt lokaliseringspoliliska synpunkter bör beaktas. Deremissinstanser som yttrat sig i fråga om den föreslagna intagningskapacitetenställer sig med några undantag tveksamma till de gjorda beräkningarna. Manpekar särskilt på de svårigheter som möter vid arbels-marknadsprognoser. Deosäkerhetsfaktorer man därvid framhåller är den snabba utvecklingen i fråga omtekniska hjälpmedel, kommunindelningsreformen, den nya gymnasieskolan och dennya läroplanen för , ökad samordning av inköp och katalogisering,fortsatt utbyggnad av vuxenutbildningen och folkbildningen samt utvecklingenav bibliotekens utåtriktade verksamhet och aUmänkultureUa aktiviteter. 1968 årsutbildningsutredning betonar att om dimensioneringen av utbildningen under denärmaste åren stannar vid den av utredningen föreslagna del är nödvändigt allorganisera utbildningen så alt väsentliga kapacitetsökningar senare kangenomföras utan onödiga svårigheter. Enligt harutredningen inte tagit tillräcklig hänsyn tUl den nuvarande biblioteksskolanshögre intagning och examination den senaste liden eller lill effekten avpågående ralionaliseringsarbete inom biblioteken. godtar utredningens beräkning av utbildningsbehovet men understrykerutredningens påpekande alt det beträffande folkbibUolekarier förligger ellbetydligt större utbUdningsbehov än vad prognosen ger vid handen.Forskningsbiblioteksrådet anser den föreslagna biblioteks-assistenlulbildningenalltför knappt tiUtagen. ÅtskUligaremissinstanser beklagar all frågan om vidareutbUdning och fortbildning i anslulningtiU inte närmare utretts. Enligt dessa remissinstanserborde man redan från början ge utrymme för en omfattande fort- och vidareutbUdning. I ett flertalremissyttranden vänder man sig mot utredningen då den säger sig inte kunnakonstatera att det finns behov av ytterligare befatt-ningslyper på mellannivåinom folkbiblioteken. Utredningens uppfattning stöds av bl.a.skolöverstyrelsen och . Enligt överstyrelsen har under 1960-lalet storarationaliseringsvinster gjorts genom en differentiering av kontorstjänsternaoch en överflyttning av rulinbetonade arbetsuppgifter från bibliotekarier lillkontorspersonal (K 1-personal). Behovetav ulbUdad personal i meUangrader hos folkbiblioteken understryks avforskningsbiblioteksrådet, , , LO, TCO, och Föreningen i samhälle. SamtUgaönskar att utredningen kompletteras på denna punkt. Frågan är enligt Stockholmsstad av stor betydelse både ur eko- nomiskaoch personalpolitiska synpunkter. I andra yttranden sägs behovet av personal idyUka meUantjänster föreUgga vid såväl större folkbibliotek som vid mindre fUialeroch bokbussar. EnUgt TCO bör man utreda om denna meUannivåutbUdningför folkbiblioteken även kan avse deltids- och förbandsbibUotekarier. a. framhåUsalt underlaget för de deltidsanstäUda bibUotekariernas verksamhet förändras ioch med kommimsammanläggningarna. i samhälle synes detsjälvklart atl något radikalt måste göras för ett närmande i arbetssituationenmellan kontors- och bibliolekariepersonalen, vare sig det sker genomupprättande av meUankategorier med möjUgheter till avancemang eUer genom enordentlig satsning på vidareutbUdning av kontorspersonalen. Ävenfrån andra håU riktas kritik mot att utredningen inte lämnat förslag tUl någon s.k. långvägsulbUdning-inom bibUoteksväsendet. TCO, , , och Arbetarnas bildningsförbundföreslår kompletterande utredning på denna punkt. 4.3.1Utvecklingstendenser, arbetsuppgifter och yrkeskrav inom Informatikområdet Deflesta remissinstanser som yttrat sig på denna punkt uttrycker tveksamhet införförslaget alt införa begreppet informatik som ny benämning på områdetinformation och dokumentation. ger utredningens beskrivning av de framtidaarbetsuppgifterna för informatiker en mycket obestämd bild av informalikerns egentiigaarbetsuppgifter och behov av yrkeskunskaper. En liknande uppfattning harSveriges allmänna biblioteksförening och Svenska bibliotekariesamfundet. även Tekniska litteratursällskapet som ombehov av ifrågavarande yrkeskategori inom biblioteksområdet närmast skulleföreligga på de aUra största biblioteken och på informationscentraler medomfattande datorbaserade aktiviteter. Merpositiv stäUer sig biblioteksnämnden vid , som särskUtpåpekar betydelsen av informatiker inom tekniska bibliotek med uppgift attformulera och bearbeta kundkretsens frågor innan dessa vidarebefordras tillcentrala ADB-organ. anser det värdefullt altdet öppnas möjligheter till utbildning i informatik för verkets ingenjörer. 4.3.2Utbildningens uppläggning och dimensionering Ihuvudsak tillstyrks utredningens förslag om utbildning i informalik inom ramenför den grundläggande utbUdningen vid filosofisk fakultet, där den skuUeförläggas lill institutioner för informationsbehandling i form av en altemativstudiekurs inom ämnesområdet informationsbehandling. Beträffandede föreslagna kraven för tUlträde tiU utbUdningen framhåller bl. a.universitetskanslersämbetet liksom vikten avalt utbUdningen öppnas för sökande inom ramen för försöksverksamheten medvidgat tUlträde tUI högre studier. Utredningens förslag omalt det för tillträde till utbildningen skulle krävas baskunskaper om minst 80poäng vid vissa angivna allmänna utbildningsUnjer vid filosofisk fakultet harmött visst motstånd vid remissbehandlingen. vid tekniskahögskolan i och biblioteksnämnden vid tekniska högskolaföreslår alt den som genomgått årskurs 12 vid teknisk högskola bör beredasmöjlighet atl gå över till informalikerulbUdningen. Enligt Ingenjörsvetenskapsakademienvore det rimligt atl gymnasieingenjörerna,. som har elt års längreutbildningstid än övriga gymnasieutbildade, får tillgodoräkna sig 40 poäng vidantagning till bibliotekarie- eller informatikerutbildning. Även TCO framhålleralt utredningens förslag är för snävt mol t. ex. ingenjörer och ekonomer medgymnasieutbildning. finner det inte motiverat atltillträde skall medges endasl för studerande från de utbUdningslinjer somutredningen angett. Denföreslagna utbUdningsgången har i stort sett lämnats utan erinran bland remissinstansema. Ivissa yttranden framhålls önskvärdheten av att spärr kan undvikas vidantagningen tiU informalikerulbUdningen. En viss kvot för t. ex. civilingenjöreroch andra speciella yrkeskategorier kan dock enligt universitetskanslersämbetetbehöva komma i fråga. Mångaremissinstanser ställer sig tveksamma eller avvisande tiU förslaget omproportionell fördelning av utbildningsplatserna efler de studerandesämnesinriktning liksom tiU förslaget alt den proportionella platsfördelningenmellan olika ämnesinriktningar skall avgöras beroende påarbetsmarknadsläget och tiUgängliga praktikuppgifler. Utredningensförslag alt informalikerulbUdningen vid starten lokaliseras till den föruniversitetet och tekniska högskolan i vSlockholm gemensamma institutionen förinformationsbehandling godtas eller lämnas utan erinran av dem som yttrat sigi frågan, däribland statskontoret. Man understryker dock del önskvärda i altutbildning i informatUc efter hand sprids tUl övriga universitetsorter. EnUgt byggnadsstyrebenär det möjligt att bereda plats för en första informätikkurs vid universiteteti för etl 50-lal studerande . Arbetsmarknadsstyrelsenhar ingen invändning mot utredningens beräkningar av personalbehovet inomområdet information och dokumentation. anser måste utforma informalikerulbUdningen med viss försiktighet med hänsyntill prognosernas osäkerhet. Enligt förefallerutredningen ha överdimensionerat behovet av informatiker. Däremot kommer enligtförbundels bedömning bibliotekarier med omfattande kunskaper i dokumentationalt behövas i allt större utsträckning. Tekniska litteratursällskapet harliknande synpunkter. 4.4.1 Utvecklingstendenser,arbetsuppgifter och yrkeskrav på arkivområdet Utredningensbeskrivning av arbetsuppgifter och utbildningskrav för arkivpersonal betecknasi flera remissyttranden såsom väl utformad och genomarbetad. Enligtyrkesutbildningsberedningen bör dock utvecklingen på arkivområdet bidra tillatt närma de båda personalkategorierna arkivarie och arkivassislent tillvarandra vilket bör påverka synen på utbildningsprogrammen. De remissinstansersom yttrat sig om utbildnings-kraven delar i huvudsak utredningens uppfattning. ,andra arkivmyndigheter och de övriga remissinstanser som yttrat sig i frågan äri huvudsak positiva till den föreslagna uppläggningen av arkivutbildningen.Förslaget hälsas med tillfredsställelse av bl. a. molbakgrunden av de senaste decenniernas förändringar på arkivområdet. Enligtstaden har dock utredningen alllför knapphändigt behandlat utbildningen avkontorister och bilrädespersonal liksom frågan om en eventuell ny mellankategori.Enligt stads arkivkontor och TCO hade en närmare analys av utbUdningsbehovetför arkivarbelare varit önskvärd. har utredningen inte tagit tiUräcklig hänsyn tiU atldet redovisade utbildningsbehovet av arkivpersonal till ungefär två tredjedelarUgger inom den privata sektorn. Mångaremissinstanser har aiman uppfattning än utredningen när det gäUer förkunskapskravför arkivkurserna. I stället för kravet på fullbordad fUosofie kandidatexamenföre tiUträde till utbildningen av arkivarier föreslåruniversitetskanslersämbetet, och 7968 årsutbildningsutredning att studiekursen om en termin för arkivarier skall kunnatillgodoräknas som 20 poäng i fUosofie kandidatexa- men.Även statskontoret ifrågasätter del av utredningen föreslagna kravet. Däremotanser stads arkivkontor atl en arkivkurs som är avseddatt komplettera den akademiska utbildningen inte kan motivera en ytterligarereducering av de akademiska studiernas omfång. föreslår attomfattningen av utbUdningen i ämnet historia höjs från 40 till 60 poäng. Imotsatt riktning föreslår universitetskanslersämbetet (med reservation avriksbibliotekarien ) all kravet på 40 poäng i historia slopas. måste det anses angeläget att man tUl arkivverksamhet kan rekryterapersoner med annan utbUdning än humanistisk. utbildningsutredning harsamma uppfattning. och industriförbundönskar all liU utbildningen skall kunna antas även universitetsutbildade med inriktningpå informatik.