prop · FU03106 · 1971-12-31 00:00:00 — Förvaltaren skall på lämpligt sätt underrättahyresgästerna om alt fastigheten ställts under förvallning och om vem som ärförvaltare samt om beslut att förvaltningen förlänges eller upphör. Han skallofördröjligen undersöka fastighetens inleckningsförhåUan-den och underrättaborgenär, som har panträtt i fastigheten och som är känd, om förvaltningen. Förvaltaren skall för varje kalenderårinom en månad från årets utgång lämna skriftlig redovisning tillfastighetsägaren för sin förvaltning. När han frånträder sill uppdrag, skallredovisning för den gångna delen av kalenderåret lämnas inom en månad från detuppdraget upphörde. Till redovisning skall fogas berättelse med sammanfattandeuppgifter om vidtagna och planerade åtgärder samt om fastighetens skick. Ifråga om arbeten som avses i 6 § lämnas särskUd berättelse inom en månad fråndet arbetena slutfördes. av handlingar som avses iförsta stycket sändes lill hyres-näranden och hälsovårdsnämnden. Vill fastighetsägaren klandra redovisad förvaltning, skaU han frän del han mottog redovisningen instämma förvaltaren lill domstol som avses i 3 kap. 72 § första stycket första punkten lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom. Vill fastighetsägaren klandra redovisadförvaltning, skall han inom elt är från del han mottog redovisningen insläraraaförvalla-ren lill den fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Beslut att faslighet skall ställas under förvallning samtbeslut om förlängnmg eller upphörande av förvaltning sändes genast lill inskrivningsdomarenför anteckning i fastighetsboken eller loraträtlsbo-ken. Beslut atl faslighet skall ställas under förvaltning samlbeslut om förlängning eller upphörande av förvallning sändes genast lill inskrivningsmyndighetenför anteckning i faslighelsboken eller toraträttsboken. I fråga om förfarandet vid hyresnämnden finnsbestämmelser i lagen (1968: 349) om hyresnämnder. I fråga om förfarandet vid hyresnämnden finnsbestämmelser i lagen (1970:998) om arrendenämnder och hyresnämnder. Mol hyresnämnds slutliga beslut iärende enligt denna lag eller beslut enligl 14 § andra styckel får lalan förasgenom besvär. Mol annat beslut av nämnden får talan föras endast i samband medlalan mol slutligt beslut. Besvärstiden är såvitt gäller beslut varigenom nämndenavvisat ansökan eller avskrivit ärende och i annat fall två veckorfrån det all klaganden fick del av beslutet. Talan föres hos domstol som avses i 3 kap. 72 § förstastycket första punkten lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom.Besvären inges lill domstolen. Talan föres hos domstol som avses i 11 § tredje stycket.Besvären inges till dorastolen. I besvärsmål skall part kallas all muntligen höras vidunderrätten, om ej sådant hörande saknar betydelse för utredningen. I övrigtäger i fråga ora handläggningen vid underrätten 52 kap. 2, 3 och 512 §§rältegångsbalken raotsvarande tillämpning. Bestämmelse som avser hovrättgäller därvid i stället underrätten. Mot underrättens beslut i anledning avbesvär över beslut, varigenom hyresnämnd avvisat ansökan eller avskrivitärende, får talan ej föras. I besvärsmål skall part kallas atl muntligen höras vidfastighetsdomstolen, om ej sådant hörande saknar betydelse för utredningen. Iövrigl äger i fråga om handläggningen vid fastighetsdomstolen 52 kap. 2, 3 och512 §§ motsvarande tillämpning. Bestämraelse som avserhovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen. Mol fastighetsdomstolensbeslut i anledning av besvär över beslut, varigenom hyresnämnd avvisat ansökaneller avskrivit ärende, får talan ej föras. Denna lag träder i kraft . Mål som vid ikraftträdandet äranhängigt hos domstol handlägges enligt äldre bestäraraelser. Lagom ändring i lagen (1970: 989) om införande av Härigenomförordnas, alt 7 och 15 §§ lagen (1970: 989) om införande avfastighelsbildningslagen skall ha nedan angivna lydelse. Mål eller ärende, som är anhängigt hosägodelningsrätten vid faslig-helsbildningslagens ikraftträdande, prövas avfastighetsdomstolen. Detsamma gäller sådant besvärsmål enligt 5 kap. lagen(1917: 269) om fastighetsbildning i stad som vid ikraftträdandet är anhängigthos eller hos den som fått förordnande med slöd av 21 § i sammakapitel. Första stycket första punkten gäller ej mål ivilket huvudförhandling har påbörjats vid ikraftträdandet. Sådant målhandlägges enligl äldre bestämmelser. Servitutavseende skogsfång eller bete får upphävas genom fastighetsreglering, även omsådana omständigheter som anges i 7 kap. 4 § fastighelsbildningslagen ejföreligger. Servitutavseende skogsfång eller bete får upphävas genom fastighetsreglering, även omsådana omständigheter som avses i 7 kap. 5 § fastighelsbildningslagen ejföreligger. Lag om ändring i jordabalken Härigenom förordnas, all 8 kap. 32 §, 12 kap. 71 § saml 13kap. 23 och 24 §§ jordabalken skall ha nedan angivna lydelse. Arrendetvist som ej enligl 30 § ankommer på arrendenämndsprövning skall, om icke Konungen bestämmer annat, upptagas av denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Även klandertalansom avses i 31 § och ärende enligt 9 kap. 24 § upplages av denna domstol. Arrendetvist som ej enligt 30 § ankomraer påarrendenärands prövning skall upplagas av den fastighetsdomstol inom vars områdefastighelen är belägen. Även klandertalan som avses i 31 § och ärende enligl 9kap. 24 § upptages av denna domstol. Tvist som efler motarrendenämnds beslut är anhängig vid domstol får återförvisas till nämnden. Hyreslvist som ej enligl 69 § ankomraer på hyresnämnds prövning och ej heller rör kollektivavtal skall upplagas av den faslighets-dorastol inom vars område fasligheten är belägen. Klandertalan som avses i 70 § upplages, om den rör kollektivavtal, av arbetsdomstolen och i annat fall av dorastol sora närants. Hyreslvist som ej enligl 69 § ankomraerpå hyresnämnds prövning och ej heller rör kollektivavtal skall, om ickeKonungen bestämmer annat, upplagas av den faslig-hetsdomstol inom vars områdefastigheten är belägen. Klandertalan som avses i 70 § upptages, om den rörkollektivavtal, av arbetsdomstolen och i annat fall av domstol sora nyssnämnts. Fastighetsdomstol skall i hyresmålbestå av ordföranden och den andre lagfarne ledamoten samt tre nämndemän. Tvist som efler molhyresnämnds beslut är anhängig Aid domstol får återförvisas lill nämnden. Mål angående omprövning eller jämkning av avgäld, klanderav uppsägning eller bestämmande av lösesuraraa upplages av expropriationsdomstol. Mål angående oraprövning eller järakning av avgäld,av uppsägning eller bestäraraande av lösesuraraa upplages av fastighetsdomstol. Angående rättegången i mål som avses i 23 § gäller itillämphga delar belämmelserna om expropriation i allmänhet. Rör tvisten frågasom kan inverka på den räll som tiUkoraraer innehavare av panträtt ellerrättighet som är inskriven, är rätten ej bunden av parts yrkande eUermedgivande. I mål angående bestämmande av lösesuraraa skallfastighetsägaren vidkännas på ömse sidor uppkomna rättegångskostnader vid expropriationsdomstolen,i den mån ej annat föranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ . Beträffandeskyldigheten atl svara för kostnad i högre rält gäller raed lill-lärapning iövrigt av 18 kap. , alt fastighetsägaren, ora ej annatföranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ samma balk, alltid själv skall vidkännas såvälsina egna kostnader som kostnad som åsamkas motpart genora att fastighetsägarenfullföljt talan. I mål angående bestäraraande av lösesuraraa skallfastighetsägaren vidkännas på ömse sidor uppkomna rättegångskostnader vidfastighetsdomstolen, i den mån ej annat föranledes av 18 kap. 6 och 8 §§rättegångsbalken. Beträffande skyldigheten atl svara för kostnad i högre rättgäller med lillärapning i övrigt av 18 kap. rältegångsbalken, altfastighetsägaren, om ej annat föranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ samma balk,aUtid själv skall vidkännas såväl sina egna kostnader som kostnad som åsamkasmotpart genora all fastighetsägaren fullföljt lalan. Lag om ändring i lagen (1970: 995) om införande av nyajordabalken Härigenora förordnas, atl 4 och 52§§ lagen (1970: 995) om införande av nya jordabalken skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Sådan lösningsrätt avseende ofri Sådanlösningsrätt avseende ofri tomt istad, som följer av 4 kap. 6 tomt i stad, som följer av 4 kap. 6 § äldre jordabalken jämförd med § äldre jordabalken jämförd raed förordningen (1875: 42 s. 9) an- förordningen (1875:42 s. 9) an gående upphörande av hembuds- gående upphörande av hembuds skyldighel, skall fortfarande lill- skyldighet, skall fortfarande till komma markens ägare. I fråga om komma markens ägare. Talan om anteckning i faslighelsboken an- utövande av lösningsrätten väckes gående talan om utövande av lös- genom ansökan om stämning till ningsrätten äger 19 kap. 20 § fastighetsdomstol. I fråga ora an- försla och andra styckena nya bal- teckning i fastighetsboken an- ken motsvarande tillämpning. gåendetalan som sagls äger 19 kap. 20 § första och andra styckena nya balkenmotsvarande lill-lämpning. Är mål om utövande av lösningsrättanhängigt hos domstol vid nya balkens ikraftträdande handlägges målet enligtäldre bestämmelser. I fråga om rättighet i eller lillförmån för tomträtt, som upplåtits före nya balkens ikraftträdande, gäller 13kap. 7 § nya balken raed iakttagande i tillärapliga delar av bestäraraelsernai denna lag. Även i övrigt gäller 13 kap. 7 § nya balken på angivet sätt, om 4kap. lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom i dess lydelseenligl lagen (1953: 415) angående ändring i nämnda lag är tillämpligt påtomträtten. Bestämmelserna i 13 kap. 26 § nyabalken äger tUlärapning även beträffande toratrält, som upplåtits före balkensikraftträdande. Delsamma gäller bestämmelserna i 13 kap. 21 och 25 §§ nyabalken, såvitt angår tomträtt på vilken 4 kap. lagen (1907: 36 s. 1) omnyttjanderätt lill fast egendom i dess förut angivna lydelse är tillämpligt. Är mål angående tomträtt som enligläldre bestämmelser skall upptagas av expropriationsdomstol anhängigt hos sådandomstol vid nya balkens ikraftträdande, prövas det av fastiglielsdomslol, om huvudförhandlingej påbörjats vid ikraftträdandet. Lagom ändring i bostadsrättslagen ( : ) Härigenomförordnas, att 77 § bostadsrällslagen ( ) skall ha Nuvarandelydelse' Föreslagen lydelse Tvist med anledning av upplå- Tvist medanledning av upplå telse av nyttjanderätt enligt 1 § telse av nyttjanderätt enligt 1 § (bostadsrältstvist) som ej ankom- (bostadsrältstvist) som ej ankom mer på hyresnämnds prövning mer på hyresnämnds prövning skall, om ej Konungen bestämmer skall upptagas av den fastighels- annat, upplagas av den fastighets- domstol inom vars område faslig- domstol inom vars område faslig- heten är belägen. Delsamma gäller helen är belägen. Detsamma gäller i fråga om lalan enligl 76 §. i fråga om talan enUgt 76 §. Besvärenligl 76 § andra stycket skall inges lill domstolen. Tvist sora efter klandermol hyresnämnds beslut är anhängig vid domstol får återförvisas lill nämnden. 'Lydelse enligt prop. 1971: 12. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , ,, , . Chefen för ,statsrådet , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter frågor om provisoriska ändringar i vattenlagens prövningssystem samlom fastighetsdomstolarnas kompetensområde m. m. och anför. Med stöd av Kungl. Maj:lsbemyndigande tillkallades sakkunniga med uppdrag alt seöver vallenlagen (1918: 523) (VL). De sakkunnigai har antagit namnetvattenlagsuiredningen. Utredningens uppdrag omfattar enligt direktiven (Ju1969: 58) en allmän översyn av VL med huvudvikten lagd på de delar av lagen somhar samband med samhällsplaneringen i storl. Enligl direktiven talar vägandeskäl för atl den vatlenrältsliga tUlslåndsprövningen överflyttas frän domstolarlill adrainistraliva organ. Som främsta alternativ bör övervägas atl förläggaprövningen av större, raera principiella eller riksvikliga frågor till ellcentralt organ och övrig prövning lill länsstyrelserna eller vissa av dem. Somlämpligt centralt prövningsorgan anvisas koncessionsnäran-den för raUjöskydd.Ersättningsfrågorna bör även i fortsättningen handläggas av dorastol ochutredningen bör överväga all förlägga denna prövning lill fastighetsdorastol.I direktiven anförs vidare all de sakkunniga om möjligt bör lägga fram elldelbetänkande i de organisatoriska frågorna. Utredningen avläranade i augusti1970 delbelänkandet (SOU 1970: 40) Revision av vallenlagen. Provisoriskaändringar i prövningssystemet. I betänkandet föreslås i avvaktan på en meragenomgripande re- ,ordförande, överinspektören , direktören !,överdirektören , redaktören, ledamoten av ,direktören och distriktslantmätaren, ledamoten av BoTuresson. formav VL alt Kungl. Maj:ls prövningsrätt i valtenmålen utvidgas och allvattendomstolarna på visst sätt inordnas i den nya lingsrällsorganisalionen.Betänkandet innehåller förslag till lagar om ändring i VL, lagen (1962: 627)ora vissa ålgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m. m. ochstatstjänstemannalagen (1965: 274) samt utkast tiU vattenrätts-kungörelse.Förslaget till lag om ändring i VL lorde få fogas lill stalsrådsprotokollel idella ärende som bilaga 1. Efler remiss har yttranden över betänkandet avgeltsav vattenöverdomstolen, (), kamraarkoUegiet, slalskonloret, lantbruksslyrelsen, ,, koncessionsnäranden för miljöskydd, statens planverk,, länsstyrelserna i , , Göteborgsoch , , , , Västerbollens ochNorrbollens län, domslolsverksulredningen, Landsbygdens Folk, , , Näringslivels Byggnadsdelegalion, . , Föreningen (), ,. () ochSveriges Akademikers (). Vattenöverdomstolen harbifogat yttranden frän samtliga vattendomstolar. Länsstyrelserna har bifogatyttranden från fiskeriintendenterna i Mellersta, Nedre norra och Övre norradistrikten, länsarbetsnäranden i , länsarkitekterna iStockholms, , , och ,naturvårdsrådet i Norrbollens län, länsorgan förvatlenkraflfrågor, Norrbollens länsorgan för vallenkraflsfrågor samtNorrbottens läns landsting. Yttranden i ärendet har dessutora inkoramit frånNorrlands Nalurvärn och . Utredningens förslag beträffande vattendomstolarnahar visst samband med andra frågor om domstolsorganisationen i mål rörandefast egendom. För handläggningen av vissa sådana mål har genom lagen (1969:246) om fastighetsdomstol (FDL) inrättats fastighetsdomstolar. Dessa har f. n.all pröva raål enligl mUjöskyddslagen (1969: 387) och skall fr. o. ra. den 1januari 1972 handlägga även mål enligl den nya fastighetsbildningslagen (1970:988) (FBL) saral arrende- och hyrestvister enligt den nya jordabalken (JB).Inom justiliedepartemenlet har upprättats en promemoria (Ds Ju 1970: 27) omfaslighelsdomslolarnas korapelensoraråde och lokalisering ra. Iproraeraorian föreslås att faslighets-domstolarna helt skall överta deuppgifter som ankoramer på ägodelningsrätterna och expropriationsdomstolarnasaral alt dessutom vissa typer av mål som prövas av allmän underrätt skallöverflyttas tUl fastighetsdomstol. Vidare behandlas frågor omfastighetsdomstols samman- sättningoch domförhet saml om faslighelsdomslolarnas lokalisering och domkretsar.Promemorian innehåller förslag lill lagar om ändring i FDL, VL, lagen (1917:189) om expropriation (ExL), lagen (1933: 269) ora ägofred, lagen (1942:350) omfornminnen, byggnadslagen (1947: 385), lagen (1949: 658) om inlösen i vissa faUav rätt lUl gruva m. m., lagen (1960:690) om byggnadsminnen, naturvårdslagen(1964: 822), jordförvärvslagen (1965: 290), jordhävdslagen (1969: 698), lagen(1970: 246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighel, JB och lagen (1970: 995)om införande av nya jordabalken (JP). Förslagel tiU lag om ändring i FDL tordefå fogas lill statsrådsprotokollet i detla ärende som bilaga 2. Yttranden över promemorian har efter reraissavgetls av saratliga hovrätter, kammarkollegiel, ,statskontoret, lantraäteristyrelsen, planverket, länsstyrelserna i ,, och , domstolsverksutredningen,vattenlagsuiredningen, kommunförbundet, ,, Samfundet för fastighetsvärdering, ,, , , , advokalsarafundel,, , , ,och . Yttranden haröverlämnats av från lagmannen i , av Götahovrätt från lagmännen i , , och tingsrätter,av länsstyrelserna i Stockholras och från länsarkitekten ochöverlantmälaren i resp. län, av i frånlänsarkitekten, överlantmätaren och länsavdelning av samt av i frånöverlanlraälaren och koraraunstyrelserna i och Sundsvallskorarauner. Jag avser i fortsättningen all i skUda avsnittbehandla dels frågorna ora tUlslåndsprövningen i vallenraål dels frågorna ora fastighets-och vat-tendoraslolarnas uppgifter och organisation. 2.Tillståndsprövningen i vattenmål m. m. Flertalet förelag sora koramer under bedömandeenligl VL omfattas av bestämmelserna i lagens 2 kap. om byggande i . a. valtenkraflstalionerna och förelagen för bortledning av vatten förkonsumtion eller industriell förbrukning. Vad som gäller omvatlenbygg-nadsföretagens tillåtlighet är tillämpligt bl. a. på företag förvattenreglering. Föratl byggande i vatten skall vara tillålligt krävs atl de värden som vattenbyggnadenskapar från sarahällelig och allraän ekonoraisk synpunkt väger tyngre än devärden som tillintetgörs genom byggnaden. Detla kommer lill ullryck i bl. 3 § första stycket. Bestämmelsen medger tvångsrält atl bygga i vatten lillskada för annan, om den sökta åtgärdens nettonylta slår i visst matematisktförhällande till den skada på annans egendom sora uppkommer genom åtgärden. Nyttanoch skadan uträknas i pengar. Även om företaget uppfyller kraven förlillåtiighet enligl 2 kap. 3 § första styckel kan det vara otillåtiigl enliglparagrafens andra stycke, nämligen om del raedför avsevärd skada på vissaallraänna intressen. Sålunda skyddas bostäder för elt avsevärt antal bofastapersoner, större fabrik eller annan anläggning sora ger uppehälle ål många,odlad jord lill en efter ortsförhållandena betydande omfattning, fiskeri-ellerannan näring av större betydenhet, befollcningens levnadsförhållanden ochnärboendes trevnad. Även naturskyddets intresse tillgodoses. Hur stor nyttan avföretaget än är får det inte heller komma tUl slånd, om det orsakar olägenhetav någon betydelse för befintlig allraän farled eller allmän floltled (2 kap.11 §) eller vållar menlig inverkan på klimatet eller allmänna hälsotillståndeteller eljest i avsevärd mån förnärmar andra allmänna intressen än sådana somsärskilt skyddas enligt tidigare bestäraraelser i 2 kap. (2 kap. 12 § förstastycket). Det bör också nämnas alt 2 kap. innehåller en generell bestämmelse omatt byggnad i vatten skall göras så atl ändaraålet ulan oskälig kostnad kanvinnas med minsta intrång och olägenhet för annan (2 §). Vid konkurrens mellanolika oförenliga företag skall företräde ges åt det förelag som från allmän ochenskild synpunkt kan antas bli lill största gagn, och om möjligt skall enjämkning äga rura mellan de stridiga intressena så alt vart och elt kantillgodoses utan väsentligt förfång för annat (2 kap. 38 §). För byggande i vatten behövs i stor utsträckningförhandstillslånd. Delta gäller regelmässigt för dammbyggnad men också förannat byggande som kan förnärraa allmän eUer enskUd rätt (2 kap. 20 § 1 mom.).Även för vatlenregleringar är förprövning obligatorisk (3 kap. 11 och 27 §§).Den som vill bygga i har alltid rält att begära förhandsprövning. Tillstånd meddelas av vattendomstol ellerundanlagsvis av syneraän. I vissa fall då viktiga samhällsintressen slår påspel bedöms frågan av Kungl. Maj:t i statsrådet. Ärendena handläggs ijordbruksdepartementet. Maj:ls prövningsrätt kan aktualiseras i tvåolika situationer. Om elt förelag, trots atl det är otillåtiigl enligt 2 kap. 3§ första eller andra stycket, prövas vara av synnerlig betydelse för näringsliveteller orten eller eljest från allmän synpunkt, kan Kungl. efler hemställan av (2 kap. 3 § Iredje stycket).Vattendomstolen skall pröva ora förelaget är så betydelsefullt att det bör fåulföras och om det därför finns anledning atl överlämna frågan lill Kungl.Maj:ts avgörande. Domstolen kan alltså inle bifalla ansökan men där- emotslutgiltigt avslå den, om företagels betydelse bedöms otillräcklig för enunderställning. Maj:ls befogenhet all tillåta förelag som är otillälUgaenligt 2 kap. 3 § första eller andra stycket innefattar inle rält attdispensera från hinder som kan föreligga enligt 2 kap. 11 § eller 12 § förstastyckel. Den andra situation i vilken Kungl. Maj:l kan kommaall pröva tillål-lighetsfrägor av nu aktuellt slag är vid ansökan om tillståndtill mycket omfattande vattenreglering (4 kap. 13 §). Om det sökta företagetavser reglering av , , , , i Jämtlandeller Siljan, får tillståndsfrågan aldrig avgöras av vattendomstol ulan skallalllid överlämnas lill Kungl. Andra vatlenregleringar "av synnerligomfallning" får i och för sig tillåtas av vattendomstol, men Kungl. Maj:lkan förbehålla sig prövningsrätten. Maj:ls prövningsrätt enligt 4 kap.13 § omfattar frågan om det finns hinder mot förelaget enligl 2 kap. 3 § andrastycket, 11 § eller 12 § första stycket. Maj :t prövar också företagelsinverkan på vissa allmänna intressen som inle särskilt nämns ilillållighetsreglerna i 2 kap., nämligen försvarets intressen och viss ortsallmänna ekonomiska intressen. Maj:t lämnar medgivande lill förelag somnu nämnts uppställs ofta särskilda villkor för tillståndet. Sökanden kanhärigenom åläggas andra och längre gående förpliktelser gentemot deskadelidande eller bygden i allmänhet än sora annars kan föreskrivas ivallenmål. Anläggande av grundvatlentäkt måste föregås avprövning vid vattendomstol, när mera än skall tillgodogörasvid vattentäkten (2 kap. 47 § 1 mom.). Prövningen sker efter grunder liknandedem som gäller för valtenbyggnadsförelagen (2 kap. 43, 44 och 48 §§). För attföretagel skall vara tillålligt krävs dock inte ell visst matematisktförhållande mellan dess nytta och den skada del orsakar. I stället gäller enraera allraänl hållen tillåtlighelsregel att förelaget skall från allraän ochenskild synpunkt raedföra fördel sora väsentligt överväger ölägenheterna. Äveni fråga om grundvaltenläkl kan Kungl. Maj:l efter heraställan avvatlendoraslolen lärana tillstånd lill särskilt betydelsefulla förelag utanhinder av lillåtiighelsreglerna i övrigt. Slutligen kan nämnas all Kungl. Maj:l kan komraaatl pröva förelag också rörande allraän farled (5 kap. 3 och 7 §§), allmänflottied (6 kap. 3 § 2 mom. och 22 §), vallenavledning (7 kap. 39 och 46 §§)och invallning (7 kap. 55 §). I underslällningsfallen överlämnar vattendomstolenefter huvudförhandUng handlingama i målet med eget yttrande till Kungl. Maj:ls ställningstagande föregås vanligen av ytterligare utredning. Maj:ts beslut i tillståndsfrågan föreligger fortsätts och avslutasmålets handläggning vid vallendomstolen på vanligt sätt. Inledningsvis framhåller utredningen allsamhällsutvecklingen på olika områden har lett till skärpt konkurrens om våravattentillgångar och att vikliga samhällsintressen av olika slag står på spelpå ömse sidor. Vatten-företagen måste på elt effektivt sätt inordnas i denallmänna sarahälls-planeringen. Eftersom de måste ses i etl större sammanhangän det rent valtenrättsliga kan den planeringspolitiska bedömningen självfalletinte uttömmande regleras i vatlenlagstiflningen. Enligt utredningens mening harsamhällsutvecklingen nu nått en punkt då ell samlat grepp över användningen avvåra vattenresurser knappast kan undvaras. Hur detta skall ske synes på längresikt bero inte bara på hur VL utformas ulan också, och kanske i högre grad, påvilka raarkpolitiska instrument som i övrigl står till buds. Del reformarbetesom har inletts på planväsendets område torde vara av stor betydelse isammanhanget. Inom förbereds en översiktlig fysiskriksplanering. Planlagsliflningen överses f.n. av bygglagulredningen (K 1969:55) som skall arbeta från bl. a. den utgångspunkten atl det i framliden komraeralt finnas en riksplan sora anger raarkanvändningen i stora drag och vars intentionerskall utvecklas närmare genom regionala översiktsplaner och detaljplaner.