prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Även allmännaförsäkringskassa anser att utredningen något överbetonar framför alltden medicinska delen av personalvården. och allmänna försäkringskassa understryker behovet avresurser för annan social verksamhet än denutredningen ansett böra tillgodoses. nämnersom exempel på detta område förplägnad, stöd till bostadsanskaffning och vissaförmåner i övrigt. menar att vissa möjligheter bör finnas attäven ekonomiskt hjälpa en anställd med t. ex. ett lån och en avbetalningsplan. anser att en befattning förskyddsingenjör bör inrättas vid den centralaenheten inom personalvårdsorganet. SF har den bestämde uppfattningenatt tjänster bör inrättas för experter på tekniskt arbetarskydd ocharbetshygien inom den centrala enheten. 1969 årspersonalvårdsutredning har i sitt nu avgivna betänkande lämnat förslag tUl nyorganisation för personalvårdsverksamheten inom statsförvaltningen. Förslaget innebär bl. a. att nuvarandestatens personalvårdsnämnd och statensomplaceringsnämnd slås ihop tiU en myndighet och får en central enhetoch en regional organisation. Verksamheten avsesi princip bli rådgivande. Råd och anvisningar med generell giltighet fömtsattsbli normerande för hela statsförvaltningen. Statiig myndighet med mer än 7 000anställda bör enligt utredningen ha hela sin personalvård utom sjukvårdenanknuten till myndigheten. Detav utredningen angivna allmänna målet för personalvårdsverk- 1971:1 Bilaga 9 64 samheten sammanfaller i huvudsak med vad ()1959 rekommenderat beträffande företagshälsovård. Utredningen delar upppersonjilvårdsområdet i en teknisk, en medicinsk och en social del. Med den tekniska delenavser utredningen arbetshygien, ergonomi (bioteknologi) samt skydd motolycksfall. Utredningen understryker vikten av att myndigheter som skaffar ochutrustar lokaler beaktar arbetarskyddssynpunkter och att ett centraltpersonalvårdsorgan får resurser för samrådsverksamhet i dessa frågor. Till den medicinska delen avpersonalvården räknar utredningen förebyggande hälsovård i form av.läkarundersökning vid nyanställning och övrig hälsokontroll samt sjukvård. Bland exempel påverksamhet inom den sociala delen av personalvården nämner utredningenpersonlig rådgivning till anställda, stöd åt partiellt arbetsföra, medverkanvid omplacering av övertalig personal ochrådgivning till arbetsledning. För dessa uppgifter behövs enligt utredningenbl. a. personalkonsulenter med social utbildning. Utredningen understryker att ansvaret fören väl genomförd o m-placeringsver k samhet och för åtgärder till stöd för departiellt arbetsföra vilar på varje enskild myndighet. Det bör vara naturligtatt personalkonsulent på ett tidigt stadium får delta i planeringen av organisationsförändringarför att i görUg mån undanröja negativa konsekvenser för de anställda.Utredrdngen förordar vidare att de omplaceringsuppgifter som statenspersonalvårdsnämnd och statens omplaceringsnämnd svarar för sammanförs tillden föreslagna nya organisationen. lag delar personalvårdsutredningensuppfattning att huvudparten av allpersonalvård bör utövas i samband med personalledning och övrig personaladministration.Personaladministrationens olika delar är vidare ömsesidigt beroende av varandraoch i stora stycken överlappande. Detta förhållande måste självfallet beaktasnär man bedömer personalvårdsutredningens olika förslag. Samma uppfattning harframförts av flera av remissinstanserna. a. påtalar statensomplaceringsnämnd som av utredningen föreslås ingå i samma organisation att dess uppgifter främst Ugger inom det område av personaladministrativ verksamhet som brukarbetecknas som personaladministrativ planering. Arbetet medutvecklingen av den statliga personaladministrationen bedrivs inom flera organ och utredningar.Bl. a. uppdrog Kungl. Maj:t genom beslut åt statskontoretatt se över hela den statiigapersonaladministrationen. UtveckUngsarbete inom det personaladministrativafältet bedrivs också inom bl. a. statens omplacerings- Prop.1971:1 Bilaga 9 65 nämnd,statens personalvårdsnämnd, statens personalutbUdningsnämnd och försvaretspersonalnämnd. Med hänsyn bl. a. till vad jag tidigaresagt om det nära sambandet meUan olika delarinom personaladministrationen bör en av de grundläggande principernaför det fortsatta uppbyggnads- och utvecklingsarbetet på detpersonaladministrativa området enligt min uppfattning vara att befintUgaresurser samordnas och koncentreras. Utbyggnaden av enpersonaladministrativ organisation bör ske stegvis och anpassas tUlutvecklingstakten inom olika delar av personaladmmist-rationen och denövriga administrationen inom statsförvaltningen. Organisationen måste också efter hand smidigtkunna anpassas till ändrade arbetsuppgifter och metoder. I likhet med personalvårdsutredningen ochflertalet remissinstanser anser jag en organisatorisk sammanslagning avverksamheten inom statens personalvårdsnämnd och statens omplaceringsnämndvara väl motiverad. och statens omplaceringsnämnd bör därför sammanföras till enny central myndighet statens persona1 n ä m n d (SPN). SPN bör enligt min mening få uppgifter inom området personaladministrativ planeringinbegripet omplaceringsverksamhet,personaUiälsovård samt personalsocial verksamhet. SPN:s verksamhet bör i princip omfattasamtiiga anställda inom den egentligastatsförvaltningen. Den verksamhet som statens personalvårdsnämnd f. n.bedriver för vissa anstäUda inom statsunderstödd verksamhet bör tUls vidarefortsätta i avvaktan på överläggningar i dessa frågor med bl. a. och . Vad gäller fördelningen av ansvaretmellan SPN och myndigheterna bör denprincipen gälla, att myndigheterna inom ramen för genereUa bestämmelserhar ansvaret för att de interna personalfrågorna löses på bästa sätt genom olika personaladministrativainsatser, t. ex. utbildningsåtgärder, rekryteringsstimulerande åtgärderoch personalsocial verksamhet vare sig antalet anställda ligger över en vissgräns eller ej. Beträffande myndigheternas utnyttjande av läkarresurser återkommerjag se- Jag övergår härefter till frågan om . SPN:s ledning bör enligt min mening utövas av en styrelse ochunder denna av en chef som tillika bör vara ledamot av styrelsen. Styrelsen börfömtom av chefen bestå av högst åtta av Kungl. Maj:t förordnade ledamöter.Vissa av ledamöterna bör företräda de statsanställdas huvudorganisationer. SPN bör centralt organiseras på en enhetför samordning av regional verksamhet och en för intern administration samt iövrigt de enheter som behövs för personaladministrativ planering inbegripetomplacering, personalhälsovård samt personalsocial verksamhet. 5 1971.1 saml. 1971:1 BUaga 9 66 enhetenbör i första hand ha samordnande uppgifter men bör dessutom i vissa fall kunnautfärda riktiinjer för den personaladministrativa verksamheten. I nämnden bör ingå en regionalorganisation. Den regionala verksamhetenbör främst koncentreras: på verkställande och servicegivande uppgiftermot såväl myndigheter som enskilda anställda. Dessutom bör den regionala organisationen samordnapersonaladministrativ planering. Detta ger möjlighet till atteffekti\'are utnyttja regionens samlade resurser bl. a. när det gäller attomplacera personal och att utnyttja resurser för statsanställdas sjuk- ochhälsovård. Vad gäller vissautvecklings- ocii utredningsfrågor, t. ex. vidareutveckling av den personaladministrativaplaneringen, förutsätter jag ett nära samarbetemed statskontorets översyn av den statiiga personaladministrationen. Nästa budgetår bör ett nytt regionkontorinrättas utöver personalvårdsnämndens nuvarande fältorganisation, som tillsvidare i stort bibehålls i sin nuvarande form. Med hänsyn till dearbetsinsatser som utbyggnaden av den centrala enheten kräver bör dettaregionkontor inrättas först . Del är väsentligt attverksamheten inom detta regionkontor noggrant följs upp för att underlag skallkunna erhållas för senare organisatoriska ställningstaganden. För chefen för nämnden bör inrättas enordinarie tjänst med beteckningen p. Vidare bör inrättas extra ordinarietjänster för chefsläkare samt för cheferna för enheterna för den internaadministrationen och för samordning av den regionala verksamheten. Den nuvarande personalen uppgår förpersonalvårdsnämndens del tUl 40 anställdaoch för omplaceringsnämndens del tUl 7 anställda. På grund av denutbyggnad av verksamheten som tUlkomsten av den nya nämnden innebär bör detnuvarande antalet anställda utökas med 19. lag beräknar därför medel tilltjänster för följande personal förutom för de nämnda 5förtroendeläkare, 39 handläggande tjänstemän, 2 sjuksköterskor och 16 biträden.Jag avser att ge uppdrag att förhandla om anställnings- ocharbetsvillkor för personalen i nämnden. Medelsbehovetför /72 beräknar jag till . (130 000) Viss försöksverksamhet med bl. 1971:1 Bilaga 9 67 Vidberäkningen har jag utgått från följande fördelning på utgiftsslag m. m. Jag övergårhärefter till att redovisa min syn på vissa av utredningens förslag som inte i detta sammanhangfordrar beslut av . I likhet medpersonalvärdsutredningen och flera av remissinstansema anser jag att entillfredsställande lösning av sekretessfrågorna är av väsentiig betydelse förmånga av de frågor som personalvårdsutredningen behandlat. Som utredningenframhållit utreds frågor om offenflighet och sekretess av offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén. I likhet medpersonalvårdsutredningen anser jag att utredning om allmän hälsokontroll måstetillmätas stor betydelse för frågan om hälsokontroller inomstatsförvaltningen. Det är enligt min meningangeläget att hela den förebyggande hälsovården inom statsförvaltningenägnas stort intresse och fortlöpande anpassas till de krav som arbetsförhållandenaställer och kan väntas ställa. När det gäller att förebygga ohälsa av olika slag är självfallet också frågor som rör teknisktarbetarskydd, ergonomi och arbetshygien i hög grad angelägna. Enligt min mening bör en viss fortsattförsöksverksamhet inom området för förebyggande hälsovård som även innefattarhälsokontroll bedrivas inom ramen för SPN:s verksamhet. Vad gäller frågor som rör arbetarskydd,ergonomi och arbetshygien bör viss sakkunskap tillföras SPN. Strävan böremellertid inte vara att täckamyndigheternas hela servicebehov härigenom. SPN bör gemensamt med arbetarskyddsstyrelsen undersökamöjligheterna till ett utvidgat utnyttjandeav den statliga yrkesinspektionen för en effektivisering av statsförvaltningensarbetarskyddsverksamhet. När det gäller frågan om sjukvård för destatsanställda anser jag i likhet med detstora flertalet remissinstaner att det nuvarande anvisningslä-karsystemett. v. bör bibehållas. En väsentligförbättring och effektivisering av organisationen för de statsanställdas fria sjukvård bör ocksåsuccessivt kunna ernås i och med att den regionala samordningsverksamheten inomSPN byggs ut. Även andra former för sjukvård än utnyttjande av anvisningsläkarebör prövas av SPN t. ex. möjligheterna till samgående med kommuner och enskildaföretag inom ramen för särskilda hälsocentraler. Inledningsvis angav jag principen om attmyndigheterna inom ramen för de generella direktiv som fastställs har ansvaretför att de interna personalfrågorna löses på bästa sätt. Med hänsyn tillnödvändigheten av en noggrann och samordnadplanering av såväl volym som former för statsförvaltningens utnyttjande av tillgängliga sjukvårdsresurser samtinte minst mot bakgrund av denrådande läkarbristen måste emeUertid vissa inskränkningar göras imyndigheternas handlingsfrihet i detta avseende. Myndighet som avser attutöka sitt utnyttjande av läkare skall därför en- ligtmin mening åläggas att i varje särskUt fall göra framställning till Kungl.Maj:t. Sådan framställning skall föregås av samråd med SPN för att allamöjligheter till samordning inom regionen skall kunna tas tillvara. Den del avpersonalhälsovården som främst syftar till en rehabilitering av en genom olika handikapp förloradarbetsförmåga måste ur såväl humanitärasom ekonomiska aspekter tUlmätas stor betydelse. Enligt min uppfattningär det emellertid inte rationellt att staten i sin roll som arbetsgivare f. n.själv bygger ut resurser för t. ex. arbetsprövning utan i stället replierar påfrämst statens arbetsklinik. Detta synsätt delas av såväl personalvårdsutredningen som de i sammanhanget främst berörda remissinstansernaarbetsmarknadsstjTelsen, och statens ar-betskUnik. Omplaceringsverksamheten och denpersonaladministrativa planeringen bör spela en viktig roll i den nya nämndensverksamhet. För att en tUlräckligt effektivuppsättning instrument för omplacering skall kunna åstadkommas bör ävenfinansieringsfrågorna och de administrativa frågorna i samband med ekonomiskastödåtgärder ses över och förslag till generella riktlinjer utarbetas. När det gäller den personalsocialaverksamheten kommer som per-sonalvårdsutredningenockså påpekar vissa olikheter i inriktning och organisation även fortsättningsvisatt bestå beroende på skillnader i bl. a. myndigheternas verksamhet,storlek och organisatoriska struktur. Behovet av närmare kontakt mellan denpersonalsociala verksamhet som bedrivs avmyndigheterna och den som bedrivs genom personalnämndens försorg börtäckas genom att SPN regelbundet bedriver konferens- och kontaktverksamhet förde tjänstemän på myndigheterna som handhar personalsociala frågor. I samband medutbyggnaden av den statliga organisationen för de personalpolitiska och personaladministrativafrågorna bör de administrativa formerna för effektivast möjligaresursutnyttjande prövas. I detta sammanhang bör även de nuvarandefinansieringsformerna granskas. Ur såvälföretagsekonomiska som samhällsekonomiska aspekter bör självfallet ävende administrativa konstnaderna för t. ex. omplacering och omskolning beaktasnär man bedömer effekterna av rationaliseringar. Jag delar i princippersonalvårdsutredningens uppfattning att läkarundersökning vid nyanställning bör utformas så att resultaten kan bidratUl bästa möjliga placering av deansitällda. måste beaktas de möjligheter tUI modifieringar av arbijtskrav och arbetsmiljö som kan underlättaplacering. Föratt dessa syften skall kunna uppnås krävs att metoder utvecklas 1971:1 BUaga 9 69 för systematisk analys av arbetsplatsens fysiska,psykiska och mUjömäs-sigakrav. Med tanke på den allt snabbare föränderligheten i arbetsuppgifternasinnehåU är det nödvändigt att dessa analyser främst inriktas mot gmndläggandeoch speciellt riskfyllda faktorer. Jag anser vidare att de tekniska frågornai samband med nyanställningsundersökningar, dessas omfattning och innehåll,när de skall utföras osv. bör utredas.Speciellt bör beaktas att nyanställningsundersökningarna bör kunnautgöra en del av den förebyggande personalhälsovården, bl. a. genom att ge den anstäUde indikationer på behov avvidare hälsokontroller. Personalvårdsutredningenföreslår att gällande bestämmelser om bl. a. anställningsvillkor för partielltarbetsföra inom statsförvaltningen omarbetas.Jag delar utredningens uppfattning. Under åberopande av det anförda hemstäUerjag, att Kungl. 1) godkänna de av mig förordade riktlinjernaför organisation av den personaladministrativa verksamheten, 2) godkänna att en central myndighet,statens personalnämnd, med de uppgifter som jag har angett, inrättas den 1 juli1971, 3) bemyndiga Kungl.Maj:t att vid statens personalnämnd inrätta en ordinarie tjänst medbeteckningen p för verkschefen och extra ordinarie tjänster för chefsläkaren, chefen för samordning avden regionala verksamheten samt chefen förden interna administrationen, 4) till för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 9 70 1969/70 Utgift 179 059 666 1970/71 Anslag 186542 000 1971/72 Förslag 196 800 000 har som huvuduppgift attdebitera, uppbära och redovisa tull samt vissa andra skatter och avgifter.Verket utövar vidare uppsikt över trafiken till och från utlandet och fullgöri samband därmed vissa kontroll- och övervakningsupjpgifter. Den centrala ledningen av tullverketutövas av generaltullstyrelsen. Chef förverket är en generaltuUciirektör. Inom styrelsen finns två avdelningar,en driftavdelning och en tulltaxeringsavdelning. Inom driftavdelningen finnsett planeringssekretariat samt två byråer, personal-och driftbyrån och bevakningsbyritn. TuUtaxeringsavdelningen omfattar tvåbyråer, tariffbyrån och revisionsbyrån. Vidare finns inom styrelsen ytterligaretvå byråer, kanslibyrån och ekonomibyrån. Därjämte har verket hand omoljebekämpningen tUl sjöss och i kustvatten. Tullstaten bestårav lokaltullförvaltningen, och gränsbevakningen. omfattar trecentraltullkammare och 50 tullkammare samt tullstationer och tullexpeditioner.Centraltullkamrarna och tullkamrarna är distrikttullanstalter och haröverinseende över var sitt tulldistrikt. För är kusternaindelade i fyra kustdistrikt. Trakterna vid landgränsen är på motsvarande sättindelade i fyra gränsdistrikt. Beräknad ändring 1971/72 Exkl. kammarskrivarelever under utbUdning. Beräknad ändring 1971/72 Avlöningar tUl tjänstemän hos (115 000) Drift och underhåU av + 13 299 000 + 10 258 000 Pris- ochlöneomräkning m. m. Personal- ochdriftbyrån och planeringssekretariatet behöver förstärkas med vardera entjänst för byrådirektör för att bl. a. möjliggöra ökade rekryterings-, utbildnings- och rationaliseringsinsatser. Vidarebör bevakningsbyrån tillföras ytterligare en tjänst för kusttullmästareför arbete i samband med oljebekämpning. (+ .) Revisionsbyrånsstatistiska sektion har fått vidgade arbetsuppgifter i samband med centralisering av redovisningen och uppbörden i tullverket.Arbetsbelastningen har vidare ökat som en följd av stegringen av importen. Sektionenbör därför förstärkas med en byrådirektörstjänst, två assistenttjänster,sexton biträdestjänster och en expeditionsvaktstjänst (4- . På grund av ändradetrafikförhållanden och ökad arbetsbelastningbehöver tullstaten tUlföras tjänster för sju tullöverkontrollörer, en tullmästareoch två biträden (4- . Som förstärkning avden operativa verksamheten vid de fyra kustdistriktchefsexpeditionerna bör varoch en av dessa tillföras tjänster för entuUöverkontroUör och en kusttullmästare (4- . På grund avflygtrafikens ökning och tUlkomsten av en ny an-komsthaU, främst avsedd förchartertrafUc, måste bevakningssektionen vid tullkammaren i förstärkas.Följande tjänster behövs, näm- Prop.1971:1 BUaga 9 72 ligentvå tjänster för tullöverkontrollörer, sex tjänster för tullmästare och trettiotjänster för tulluppsyningsmän (+ . Den rådande bristenpå tulltaxeringsutbUdade tjänstemän nödvändiggör att arbetsuppgifter som ej krävertuUtaxeringsutbUdning i största möjliga utsträckning förs över på annanpersonal. Styrelsen föreslår att tjänster för tjugo assistenter och tiokvalificerade biträden inrättas, varvid anslaget kan minskas med medelmotsvarande kostnaderna för trettio kammarskrivare ( . Förarbetsledning vid lokalbevakningen behövs ytterligare tretton tullmästartjänster (+ . tUlförsnästa budgetår en ny tullkryssare. För att denna och vissa tulljakter skallkunna utnyttjas ekonomiskt krävs dubbla besättningar så att fartygen kanbemiannas i skift. På grund härav behövs ytterligare elvakusttullmästartjänster (4- . Tillkomstenav nya godsterminaler och ökade insatser inom den smugglingsbekämpande verksamheten medförett ytterligare behov av femton assistenttjänster. Vidare bör kustdistriktenoch gränsbevakningen förstärkas med fyra resp. t\'å assistenttjänster. (+ .) ArbetstidsförkortningentiU följd av arbetstidsavtalet och den aUmänna arbetstidslagen innebär ettarbetstidsbortfall som svarar mot 160 bevakningstjänstemän. Styrelsen räknarmed att kunna begränsa personalökningengenom att minska tullkontrolltidens längd vid tullanstalterna och genomett fortsatt rationaliseringsarbete. Bevaknings-resursema behöver dockförstärkas kraftigt under nästa budgetår. Styrelsen har på enskilda punkterföreslagit att medel beräknas för ytterligare89 bevakningstjänstemän. Dessa har i huvudsak redovisats i det föregående.Hämtöver begär styrelsen en resursförstärkning tUl en kostnad av , vilket motsvarar 65 årsarbetskrafter. Utgifterna förlokalkostnader ökar till följd av ökat lokalinnehav m. m. Under anslagspostenExpenser räknar styrelsen med ökade utgifter för bl. a. inventarieanskaffningoch telefon (+ . Med hänsyn till bl.a. avgången av taxeringsutbildad personal och tUl det förväntade behovet avsådan personal till följd av trafikutvecklingen behöverutbildningsverksamheten inom utökas (+ . Medelsbehovet iövrigt under anslaget beräknas öka med . Expansionen i utrikeshandeln och denökade trafiken har ställt stora krav på resurser.Genom ett intensivt rationaliseringsarbetehar ökningiin av verkets personal begränsats. o. m. kunnat minskas. Prop.1971:1 Bilaga 9 73 dernahar bestått i bl. a. att ett centralt uppbördsförfarande genomförts,godshanteringen och godsvården ändrats och en övergång till stickprovsmetodikgenomförts i fråga om bevakningen. EFTA-tullfriheten och gränstuUsamarbetet har också minskat personalbehovet. Denfortsatta ökningen av utrikeshandeln och trafiken medför enligt ettstörre personalbehov för nästa budgetår. Vidare leder arbetstidsförkortningentill att personalstyrkan måste förstärkas. föreslår för nästabudgetår en ökning av bevakningspersonalen med 154 tjänster och en ökning avpersonalen i övrigt vid tullstaten med 15 tjänster. Vidare behöver styrelsensresurser för bl. a. det centraliserade uppbördsförfarandet förstärkas. Föregen del vill jag understryka framförda uppfattning omnödvändigheten av ett fortsatt rationaliseringsarbete så att anspråken på nypersonal kan begränsas. Jag är inte främmande för att detta kan kräva ganskalångtgående ingrepp i nuvarande organisation och arbetsrutiner. För nästabudgetår anser jag dock med hänsyn till de av angivna faktorerna attdet är ofrånkomligt med en väsentlig förstärkning av verkets resurser. Minaförslag i det följande innebär bl. a. en förstärkning av tullens resurser,förutom för arbetet med det centraliserade uppbördsförfarandet ochtaxeringsarbetet, i syfte att möjliggöraspecieUt inriktade insatser för att hålla effektiviteten i verkets .bevakningsarbetepå en godtagbar nivå. Jag övergår härefter tUl att redovisa minaställningstaganden till tullverketsförslag på de enskilda punkterna. Styrelsens resurser för det centraUserade uppbördsförfarandet måste ökas medhänsyn till arbetsbelastningen. Det är vidare angeläget att förstärkastyrelsens rationaliserings-, utbildnings- och rekryteringsfunktioner.Jag biträder därför verkets förslag i dessa hänseenden (2, 3). Jag räknar vidaremedel för nya tjänster m. m. i huvudsakligöverensstämmelse med verkets förslag under punkterna 4, 7 och 8.Tullverkets kustdistrikt bör förstärkas med de begärda tjänsterna förkusttullmästare och antalet tjänster för kusttullmästare i övrigt utökas medtio för att verkets fartyg skall kunna utnyttjas effektivt (5, 9). Eftersom dennya ankomsthallen vid inte beräknas bli färdig under nästa budgetår,räknar jag inte medel för den begärda utökningen av bevakningspersonalen där.Organisationen vid bör dock tillföras två tjänster för överkontrollör(6). I övrigt räknar jag medel för ytterligare tio assistenttjänster ochtrettio tjänster som tuU-, kust- eller gränsuppsyningsman (10, 11). Med hänvisning till sammanställningenhemställer jag, att Kungl. att till Tullverket:Förvaltningskostnader för /72 anvisa ett förslagsanslag av . : Anskaffning av viss materiel 1969/70 Utgift 1940 874 Reservation 1970/71 Anslag 2 265 000 1971/72 Förslag 3 100 000 Från anslaget bestrids utgifter för anskaffningav fortskaffnings- och radiomateriel m. m. 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Mindre motorbåtar,motorfordon 1 895 000 250 000 120 000 + 1 735 000 + 325000 + 100 000 2 265 000 + 2 160 000 + 635 000+ 120 000 + 80 000 554 OOCi kr. Styrelsen föreslår ienlighet med en inom styrelsen upprättad båtmaterielplan att medel anvisas föranskaffning av en tullkryssare (2 milj. och två tulljakter (1,1 milj.kr. Förersättningsanskaffning av mindre motorbåtar beräknas . och för övrigbåt- oc:h fordonsanskaffning . Medelsbehovet förfortlöpande ersättning och komplettering av radiomateriel m. m. beräknas tiU211 .