prop · FU03103 · 1971-12-31 00:00:00 — Delär sålunda numera en ganska liten del av bostadsmarknaden som omfattas avprisregleringen. Den reglerade delen minskar också starkt framför allt relativtsett men även i absoluta tal genom rivning m. m. Del sagda skall emellertid inleundanskymma alt regleringen alltjämt, särskUl i storstadsregionerna, omfattar eltmyckel betydande bostadsbestånd. De hyresreglerade lägenhetema finns framförallt i äldre fastigheter och lägenheterna bebos i stor utsträckning avlåginkomsttagare för vilka hyreshöjningar blir särskUl kännbara. Hyresregleringslagensbestämmelser om hyressättningen innebär atl för hyran har fixerats en viss högslanivå och all höjning däröver i princip inle får ske ulan tillstånd avmyndighet. Regleringen av hyresbeloppen utgick ursprungligen från en för varjelägenhet gällande grundhyra. Grundhyran motsvarade för lägenheter som varuthyrda det hyresbelopp som lägenheten då betingade. Förlägenheter som hade tiilkommil därefter fastställdes grundhyran av hyresnämnden.Grundhyran kunde ändras genom beslut av nämnden på grund av förändringar ilägenhetens skick men den påverkades inte av ökningar i fastighelsomkostnaderna.I stället kunde Kungl. Maj:t som kompensation för sådana kostnadsökningar medgetillägg lill grundhyran, s. k. generell hyreshöjning. Sådana generellahyreshöjningar har sedan början av 1950-lalel fastställts t. o. m.år 1968 och därefter för perioden 19691971. Genom ändringar i hyresregleringslagenhar begreppet grundhyra slopats och ersatts av bashyra. utgör dock baraen teknisk reform och innebär inle någon saklig förändring av regleringenskonstruktion. Bashyran motsvarar i princip grundhyran jämte den generellahyreshöjning som var medgiven . Hyresvärden får vidstraffansvar inte la emot, träffa avtal om eUer begära högre hyra än bashyran.Hyresnämnden kan på begäran av hyresvärden höja bashyran om lägenhetens värdehar ökats genom ombyggnads-, ändrings- eller underhållsarbete som är av ej endastringa omfallning eller om annat liknande skäl föreligger. Genom 1968 årslagändringar har också införts vissa möjligheter för parterna atl träffa avlalom hyreshöjningar. Om lägenheten har ökat i värde genom sådant ombyggnads-,ändrings- eller underhållsarbete, som är av ej endasl ringa omfattning, ellergenom åtgärd av därmed jämförlig betydelse har hyresvärden räll all kommaöverens med hyresgästen om tillägg till bashyran som ersältning för dessaarbeten. I ell par andra fall harredan tidigare viss avtalsfrihet förelegat. Sålunda kan parterna komma överensom ersältning för bränslekostnader och för vissa vatten- och avloppsavgifter.Överenskommelser av nu nämnda slag kan på hyresgästens begäran prövas avhyresnämnden. Liksom tidigare kan Kungl. Maj:l besluta om kompensation tUlfastighetsägarna för ökade omkostnader för fastighetsförvaltning i form avgenerell hyreshöjning. Förbostadslägenhet som inle omfattas av hyresregleringen tillämpas de normer för hyressättningensom finns i hyreslagen och som infördes genom hyreslagsreform.Reglerna i hyreslagen om bestämmande av hyra har den primära uppgiflen alltrygga hyresgästens besittningsskydd. Delta skydd kan nämligen inle blifullgott ulan regler som hindrar obilliga hyreskrav. Däratöver syftar hyressältningsnormer-natill alt hindra sådan hyreshöjning som beror på bostadsbristen. Karakteristisktär alt enligt hyreslagens regler fastighetens produktions-och driftskostnader inlehar omedelbar betydelse för bestämmande av hyran. I stället skall hyran ställasi relation till hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet ärlikvärdiga. För brislorter gäUer därvid att hyresnivån för nybyggda lägenheterutgör en särskUd spärr mot oskälig hyresstegring, och inom denna nivå blir iregel de allmännyttiga företagens på självkostnaderna gmndade hyror riklgivande. Sammanfattningsviskan hyressältningsbeslämmelserna i hyreslagen beskrivas på följande sätt. Om hyresvärdenfordrar höjd hyra för atl gå med på förlängning av hyresavtalet är hyresgästenskyldig att godla den fordrade hyran bara om denna inte är oskälig. Hyran äralt anse som oskälig om den väsentligt överstiger hyran för lägenheter som, medhänsyn lill bruksvärdet är likvärdiga. Om parterna inle kan komma överens kanhyresgästen dra tvisten inför hyresnämnden. Reglerna om prövning av villkorenför förlängning av hyresavtal kompletteras av särskilda bestämmelser förbristorter. Den aktuella hyran skall där prövas inte bara med hänsyn lilljämförliga lägenheters hyra ulan också med beaktande av det allmänna hyreslägetför närmast jämförliga lägenheter i nybyggda bostadshus. På brislort harhyresvärd och hyresgäst dessutom rätt atl begära alt hyresnämnden prövar denhyra som har överenskommits vid hyresgästens inflyttning i lägenheten ellerinom viss därefter, den s. k. förstagångshyran. De särskilda bestämmelsernaför brislorler gäller enligl Kungl. Maj:ls förordnande i kommun eller del avkommun där hyresregleringslagen är tillämplig. Statenshyresråd har föreslagit att hyresregleringen skall avvecklas definitivtgenom atl lagens giltighetstid inte förlängs efter utgången av år 1971.Hyresrådet föreslår vidare bl. a. alt Kungl. Maj:t dels föreskriver atlhyreslagens bestämmelser om prövning av förstagångshyra skall tillämpas ikommun eller del av kommun där hyresregleringslagen gäller ,dels med stöd av den s. k. övergångslagen förordnar om begränsning under enövergångstid av av det be- loppmed vilket hyran får höjas vid förlängning av hyresavtal. Hyresrådetframlägger även vissa förslag om förbud mot hyresocker m. m. Som slöd för sittförslag om avveckling av regleringen anför rådet bl. a. all erfarenheterna avden nya hyreslagen och av de nya hyresnämndemas verksamhet är goda samt all partsorganisalionernapå hyresmarknaden har tagit ställning för en avveckling av hyresregleringen ochuttalat sin avsikt alt genom överenskommelser försöka lösa de problem som uppkommeri samband med övergången från en reglerad lill en friare hyresmarknad.Hyreslagens regler om besittningsskydd och om spärrar mot obilliga hyreskrav samlpartsorganisalionernas förmåga att bidra till lösningar av hyrestvister ochövergångsproblem utgör enligt rådets mening sådana Irygghelsgarantier förhyresgästerna också på orter där hyresmarknaden kännetecknas av bristandebalans mellan tillgång och efterfrågan på bostadslägenheter alt förutsättningarnu finns för alt avveckla hyresregleringen. Hyresrådetredovisar vissa bedömningar beträffande effekten på hyresnivån i bristorter aven avveckling av hyresregleringen. Bedömningarna grundar sig på undersökningarsom har utförts inom hyresnämndskanslierna i , och Malmö.Undersökningarna anses visa atl en tillämpning av bruksvärdeprincipen medundanlag för enstaka fall sannolikt inle kommer alt leda till hyreshöjningar avsådan storlek alt några oanlagbara konsekvenser uppstår. Remissopinioneni avvecklingsfrågan är splittrad. Hyresrådels förslag tillstyrks eller lämnasutan erinran av , . , , , och . Bostadssiyrelsen anser atlprincipbeslut om avveckling av hyresregleringen bör fattas nu men all somtidpunkt för avvecklingen bör väljas . I avstyrkanderiktning ullalar sig , och Malmökommunstyrelser, , LO och TCO. Även dessa remissinstanser ställer sig docki princip positiva lill en övergång lill friare förhållanden på hyresmarknaden.Till slöd för sin uppfattning alt en omedelbar avveckling av hyresregleringeninte bör ske åberopar de i allmänhet alt hyreslagens bruksvärdesyslem ännu inlehar tillämpats i någon nämnvärd utsträckning och atl tillräckliga garantier moloskäliga hyreshöjningar på orter med bostadsbrist kommer atl saknas, omregleringen avvecklas. Flera av dessa remissinstanser ullalar sig däremot fören fortsatt regional avveckling av regleringen och det förs också fram förslagom all undanta lägenheter som har färdigställts efter viss lidpunkt. Förhållandenapå bostadsmarknaden skiljer sig väsentligt från vad som gällde närhyresregleringen infördes. Bostadsbyggandet har legat på myckelhög nivå. Av del program för byggande av en miljon lägenheter under perioden19651974 som riks- dagenhar uttalat sig för har mer än 60 "/o genomförts när nu harförflutit. På många orter råder inle längre någon egentlig brist på bosläder.På andra håll präglas dock marknaden alltjämt av etl betydande efterfrågeöverskott. Genom hyresregleringen harhyresnivån i äldre hus fixerats lill förhållandena och isenare färdigstäUda hus till det kostnadsläge och de finansieringsmöjlighetersom gällde då husen byggdes. Genom procentuella tillägg har hyresvärdarnakompenserats för ökningar i fastighelsomkostnaderna. Regleringens konstruktionhar lett till betydande skUlnader mellan hyrorna i hus av olika ålder och med olikafinansiering. Tämligen genomgående stiger de genomsnittliga hyrorna från denäldsta åldersgruppen lUl den yngsta. HyresskUlnaderna motsvarar delvis av skUjaklighelerbeträffande sådana faktorer som skall beaktas vid bruksvärdeprövning såsomlägenheternas modernitets-grad, underhåll och skick i övrigt, men del är fulltklart att det i många fall inte finns något sådant samband. Sålunda kommerexempelvis de olikheter i bruksvärde som särskilt i de större städernaföreligger mellan centralt och periferi belägna lägenheter endast i ringa gradtill uttryck i hyresnivån. Det finns uppenbarligen, framför allt i slädemascentrala delar, många lägenheter där hyran ligger betydligt under vad somskulle kunna las ul, om lägenhetens bruksvärde lades lill grund för hyressättningen. Denu angivna omständigheterna innebär otvivelaktigt vissa risker för althyresnivån kan komma all höjas på ell inle godtagbart sätt om hyresregleringenavskaffas. Risken för en sådan utveckUng blir särskilt påtaglig mot bakgmnd avalt de allmännyttiga bostadsföretagen med hänsyn till sin ringa andel av deläldre lägenhetsbeslåndet inle har samma prisledande ställning inom delta sominom nyproduktionen. Hyreslagenshuvudregel fÖr hyressättningen för bostadslägenheter är avpassad för en ihuvudsak balanserad hyresmarknad, där hyresstegringar som beror på knapphet påbosläder inte behöver befaras. På en sådan marknad ger en jämförelse medhyresnivån för likvärdiga lägenheter en tUlfredsstäUande utgångsunkt när delgäller atl bestämma skälig hyra för en viss lägenhet. På en marknad med merapåtaglig lägenhetsbrisl är förhållandena annorlunda. Där uppslår etl starkttryck uppåt på hyresnivån. Den jämförelseprövning som skall ske enligt huvudregelnär i en sådan situation inte något effektivt hinder mot hyresstegringar somberor på brislen på bosläder. Jämförelseprövningen är nämUgen relativ och kaninte hindra alt hyrorna över lag drivs upp till en hög nivå. Hyreslagenssärskilda regler för orter med mera pålagUg bostadsbrist syftar till atlmotverka en sådan utveckling. Den aktuella hyran skall där, som förut anmärkts,prövas inle bara med hänsyn till jämförliga lägenheters hyra ulan också medbeaktande av det allmänna hyresläget i orten för lägenheter i nybyggdabostadshus. 3 1971.1 saml. duklionenav flerfamiljshus har de allmännyttiga företagen en dominerande ställning.Dessa förelag tillämpar självkostnadsprincipen, vilket innebär att deras hyrormotsvarar de faktiska kostnaderna på lång sikt för fastighetsförvaltningen. Påså sätt skapas en spärr mot hyror som inle står i rimligt förhållande till självkostnadshyrornai nyproduktionen. I1968 års lagstiftningsärende anförde min företrädare all utgångspunkten vidbedömandet i fortsättningen av frågan om hyresregleringens behållande måstevara atl hyreslagen innehåller normer för hyressättningen, vilka i och för sigär lämpade även för en hyresmarknad med bristande balans mellan tillgång och efterfrågan.på bostadslägenheter. Jag instämmer i denna bedömning. Några egentligaerfarenheter av hur hyreslagens system fungerar på en brislort föreUgger dockännu inte. ullalar sig också med viss försiktighet när del gällerfrågan om vilka verkningar en avveckling av hyresregleringen skulle få. Rådel ansersig sålunda av den förut nämnda undersökningen av hyresnivåerna i ,och inle kunna dra längre gående slutsals än all en tillämpningav hyreslagens bruksvärdeprincip med undantag för enstaka fall sannolikt inlekommer alt leda till hyreshöjningar av sådan storlek all några oanlagbarakonsekvenser behöver uppstå. Remissopinionen i frågan är splittrad. Från många håU,även från remissinstanser som är positiva till förslagel om total avvecklingav regleringen, betonas alt del är svårt all bedöma hur hyreslagensbruksvärde-system kommer all verka beträffande bosladslägerUieler på orter medpåtaglig bostadsbrist. En avveckling av regleringen på sådana orter befarasleda till icke godtagbara hyreshöjningar. Delta är ägnat att stämma tillvarsamhet. Farhågor av denna natur bland stora grupper hyresgäster skapar inlenågot gynnsamt klimat för genomförande av en avveckling. Jag anser mig mol dennu angivna bakgranden ha anledning att starkt ifrågasätta lämpligheten av attnu avveckla hyresregleringen. Enfaktor av betydelse för ställningstagandet i avvecklingsfrågan är vilkamöjligheter hyresnämnderna och domstolarna har all bemästra den ökade belastningsom övergångstiden kan föra med sig. En avveckling kommer all ledatill all hyrorna i hela lägenhelsbeslåndet anpassas till lägenheternasvarierande bruksvärden. Denna anpassning kommer all föranleda större ellermindre justeringar av hyrorna för elt stort antal lägenheter. Visserligen finnsdet anledning att räkna med att hyresmarknadens partsorganisalioner skall kommaöverens om en gradvis genomförd anpassning av de utgående hyrorna till del hyreslägesom skaU råda vid övergångstidens slut och all dessa överenskommelser i vissutsträckning skall tjäna som vägledning för hyressättningen även utanför delområde som organisationerna läcker. Säkerligen finns det emellerlid hyresvärdaroch hyresgäster som inle är villiga att rätta sig efter sådanaöverenskommelser. Man kan därför inle bortse från risken för atl en avvecklingav hyresregleringen kan medföra en kraftig till- strömningav tvister till hyresnämnderna och domstolarna. har för sin delframhållit att särskild uppmärksamhet härvidlag är påkallad med hänsyn till atlränteläget har visat sig komma alt ligga högre än partsorganisalionerna utgickfrån när de utarbetade sitt förslag lill generella hyreshöjningar för åren19691971. Många hyresvärdar kan därför anse sig ha krav på kompensation förökade kapitalkostnader . Detla kan föranleda enanhopning av ärenden hos hyresnämnderna där hyresvärdens anspråk i realitetengrundas på nämnda skäl men i vilka hyreslagens regler om bruksvärdeprövning åberopas. Hyresnämndsorganisalionenhar nu byggts upp och varit i verksamhet men del är uppenbart alt enstarkt ökad tillströmning av ärenden skulle medföra allvarliga påfrestningar.Risken härför är så myckel större som någon nämnvärd erfarenhet avhandläggningen av hyrestvister enligt hyreslagen och några vägledandeavgöranden ännu inle föreligger. En ökad tillströmning av ärenden lillhyresnämnderna kommer självfallet alt ge utslag även i fråga om domstolarnasarbetsbörda. Hyresmålen skall fr. o. m. handläggas avfastighetsdomstolarna. Dessa får omfattande uppgifter med tillämpningenav ny lagstiftning, särskilt på fastighetsbildningsområdel. En kraftig ökningav antalet hyrestvister skulle mot bakgrund härav kunna skapa betydande probleminom domstolsväsendet. Deändringar som genomfördes i hyresregleringslagen är 1968 hade bl. a. tilländamål att främja underhåll och förbättring av äldre fastigheter. I detlasyfte öppnades möjlighet all från hyresregleringen undanta hus som undergåromfattande ombyggnad. Vidare utsträcktes de då gällande reglerna om räll tillhyreshöjning med anledning av förbättringsarbeten i lägenheten ellerfastigheten lill all avse även mer omfattande underhållsarbeten som ökadelägenhetens värde. Den kritik som har riktats mol hyresregleringssystemel förall det skulle motverka eller i varje fall inte tillräckligt främja underhålloch förbättring av det äldre lägenhelsbeslåndet har härigenom i hög gradförlorat i styrka. Dethittills anförda lalar enligl min mening starkt mol alt hyresregleringenavvecklas . Det föreligger emellerlid också viktiga skäl som talar för enavveckling. Jag har förut pekat på den naturliga följden av hyrespriskontrollenatt hyrorna i många lägenheter kommit atl ligga väsentligt lägre än som i ochför sig motiveras av lägenhetens bruksvärde. Olika omständigheter, vilkahänger samman med grundläggande bristfälligheter i hyresregleringssystemel ochsom fåll ökad betydelse ju längre regleringen har kommit atl gälla, har å andrasidan medfört att hyrorna i andra lägenheter ligger på en hög nivå iförhållande till lägen-helens bruksvärde. De negativa verkningarna härav blirsärskilt påtagliga, om vid ell bibehållande av hyresregleringen utvecklingenskulle kräva en generell hyreshöjning av större omfattning. att del nu anförda inle tar sikte bara på privalbyggdahyresfastigheter som uppförts ulan även på äldre hus därlägenheternas bruksvärde sjunkit genom bristande underhåll eller underlåtenhetalt vidta rimliga förbättringsåtgärder. Del är mol bakgrund härav förståeligtatt hyresgäströrelsen motsätter sig all hyresregleringen i sill nuvarandeskick förlängs och i stället förlitar sig på del skydd mot ej godtagbarahyreshöjningar som den allmänna hyreslagen är avsedd all ge. Trots del sist sagda har jag kommit lill den övertygelsen atldet i dagens läge är nödvändigt atl behålla den garanli mol ej godtagbara hyreshöjningari främst del äldre privatägda fastighetsbeståndet som hyresregleringenobestridligen innebär. Det får dock anses lika nödvändigt atl samtidigtgenomföra sådana förändringar av regleringssystemet atl de mest besvärandeölägenheterna med regleringen såvitt möjligt. Jag har denuppfattningen all hyresregleringen bör ersättas av effektiva hyresspärrari den allmänna hyreslagen. De ändringar som kommer i fråga bör därför hasådan inriktning atl de underlättar en framtida avveckling av regleringen. I dellasammanhang vill jag sammanfatta min principiella inställning till de lösningarsom kan tänkas. De skilda andringsförslagen kommer att motiveras närmare i delföljande. lagstiftningsärende uttalades all hyreslagensnormer för hyressättningen i och för sig är lämpade även för en hyresmarknadmed bristande balans mellan tillgång och efterfrågan på bosläder. En allvarligolägenhet i dagens läge är emellerlid all erfarenhet saknas av hur hyresnämnderoch domstolar kommer all tillämpa dessa normer på en hyresmarknad medbostadsbrist. Del förhållandet atl bostadshus som färdigställts efler utgångenav inte är underkastade hyresreglering ger inle tillräcklig erfarenhetunder . En försiktig ytterligare avveckling av hyresregleringeni fastigheter som har tillkommit bör därför ske. Avvecklingenbör dock begränsas lill sådana kategorier av lägenheter där riskerna förogynnsamma verkningar av elt awecklingsbeslul är obetydliga. I linje med vadjag nu har sagl ligger vidare alt genomföra en viss regional avveckling avregleringen. Erfarenheterna såväl från den sektor avbostadsmarknaden för vilken de allmännyttiga bostadsföretagen svarar som frånden sektor där hyresfastigheterna ägs av enskilda ger vid handen atl organisationernapå hyresmarknaden har synnerligen stor betydelse för alt denna marknad skallkunna fungera väl i del nutida samhället. reform av hyreslagstiftningenpräglades av denna inställning lill organisationernas roll på hyresområdet.Särskilt kom detla lill uttryck vid uppbyggnaden av de nya hyresnämnderna. Jagvill också peka på de viktiga överenskommelser rörande bl. a. generellhyreshöjning och tillämpningen av hyresregleringslagens regler angåendehyreshöjning på grund av förbättringsarbeten som träffades mellan och i anledning av att hyresregleringslagensgUtighetstid senast förlängdes och regleringen ändrades i vissa avseenden.Även den uppgörelse mellan förbunden som har föregått hyresrådels nuifrågavarande framställning om hyresregleringens avveckling vittnar starkt omorganisationernas vilja och förmåga all komma till samförståndslösningar ivikliga frågor. Molbakgrund härav anser jag liden vara mogen all ge organisationerna en väsentiigtstörre roll inom hyresregleringssystemel än som varit fallet. Kan manhärigenom skapa former för elt väl fungerande förhandlingssystem mellanorganisationerna som tillgodoser parternas intresse av en rättvis behandlingav hyresproblemen har man enligl min mening lagt en god grund inte bara för enkommande slutlig avveckling av hyresregleringen ulan även för en sundutveckling på hyresmarknaden i framliden. Jag avser atl förorda ändringar avhyresregleringslagen, som innebär all hyressättningen inle som i huvudsakhelt grundas på myndighetsbeslul ulan all i stället förhandlingsöverenskommelsermellan organisationerna blir del normala. En sådan ordning är också ägnad allminska belastningen på hyresnämnderna, vilket jag tillmäter stor betydelse. Jag harredan påpekat all hyresregleringen inle har hindrat atl hyrorna för vissalägenheter kommit atl ligga på en nivå som inle är rimlig med hänsyn lilllägenheternas bruksvärden. Delta hänger framför allt samman med all reglerna omgenerell hyreshöjning har varit alltför schablonmässiga lill sina verkningaroch därigenom tillåtit alltför stor hyreshöjning i vissa fall och med allförändringar i lägenheternas bruksvärden inle i tillräcklig grad har fållpåverka hyressättningen. Som jag redan har antytt ser jag som en förulsällningför alt hyresregleringen skall kunna ges förlängd gUtighet all lagen ändras på sådanisätt all man kommer till rätta med denna svaghet i systemet. Del lorde härvidfinnas endasl en väg all gå, nämligen atl överge den nuvarande ordningen medgenerell hyreshöjning lill förmän för ell syslem där höjning av hyran kommer ifråga endasl när delta finnes motiverat efter bedömning av den enskildafastighetens förhållanden. En sådan individuell melod kan givelvis innebära enbetydande belastning på de bytes-prövande organen men underlättas i den månorganisationerna pä hyresmarknaden tillåts spela en aktivare roll än hittills.Det är min övertygelse all en sådan ordning är möjlig. Jag kommer därför altföreslå atl hyresregleringslagen ändras på så sätt att reglerna om generell hyreshöjningutgår och atl i stället hyran kan ändras som följd av ökade fastighetsomkoslnaderefler individuell bedömning av den enskilda fastighetens förhållanden. 6.2Frågan om partiell avveckling av hyresregleringen Somförut har nämnts innebar ändringar i hyresreglerings lagen bl. a. atllägenheter i hus eller del av hus som har färdigställts efler utgången av deltaår generellt är undantagna från hyresregleringen. Del finns som jag har anförti del föregående anledning all nu överväga om inle ytterligare ett steg kan laspå den sålunda inslagna vägen genom att regleringen avvecklas i fråga omlägenheter som har färdigställts åren närmast . Hyran för hyresregleradelägenheter i hus som har färdigställts efter har i princip bestämlspå grundval av de faktiska produktionskostnaderna ochfinansieringsförhållandena. som regleringen har gällt harbyggnadskostnaderna stigit kraftigt. Särskilt stora koslnadsstegringarinträffade i början av 1950-lalet. Vid sidan av stegringen av byggnadskostnademahar höjningen av räntenivån och stigande kostnader för fastighetsförvaltningeni övrigl bidragit till alt skjuta hyrorna i höjden såväl i äldre som nyare hus.Tidvis har del varit svårt all finna avsättning för nybyggdalägenheter, därför all hyrorna har varit för höga. Hyrorna i det nyarelägenhetsbeståndet ligger generellt sett på hög nivå, medan skUlnaderna mellanhus av olika årgångar i regel är av begränsad omfallning. Detla lalar för allen avveckling av hyresregleringen beträffande dessa lägenheter knappast skullefå några märkbara effekter på hyresnivån. Härtill kommer alt de allmännyttigaoch kooperativa bostadsföretagen har fått en helt dominerandeställning inom produktionen av flerfamUjshus. Under senare hälften av 1940-lalelsvarade sådana förelag för mindre än hälften av bostadsbyggandet. Mer än 80 "/oav lägenheterna i flerfamiljshus var då i enskild ägo. Äganderättsförhållandenahar därefter successivt förskjutits.