prop · FU03164 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om bestämning av volym och vikt, m. m.;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. UnderHans Maj:ts Min allernådigste Konungs och frånvaro: Ipropositionen föreslås en lag om bestämning av volym och vikt i stället förnuvarande lag om mått och vikt. Den föreslagna lagen syftar främst till atttillgodose konsumenternas behov av skydd mot oriktig mätning och vägning. Färdigförpackadevaror föreslås bli kontrollerade genom stickprovsundersökningar av offentligmyndighet. Vågar och volymmätningsredskap som används i detaljhandeln vid uppmätningav andra varor än sådana som säljs i färdigförpackat skick skall som varajusterade. I livsmedelsbutiker skall vidare finnas särskilda justerade vågarför köparens kontroll av varor. Mätning och vägning på andra områden än idetaljhandeln behöver enligt förslaget inte ske med justerade redskap.Möjlighet tUl justering eller annan bestämning av redskapen skall dock finnas.För redskap som används i offentlig verksamhet föreslås att bestämmelser omjustering i mån av behov meddelas i administrativ ordning. Lagenom bestämning av volym och vikt föreslås träda i kraft den 1 juli 1973.Ledningen av justeringsväsendet och de uppgifter som ankommer på avdelningenför mått och vikt hos mynt- och justeringsverket föreslås bli överförda tillstatens provningsanstalt . 1 1971.1 saml. Lagom bestämning av volym och vikt 1 §Denna lag äger tUlämpning på yrkesmässig handel med vara som säljes efter volym eller vikt eller som är märkt med uppgift om sådan kvantitet. Medfärdigförpackad vara förstås i denna lag vara som utan samband medöverlämnande tiU konsument inneslutits i förpackning, avsedd att brytas förstav konsumenten. Medjusterat redskap avses i denna lag redskap som undersökts och godkänts avmyndighet samt försetts med bevis därom. Bestämmelser om justering meddelas avKonungen eller myndighet som Konungen bestämmer. 2 § Riktigheten av volym- eller viktuppgift på färdigförpackadvara kontrolleras genom stickprovsundersökning. Sådan undersökning göres avmyndighet, som Konungen bestämmer, och får företagas hos tUlverkare, importör,förpackare, grossist och detaljhandlare. 3 § Säljes i detaljhandeln vara efter volym ellervikt på annat sätt än som avses i 2 §, skall justerat redskap användas.Redskapet skall därvid användas så att kunden utan svårighet kan avläsamätningsresultatet. 4 § I lokal för detaljhandel av livsmedel skallaffärsinnehavaren tUlhandahålla kunderna en särskild, justerad våg för den vägningsom kunderna vill företaga. Sådan våg skall ha ett för ändamålet lämpligtutförande och vara uppställd på en för kunderna lätt tillgänglig plats. 5 § Tillsyn över efterlevnaden av 3 och 4 §§ utövasav myndighet som Konungen bestämmer. 6 § För undersökning enligt 2 § eller tillsyn enligt5 § äger tillsynsmyndigheten tillträde tUl område eller lokal, där varaförpackas, förvaras eller säljes eller där mätningsredskap är uppställt. Denhos vilken undersökning eller tillsyn sker är skyldig att därvid lämnaerforderligt biträde. 7 § Förpackare ellerimportör som uppsåtligen eller av grov oaktsam het utbjuder tUl försäljning färdigförpackad vara med oriktig volym- eller viktuppgift dömes tUl böter, om ej gärningen är belagd med straff i . Densom uppsåtUgen bryter mot 3 eller 4 § eller underlåter att fullgöra vad somåligger honom enligt 6 § dömes tUl böter. Harflera medverkat tUl gärning som avses i första stycket, äger 23 kap. 4 och 5 §§brottsbalken motsvarande tillämpning. 8 §Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer får medge undantag från 3 eller 4 §. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1973, då lagen (1934: 162) om mått och vikt skallupphöra att gälla. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Krotiprinsen-Regenfeni statsrådet på . Närvarande:Statsministem , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om ny lagstiftning om mått och vikt ochanför. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tiUkal-lade jag sakkunnigamed uppdrag att se över gällande lagstiftning om metrologiska enheter m. m. Desakkunniga, som antagit namnet utredningen (Fi 1963: 34) om meti:oIogiskaenheter ()i, lade i delbetänkandet (SOU 1965: 5) Måttenheter fram förslagtill författningar om måttenheter. Betänkandet, som remissbehandlades, har intelett till lagstiftning. Iett slutiigt betänkande (SOU 1971:18) Mått och vikt föreslår utredningen en nylagstiftning om mått och vikt samt vissa organisatoriska ändringar avjusteringsväsendet och den metrologiska verksamheten i övrigt. Betänkandetinnehåller förslag till en ny lag om mått och vikt. Lagförslaget torde få fogastill statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , försvaretsforskningsanstalt, , luftfartsverket, statskontoret, mynt- ochjusteringsverket (MJV), generaltullstyrelsen, uni-versitetskanslers'ämbetet,, statens jordbruksn'ämnd, kommerskollegium,(), konsumentombudsmannen (KO), statens pris- ochkartellnämnd (SPK), (konsumentinstitutet),lantmäteristyrelsen, rikets allmänna kartverk, statens provningsanstalt,förenade fabriksverken. svenska delegation, länsstyrelserna iUppsala, , , och , och , , Vefenskapsakade- 'Ledamöter justitiekanslern , ordförande, departementsrådet och hovrättsrådet . mien.Ingenjörsvetenskapsakademien, för fysik. Svenska landstingsförbtmdet.Svenska arbetsgivareföreningen () gemensamt med och (SAF m. fl.). Föreningen av mått och vikt. och Samhälle, (), i (LO), (), . , , akademikers centralorganisation (), , hantverks- och industriorganisation (SHIO), , , ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Särskildayttranden har vidare avgetts av , statens planverk,för radiovetenskap. Svenska teknologföreningen.Svenska elektriska kommissionen. ochSveriges handelsagenters förbund. MJVhar överlämnat särskilt yttrande av föreståndaren för verkets avdelning förmått och vikt. Universitetskanslersämbetethar överVämnat yttranden av matema-tisk-naturvetenskapliga fakulteterna viduniversiteten i , , , och , tekniskafakulteterna vid i , tekniska högskolan i samtChalmers tekniska högskola. Kommerskollegiumhar överlämnat yttranden från handelskamrarnas nänmd, handelskammaren iGöteborg, och , , samt ochVästerbottens läns handelskammare. och samt Skåneshandelskammare har avgett gemensamt yttrande (i det följande benämnt Skåneshandelskammare m. ), till vUket handelskamrarnas nänmd, handelskammareoch handelskammaren i anslutit sig. Vidremissvaren från några av länsstyrelserna har vidare fogats yttranden frånvederbörande länspolischef, länsveterinär, hemkonsulent och priskontor.Länsstyrelsen i HaUands Tän har därjämte överlämnat yttranden frånkommunstyrelsen i och . Yttrandenhar slutligen överlänmats, av SHIO från Rörlednings-firmornas riksorganisation,av från Svenska mejeriernas riksförening och samt av TCO från (), Statstj'änstemannaförbundet och Svenska industritjänstemannaförbun-det. 2.1Författningar med bestämmelser om mått och vikt Degrandläggande bestämmelserna om mått och vikt finns i lagen (1934: 162) om måttoch vikt (LMV). I lagen anges måttenheter för användning i ochuppställs allmänna regler för mätning och kontroll av de mätnings- och vägningsredskapsom används i handeln. TillämpningsföreskriftertiU LMV finns i kungörelsen (1935:158) om befrielse från justeringsplikt förvissa mätnings- och vägningsredskap (befrielsekungörelsen), kungörelsen(1934:364) angående de mätnings- och vägningsredskap, som må justeras, m. (justeringskungörelsen) samt kungörelsen (1934:367) med vissa bestämmelserangående mätning och vägning. Justeringsförfarandetregleras i instruktioner för MJV och för statens justerare av mått och viktsamt i taxebestämmelser. Härutöverfinns författningar där mätning på specieUa områden behandlas, bl. a.skeppsmätning och virkesmätning. Ilivsmedelslagen (1971: 511) finns bestämmelser om nettovikt och nettovolym vidmärkning av livsmedel. Förde närmare bestämmelsema har redogjorts i betänkandet Mått och vikt (s. 1826).I det följande ges en sammanfattning av de viktigare reglerna. LMVomfattar mätning av längd, yta, rymd och vikt (massa). Måtten är baserade påmetersystemet med metern och kilogrammet som grundenheter för längd resp.massa. I lagen anges metern och kilogrammet vara representerade av deinternationella prototyperna för metern och kilogrammet vilka sanktionerats avAllmänna konferensen för mått och vikt i och förvaras avinternationella byrån för mått och vikt i Sévres. De kopior av dessa prototypersom överlämnats till skall enligt lagen som riksprototyper tjäna tillyttersta efterrättelse för bestämning av enheterna längd, yta, rymd och vikt.Riksprototyperna förvaras hos MJV. Utom riksprototyperna skall vidare finnas huvudlikaremed högsta vitsord för bestämning av enheterna, om inte Kungl. Maj:t förordnaratt riksprototyperna skall användas. 1 LMV anges vidare de ur metern härleddaenheterna för yta och rymd, nämligen kvadratmetern och kubikmetern samt den urkilogrammet härledda enheten för rymd, dvs. Decimala Över- och underenhetertill grundenheterna och de härledda enheterna anges och bestäms till storlekeni LMV. 2.1.2 Kontrollav mätnings- och vägningsredskap Ommätning eller vägning företas för att ligga till grund för beräknande avekonomiskt anspråk efter mått eller vikt får enligt LMV inte användas andramätnings- eller vägningsredskap än sådana som justerats i för denanvändning det är fråga om. Förbudet gäller mätning och vägning på allmänt tillgängUgförsäljningsplats, i statlig verksamhet eller i yrkesmässig handel ellerrörelse. Justerade redskap behöver dock inte användas vid mätning som sker i rymdmärktförvarings-eller transportredskap, i vUket varan förvaras eller levereras, ochinte beUer vid den mätning som sker genom att varan förpackas i sedvanligtemballage. Vidare undantas redskap, som används vid beräkning avavlöningsförmåner i förhållande till storleken av arbetsprodukten, under föratsättningatt justerade redskap finns att tillgå för kontroll. YtterUgare imdantag frånjusteringskravet får enligt LMV medges av Kungl. för bestämda slag avrörelse, handel med besfämda slag av varor och mätning med bestämda slag avredskap. Med stöd av denna dispensregel har i befrielsekungörelsen föreskrivitsatt åtskilliga redskap och apparater får anv'ändas ojusterade, bl. a. gas- ochvattenmätare, taxametrar, vissa lantmäteriredskap, vissa redskap inom trävaruhandeln,mätband för skeppsmätning, ytmätningsredskap inom läder- och skinnhandeln,redskap som är inrättade enbart efter andra än metriska mått- och viktenheteroch som används uteslutande vid handel med utlandet, vissa band- och vagnvågarsamt elektroniska vågar. En dd av dispenserna har meddelats under viUkor bl. a.att justerade kontrollredskap finns att tillgå vid mätning. Den som säljer varor eftermått och vikt på allmänt tillgänglig försäljningsplats är enligt LMV skyldigse till att justerade mätnings- och vägningsredskap finns att tillgå. Ocksåfrån denna regel har Kungl. Maj:t meddelat dispenser, bl. a. i beslut den 23oktober 1959 för mejeriförpackad mjölk. 2.1.3 Justeringoch efterföljande kontroll av redskap Ijusteringskungörelsen ges närmare föreskrifter om vilka redskap som fårjusteras, hur de skall vara beskaffade och vilken noggrannhet de skall ha.Redskapen indelas i allmänna redskap, som får användas i samtliga fall då enUgtLMV justerat redskap skall användas, och särskilda redskap, som endast fåranvändas på det s'ätt och de vUlkor som anges då redskapet godkänns tilljustering. Justering av ett redskap får ske endast om redskapets avvikelsefrån det rätta faller inom de felgränser, som faststäUts för redskapet(remedier). I kungörelsen finns en förteckning av de längd-, yt- och rymdmätningsredskap,vikter och vågar som kan justeras som aUmänna redskap. TiUåtna remedier vidny- och omjustering anges. I kungörelsen upptas vidare de olika slag avsärskilda redskap som får justeras samt deras använd- MJV har enligt kungörelsen rätt att som särskilt redskap ytterUgarejustera bestämda slag av redskap, vilka är avsedda att tillgodose särskildabehov. Sådan justering har förekommit i betydande omfattning, bl. a. i fråga omgenomströmningsm'ätare för oljor och bensin. Justeringav mätnings- och vägningsredskap är enligt LMV en åtgärd av myndighetvarigenom redskapet undersöks och godkänns samt stämplas med justeringstecken.Justering kan vara antingen nyjuste-ring dvs. justering av ojusterat redskapeller av justerat redskap som reparerats efteråt eller omjustering. För attkunna justeras skall mätnings- och vägningsredskap vara inrättade enbart efterde i LMV angivna enheterna och dessutom uppfylla övriga fordringar, somuppställts av Kungl. Maj:t eller MJV. Undantagna från denna regel är enligtbefrielsekungörelsen bl. a. vissa redskap som är inrättade både efter svenskaoch utländska enheter och som används uteslutande vid export inompappersindustrin samt inom järn- och stålmanufaktur. Dessa redskap får justerasi fråga om de svenska enheterna. Omjusteringskall enligt LMV ske av längdmått och av övriga redskap medundantag av vågar . För vågar är ingen periodisk omjusteringspliktföreskriven. Den som önskar kan emellertid få våg omjusterad. Besfämmelsernaom omjustering får ändras i vissa hänseenden av Kungl. Maj:t eller MJV. Ibefrielsekungörelsen föreskrivs sålunda att omjusteringspUkten tills vidareinte skall gälla för mätningsredskap som är helt tillverkade av glas, porslineller liknande material. Vikter under ett decigram samt vissa lantmäteriskaloroch kontrollstänger är också undantagna från omjusteringsplikt. Medstöd av bestämmelse i justeringskungörelsen har MJV vidare föreskrivit årlig omjusteringav vissa mätningsredskap som i betydande omfattning används inom handel ochindustri, t. ex. bensinmätare, prismärkningsvågar och längdmätningsapparaterför textilier. Förvågar har som nämnts inte föreskrivits periodisk omjusteringsplikt. Ikungörelsen (1934: 367) med vissa bestämmelser om mätning och vägningföreskrivs emellertid att justerade vikter skall finnas att tillgå för kontrollav andra vågar än Ukarmad våg, besman och pyn-dare. I samband med av riksdagengodkända riktlinjer för omorganisation av justeringsväsendet (prop. 1948: 190,SU 1948: 136, rskr 1948: 296) har statens justerare vid mynt- ochjusteringsverket ålagts viss skyldighet att inspektera handelsvågar. Genomdenna våginspektion är vågar som används i butiker, på postanstalter ochjärnvägsstationer föremål för en viss efterkontroll. Tillsynöver att justeringsföreskrifterna efterlevs utövas enligt justeringskungörelsenav MJV, statens justerare och poUsmyndighet. MJV och justerarna har rätt attinspektera redskap på allmänt tillgängliga försäljningsplatseroch på platser där tull-, post- eller fraktavgifter bestäms efter mått eUervikt. I fabriker och lagerlokaler m. m., där justerade redskap skall anv'ändas,t. ex. vid emballering i konsumentförpackningar, har myndigheterna däremotinte formell inspektionsrätt. skall enligt kungörelsen bl. a.en gång se till att justerade redskap hålls tillgängliga på allmänförsäljningsplats enUgt särskilda föreskrifter i LMV. I LMVstadgas straff för övertr'ädelse av bestämmelsema om användning av justeratredskap, tillhandahållande av sådant redskap och förbud mot användning av vissaredskap som undergått förändring. Enligtlivsmedelslagen (1971:511) skall färdigförpackat livsmedel dvs. Uvsmedel somutan samband med överlämnande till konsument inneslutits iförpackning, avsedd att brytas först av konsumenten vara m'ärkt bl. a. medlivsmedlets nettovikt eller nettovolym vid förpackningstillfället. 2.2El-, gas- och vattenmätare ni. LMV:stillämpningsområde är som tidigare angetts begränsat till m'åtning av Tängd,yta, rymd och vikt. Mätning av andra storheter, som tid, temperatur, elektriskenergi, ljusstyrka m. m. har inte reglerats i lag. Justeringsplikten omfattardärför inte bl. a. elmätare och mätare av telesamtal. Vissa mätare har vidaregenom särskilda bestämmelser i befrielsekungörelsen undantagits frånjusteringsskyldighet. Så är som n'ämnts fallet med gas- och vattenm'ätare samttaxametrar. Visskontroll av mätning, som sker genom apparater hos konsumenter vid distributionav elektricitet, vatten och gas, förekommer emellertid. Leverantörföretagen,som vanligen drivs i regi, gör interna kontroller, i allmänhet avdistributörens egen personal. Krav på särskUd kontroll av elm'ätare framfördesi mot. 1962:11: 622. Motionen föranledde dock ingen åtgärd (ABU1962: 44, prot. 1962:1: 20 s. 157 och 1962: II: 21 s.91). Antalsamtalsmarkeringar vid telesamtal mäts av och ligger till grund föravgiftsberäkningen. Samtalsmätarna är uppsatta på telefonstationerna och d'ärigenomi och för sig utanför abonnentens kontroll. På begäran av abonnent kanemellertid samtalsmätare uppsättas även i abonnentens bostad. Möjlighet finnsockså att inkoppla särskUd utrustning s. k. trafikavläsare för kontroll avatt samtalsmätare fungerar. Taxametrarkontrolleras av Aktiebolaget i samband med den rämplighetsbesiktningav taxibilar som sker innan bilarna tas i bruk. Motbakgrund av den s. k. meterkonventionen , ratificerad av den 12augusti 1875 (SFS 1875: 104), arbetar ett flertal organ för det metriskasystemets utbredning och förbättring, bl. Allmänna konferensen för mått ochvikt. Somtidigare nämnts (se under 2.1.1) anges i LMV två grundenheter, nämligen meternför längd och kilogrammet för massa. Defi-nitionema av enhetema är i lagenknutna till de internationella prototyper som faststäUdes av för mått och vikt. Lagens meterdefinition är emellertid numeraföråldrad. Den internationella definitionen på metern är efter beslut av 1960års konferens en fysikalisk bestämning i ljusvåglängder. representerasalltjämt av den internationella kilogramprototypen. för mått och vikt fastställde vid konferenser åren 1954 och 1960ett internationellt måttsystem, benämnt "d'Unités",förkortat "SI". Systemet är baserat på de internationellt antagna grundenhetemameter för längd, kilogram för massa, sekund för tid, ampere för elektriskström. för temperatur och för ljusstyrka. En sjunde grundenhet,mol för materiemängd, har fastställts av Allmänna konferensen under hösten1971. Grundenhetema och därav härledda enheter är Sl-enheter. Systemet omfattarSl-enheterna och multipelenheter av dessa. för legal metrologi (OIML), som huvudsakligen syftar tUl attåstadkomma enhetliga regler inom medlemsstaterna för de redskap som omfattasav de olika staternas justeringsområden, har Sl-systemet som utgångspunkt försitt arbete. antog en rekommendation angående gemensamtinförande av Sl-systemet (nr 12/1971). I denna rekommenderas regeringarna förde nordiska länderna att i samarbete genomföra nödvändiga ändringar i ochkomplettering av gäUande lagstiftning i syfte att vid en och samma tidpunktunder 1970-talets första hälft införa måttenheter enligt Sl-systemet i denordiska länderna samt att i samband därmed också överväga förutsättningarnaför ett vidgat nordiskt samarbete i frågor som anknyter till Sl-systemets införande.Rekommendationen är föremål för samråd mellan regeringarna. 3 Mått- och viktkontroUen Idetaljhandeln dominerade ännu in den försäljningsform sominnebar att varumängden mättes upp i butiken i köparens 'Uttrycket "mätning" används i det följande både för uppmätning och uppväg-ning,där inte annat särskUt anges eller framgår av sammanhanget. närvaro.Parterna kunde därför under förutsättning att redskapet var tillförlitligt tillsammans bestämma den riktiga varumängden. Om vikten av ett emballage intevar utan betydelse kunde köparen se till att den avräknades vid uppvägningen.Redskapens riktighet säkerställdes genom justeringen. Successivt skeddeemellertid en övergång till den handelsform som sedermera kommit att heltprägla detaljhandeln, nämligen förs'äljning av förpackningar som före förs'äljnings-tillfälletiordningställts i fabrik, förpackningscentral, lagerlokal eller utrymmen bakombutiksdisken. Ännu vid tillkomsten av lag såldes ett förhållandevislitet varusortiment bl. a. produkter från kvarnindustrin, socker, smör,kakao, kaffe och öl i färdigförpackat skick. Den nutidaförsäljningen av livsmedel sker enligt UME:s uppskattning till ikonsumentförpackning. Många andra dagligvaror säljs på samma sätt, bl. a.rengöringsmedel, hygieniska preparat och färger. Allmänhetens inköp avdagligvaror uppgår till avsevärda belopp. beräknar att omsättningen fördetaljhandeln översteg . Av genomsnittsfamiljens totalakonsumtion beräknas kostnaden för livsmedel uppgå tUl . framhåller atthandelns struktur utvecklas mot allt större butiker som varuhus, storasjälvbetjäningsaffärer och stormarknader, medan antalet butiker minskar, främstgenom nedläggning av mindre detaljhandelsföretag. Också inom partihandeln,påpekas det, sker en utveckling mot färre och större enheter. Varuhante-ringen rationaliseras genom långtgåendemekanisering, som medger snabbare lastning och lossning av större varumängder.Tekniskt sett har emellertid mätningen av bulkvaror i handeln mellan företaginte undergått någon större förändring. Inom främst grav- och cementindustrinhar dock tillkommit en ny metod för mätning av större kvantiteter bulkvaror,nämligen kontinuerlig vägning på mekaniska eller elektroniska bandvågar. Idessa speciella fall har tillämpningen av de nuvarande justeringsbestämmelsernamedfört särskUda problem. Mot bakgrand av den strakturomvandlinginom handeln som redan skett och som kan väntas fortsätta finner att detkonsumentskydd som kontrollsystemet i LMV erbjuder inte är tiUfredsställande.Också på andra mätningsområden fyller LMV numera inte den funktion som avsågsvid lagstiftningens tillkomst. Bristerna i kontroUsystemet är enligt särskUtframträdande n'är det gäller mätning av varor som säljs i detaljhandeln. Somnämnts (se avsnitt 2.1) skall enligt LMV redskap för mätning och vägning avyta, längd, volym resp. vikt i princip vara justerade. Ipraktiken är emellertid huvudsakligen vikt- och volymredskap underkastadejusteringsplikten, medan ytmätningsredskapen som regel endast använda inomläder- och skinnhandeln är befriade från justeringskontroll. Sådan befrielsegäller också för längdmätningsredskap på skilda verksamhetsområden, bl. a. vägmätare,vissa lantmäteriredskap, redskap för skeppsmätning och virkesmätningsredskapsom används inom trävaruhandeln. I detaljhandeln används justerade längdmätningsredskapvid uppmätning av textilvaror och virke. Längdmätningen i detaljhandeln skervanligen inte så noggrant. påpekar att en noggrannhet som motsvarar remediema vilka vanligen är som regel är omöjlig att uppnå i dendagliga verksamheten. Särskilt gäller detta elastiska varor, t. ex. textilier.I regel tillämpas också enligt handelsbruk ett visst övermått. UMEfinner att den nuvarande dispensen från justeringskravet för ytmätningsredskap,vilka endast förekommer i speciella sammanhang i detaljhandeln, inte synes hamedfört någon olägenhet. Inte heller finns det som regel behov av mera exaktmätning av en varas längd inom detaljhandelsledet. EnligtUME:s bedömande behövs inte offentlig kontroll av detaljhandelns yt- och längdmätningsredskap.Obligatorisk justering bör därför kunna begränsas tUl att avse redskap somanvänds för mätning av vikt och volym. räknar emellertid med att de som nuanvänder obligatoriskt justerade längdmätningsredskap i fortsättningen i inteobetydlig omfattning kommer att frivUligt låta justera sina redskap. Det övervägande antaletdagligvaror i detaljhandeln säljs numera i färdigförpackat skick. Vid maskinellförpackning skall enligt huvudregeln i LMV mätningsapparater, som används för tUlverkningav konsumentförpackningar, vara justerade.