prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — har enminskning av den allmänna efterfrågan på arbetskraft ägt rum. I november 1970var sålunda antalet obesatta platser hos arbetsförmedUngarna ca 10 000 lägreän det antal som registrerades . Trots detta utgör bristen påarbetskraft fortfarande ett problem inom vissa delar av näringslivet. Inomframför aUt exportindustrin utgör svårigheten att rekrytera arbetskraft etthinder för fortsatt produktionstiUväxt. Utvecklingen avantalet obesatta platser framgår av följande sammanställning. Storstadslän Skogslän Övriga län 33 500 13 200 35 900 28 900 11 400 28 300 Nedgången i efterfrågan får delvis sessom en följd av åtgärder som har varit nödvändiga för att bevara balansen iekonomin. Inte desto mindre finns anledningatt upprätthåUa hög handlingsberedskap i sys-selsättningspoUtiken.Betydelsen härav bUr så mycket större mot bak-grimdav uppgången i antalet varsel ora planerade perrait-teringaroch driftnedläggningar. Med den höga efterfrågan på arbetskraft som harförelegat har det hittUls i allmänhet inte mött större svårigheter att beredafristäUd arbetskraft annan sysselsättning. Friställningar kan dock lokaltinnebära påfrestningar, särskilt när det gäUer äldre personers möjUgheter attfå nytt arbete. Enfortsatt hög omställningstakt kommer att behöva mötas med ökade 1971:1 Bilaga 13 5 arbetsmarknadspoUtiska insatser för att underlätta deberörda arbetstagarnasövergång till de expansiva delarna av arbetsmarknaden eller för att över huvudtaget trygga deras sysselsättnuig. Anspråken på hög beredskap gäller i detta hänseende särskilt äldre och handikappade samtarbetssökande på orter med ensidigt näringsliv. Trots denåterhållsamhet som präglar årets budgetförslag ställs betydande resurser tUlarbetsmarknadspolitikens förfogande för nästa budgetår. Prioriteringen av arbetsmarknadspolitiken har tre syften. Det första är attmed arbetsmarknadspolitiska, selektiva insatser underlätta omstäUningarna i samband med denlångsiktiga förändringen av näringslivet. Härför krävs fortsatta kraftfullainsatser i syfte att främja yrkesmässig ochgeografisk rörlighet, i vissa fall genom sysselsättningsskapandeåtgärder och i andra fall genom att öka möjligheterna för inteförvärvsarbetande att gå ut på arbetsmarknaden. I årets budgetförslag tar sig detta uttryck i en betydandehöjning av anslaget Arbetsmarknadsutbildning (-f 95 milj. ), vidgadersättning för resekostnader vid arbete utom hemorten samt förstärkning ocheffektivering av arbetsförmedUngen. Det andra syftet äratt upprätthålla hög beredskap för selektiva sysselsättningsskapande åtgärder.Anslaget Allmänna beredskapsarbeten föreslåshöjt för såväl innevarande som nästa budgetår. Planeringen inriktas mot att snabbt kunna vidga insatserna av arbetenom det visar sig erforderligt. Ramen för bidrag till projektering avkommunala beredskapsarbeten höjs. Det tredje syftet, vilket i främstarummet har varit vägledande för förslagen till arbetsmarknadspoUtikensutbyggnad /72, är att bistå äldre och andra arbetssökande somhar särskUda svårigheter att få anstäUning.Åtgärderna syftar i första hand till att bereda dessa arbetssökande sysselsättning på den öppna marknaden.För det ändamålet krävs att arbetsplatsema och arbetsuppgifternautformas med hänsyn tUl de arbetssökandes förutsättningar. Först när allasådana möjligheter har prövats börsysselsättning i skyddat arbete aktualiseras. Även under kommande årbehöver dock den skyddade verksamheten byggas ut ytterligare. Strävandena attstödja berörda gmpper kommer i årets budgetförslag konlcret tUl uttryck påföljande sätt. För nästa budgetår föreslås förändringari förmedUngens organisation med syfte attbättre kunna tillgodose behovet av fullgod service tiU arbetssökande.Vidare föreslås en förstärkning av arbetsmarknadsverket med 100 tjänster.Personalförstärkiungarna syftar i första hand tUl ökade insatser för arbetssökande med särskilda problem. Som förut nämnts syftarde också till att mera allmänt underlätta arbetskraftens anpassning tUlförändringar på arbetsmarknaden. För att främjatiUkomsten av anordningar på arbetsplatsema som kan vara nödvändiga för att handikappadeskall kunna utföra arbetet föreslås Prop.1971:1 Bilaga 13 6 attbidragsandelen till sådana anordningar skall kunna variera mellan de avkostnaden som f. n. utgår och . Härigenom bör ökade insatser kuimaförväntas för att anpassa arbetsplatserna till arbetskraften. Anslaget SärskUda beredskapsarbeten m. m.höjs med 75 milj. kr. med hänsyn tillbehovet av sysselsättning för svårplacerad arbetskraft i beredskapsarbetenav skilda slag samt i arkivarbete. I syfte att främja en bättre arbetsmiljö i skyddade verkstäder föreslåsgenerösare statsbidragsvillkor. Den bidragsgilla golvytan raed avseende påsåväl anordnandebidrag som driftbidrag höjs från nuvarande 15 eller ivissa fall 30 m per arbetsplats till 25 resp. 40 m per arbetsplats. En höjningföreslås också av högsta statsbidrag till arbetsbiträde till svårt handikappadfrån 2 500 till . För den invandrade arbetskraftensanpassning föreslås vidgade resurser. Bl.a. räknas medlen för svenskundervisning och sarahällsorien-tering uppfrån 20 till 41 milj. kr. har lagt framförslag till en mera långsiktig lösning av planeringen avbyggnadsverksamheten. Förslagen bereds f. n. i berörda departement. Utredningsförslag om vidgat kontantstödvid arbetslöshet väntas . Fråganom ökad anställningstrygghet för framför allt den äldre arbetskraften liksom omfattningen och inriktningenav den skyddade verksamheten utreds f. n. Andra viktigare utredningar påarbetsmarknadsområdet avser arbetsförmedling inom vissa yrkesområden,behovet av arbetskraft inom byggnads- ochanläggningsverksamheten och invandramasanpassningsproblem. Vidare pågår en översyn av arbetsmarknadsstyrelsensorganisation. Omfattande forsknings- och UtveckUngsarbete av betydelseför arbetsmarknadspolitiken pågår. , som under år 1970har redovisat resultaten av vissa levnadsnivåundersökningar, fortsätter arbetetmed en utvärdering av undersökningsresultaten. Arbetet med den regionalautvecklingsplaneringen bedrivs nu med syfte att utforma ett regionalthandlingsprogram för hela landet. Avsikten är att ett sådant program skallföreläggas . Det främsta underlaget härför är deregionala handlingsprogram Länsprogram1970 som utarbetas vid länsstyrelsema. Länsprogram 1970 remitteras ipreliminär form till kommunblockens samar-betsnämnder resp. styrelsernai färdigbildade kommuner och landstingens förvaltningsutskott . Slutlig redovisning av programmen skaU ske tiUinrikesdepartementet . Försöksverksamheten med kommunalekonomisk långtidsplanering Prop.1971:1 Bilaga 13 7 (KEL?) har stor betydelse som underlag för den regionalautvecklingsplaneringen. Detförsta försöket i full skala genomfördes då drygt 500 kommunerdeltog. F. n. pågår i kommunerna arbetet med en ny planeringsomgång, KEL? 70,som skall redovisas . I och med KEL? 70 kan denkommunalekonomiska långtidsplaneringen sessom ett bestående inslag i samhällsplaneringen. Den av riksdag beslutadefemåriga försöksperioden för lokaliseringspolitisktstöd avslutades med utgången av /70. Ramen för lokaliseringsstödet under periodenutgjorde 1 225 milj. kr. Lokaliseringsstöd beviljades 579företag med sammanlagt 1 138 milj.kr., därav 916 milj.kr. i lån och 222milj.kr. Stödets omfattning och geografiska fördelning framgår avföljande tabell. (i %) Det lokaliseringsstöd som beviljatsföretag utanför stödområdet har i stor utsträckning kommit sådana områden tillgodo vilka har ställts inför problem av liknande slag som i stödområdet. Närahälften av detta stöd utgick inom de delar av , och Gävleborgslän som gränsade tUl stödområdet. Punktinsatser har vidare gjorts i en rad orter med ensidig näringslivsstmktur därallvarUga sysselsätt-ningsstömingar har inträffat på grund avföretagsnedläggningar. Så har skett iexempelvis , och . Avde 103 nyetableringar som skett med lokaliseringsstöd har 72 1971:1 Bilaga 13 g ägt rum i stödområdet. Lokaliseringsstödetunder femårsperioden har av företagen beräknats medföra en ökning av antalet sysselsatta med 17 900personer, varav 12 100 inom stödområdet. Den faktiska sysselsättningseffekten,beräknad på uppgifter som infordrats från stödföretagen, utgjorde vid utgångenav sammanlagt 9 400 nya arbetstUlfäUen. Det innebär att avden beräknade effekten i dessa företag hade uppnåtts vid den angivnatidpunkten. En motsvarande inventering av den uppnådda sysselsättningseffekten utförs f. n. av länsstyrelsema. Resultatet beräknas föreliggainom kort. Bidrag tUllokaliseringsutbildning har beviljats företag med sammanlagt 130 milj. kr.Härigenom har sådan utbildning kuimat beredas ca 20 000 personer. EnUgt tillgängligauppgifter har sysselsättningsförändringama hos de företag som erhåUit lokaliseringsstödunder den redovisade perioden varit klart gynnsammare än inom industrin iövrigt. Försöksverksamheten har dock gett vid handen att ökade insatser krävsför att stimulera företagsamheten i deregioner som har det största behovet av nya arbetstillfällen och av ettmera differentierat näringsliv. De nya riktiinjer för den regionalpolitiskastödverksamheten m. m. som antogs av riksdag att gälla förtreårsperioden /711972/73 är ett uttryckför strävan att ge insatsema ytterUgare bredd och tyngd. Sysselsättningsstöd,förstärkt utbildningsstöd och särskilt transportstöd är medel som har tUlkommit för att främja utvecklingeni det allmänna stödområdet med särskUd tonvikt på det norrländskainlandet. MöjUghet har också öppnats för företag inom det aUmänna stödområdet atti lokaliseringssyfte erhåUa statiig garanti för lån tUl rörelsekapital. Vidarehar kretsen av stödberättigade företag utvidgats. Stöd kan nu utgå inte bara tUl den egentliga industrin utanockså till industriliknande verksamhet och, inom det allmänna stödområdet,vissa typer av serviceverksamhet med huvudsaklig inriktning på industrin. Ramen förregionalpolitiskt stöd har fastställts tUl 1 200 milj. kr., varav 75milj. beräknats för transportstöd. TiUlokaUseringsbidrag, avskrivningslån, lokaliseringslån, utbildningsstöd och sysselsättningsstöd har förinnevarande budgetår anvisats sammanlagt 350 milj. kr. För nästa budgetårföreslås en ökning av anslagen för dessa ändamål med 25 milj. kr. Samhällets insatser för att även i andraformer påverka företagens lokaliseringsvalhar förstärkts. har en informationskampanjgenomförts för att hos industriföretagen sprida kännedom om deregionalpolitiska stödformer som står tiU buds. Den av riksdag under höstsessionen antagna lagen om lokaliseringssamrådgör det vidare möjligt att på mera aktivt sätt ,än ingripa i syfte attlätta trycket på framför allt storstadsområdena och avlänka Prop.1971:1 Bilaga 13 9 endel av expansionen tiU andra utvecklingsbara regioner på skUda håU i landet Frågan om hurstatens insyn och uppföljning skall bedrivas till förebyggande avförluster i stödverksamheten övervägs f. n. av lokaliseringsutredning. En särskildsakkunnig har tUlkallats för utredning avfrågan om försöksverksamhet med utbyggnad av s. k. industricentra inomdet allmänna stödområdet. Vid sidan av denlokaUseringspoUtiska stödverksamheten utgår kreditstöd tiU den mindre och medelstoraindustrin genom kommerskoUegium ochföretagareföreningarna i form av lån ur statens hantverks- och industrUånefondoch statUga lånegarantier. Den totala kreditkapaciteten i sistnämnda formerberälcnas för nästa budgetår komma att uppgåtiU ca 160 milj. kr. Ökade medel stäUs till företagareföreningarnas förfogandeför uppföljning av verksamheten i företag som har fått statligt stöd. Bostadsbyggandethar legat på en hög nivå. blev 109 000 nyalägenheter färdiga för inflyttning och beräknas 107 000lägenheter ha blivit färdigställda. 120 -110 -100 -90 -80 -70 -60 - 50 -40 - 30 Pågående vid slutet av året 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 Antalet lägenheter i hus som påbörjats resp. blivit inflyttningsfärdiga samt antalet lägenheter i pågåendebyggen vid slutet av resp. år. 1* 1971. 1971:1 Bilaga 13 10 mUjonprogram för bostadsbyggandet under perioden19651974 som statsmakternahar uttalat sig för har genomförts när sex är nu har förflutit. För att bedöma bostadsbyggandetsomfattning och inriktning har särskilda sakkunniga tUlkallats. Idirektiven för de sakkunnigas arbete betonas att bostadsbyggnadsbehovet baradelvis kan bedömas på grundval av statistisk information. Det bestäms i höggrad också av bostadspolitiska mål. En väsentUg del av de sakkunnigas uppdragär därför att pröva frågan om konkretisering av de bostadspolitiska målen, medlen för deras förverldigande samt målens och medlensinverkan på bostadsbyggnadsbehovet. Förra årets riksdag uttalade sig för enbostadsbyggnadsplan för omfattande 95 000 lägenheter och enprojektreserv omfattande 10 000 lägenheter. Fr. o. m. fördelas ramen förbeslut om bostadslån i m våningsyta i StäUet för i antal lägenheter. Denlåneram som har fördelats för motsvarar 88 000 lägenheter med 1967 årsgenomsnittliga våningsyta. Det faktiskaantalet lägenheter för vilka statliga bostadslån beviljats under år1970 kan emellertid beräknas tUl närmare 93 000 på grund av att dengenomsnittiiga ytan per lägenhet var mindre än . För det inte statligt belånade bostadsbyggandet harigångsättnings-tiUstånd meddelats för 8 500 lägenheter. Det totala påbörjandet beräknasha blivit inemot 100 000 lägenheter. Småhusens andel av påbörjandet var 28 %under år 1968. Andelen steg år och sjönk till ennivå strax . Delegationen 1970 liksom de närmastföregående åren överenskommelse med kreditinstituten om byggnadskrediter tUl det StatUgt belånadebostadsbyggandet. Trots den stramhet som har kännetecknatkreditmarknaden har erforderlig kreditvolym kunnat ställas tiUförfogande för årets bostadsbyggnadsplan. Vissa förseningar i igångsättningenhar dock inträffat . Kostnadema inom bostadsbyggandetutvecklades i stort sett gynnsamt . Byggnadskostnadema varunder dessa år i stort sett oförändrade och överkostnaderna minskade. Under år1970 har emellertid kostnaderna ökat främst på gmnd av höjda priser påbyggnadsmaterial. En viss ölcning av anbudspriser och överkostnader underförsta har också kunnat konstateras. Den var dock väsentligtmindre än den ökning som registrerats i byggnadskostnadsindex. Från årsskiftet19701971 har mervärdeskatten höjts vilket medför kostnadsökningar inom bostadsbyggandetmed . Prop.1971:1 Bilaga 13 11 ningar har tiUsammans med den tidigare näranda kostnadsökningenföranlett beslut om enhöjning av låneunderlags- och därmed även pant-värdenivån . skedde en höjning . Vidare harparitetstalen höjts tUl 1,03 för hus färdigställda . OUka åtgärdervidtas för att förbättra produktiviteten inom bostadsbyggandet. Inom ramen förverksamheten med förhandsbesked om bostadslånhar flera projekt med låga kostnader redovisats. Andra åtgärder i syfte attförbättra produktionsförutsättningama tar sikte på att främja samverkan meUanbyggherrar. föreslås enbostadsbyggnadsplan som motsvarar den av förra årets riksdag preUminärtbeslutade. Den innebär ett garanterat program omfattande 95 000 lägenheter,varav 87 000 statsbelånade och 8 000 utan statliga lån. Härtill kommer enprojektreserv om 10 000 lägenheter. Ramen för det statiigt belånadebostadsbyggandet anges i m2 våningsyta ochberäknas för på så sätt att det faststäUda antalet lägenheter multipliceras med dengenomsnittliga våningsjan i de lägenheter som påbörjades åren 19671968.Eftersom lägenhetsytoma har minskat kommer antaletstatsbelånade lägenheter som kan påbörjasår att överstiga 87 000. Planen ger fömtsättningar för ett totaltpåbörjande som motsvarar vad som behövs för att miljonprogrammet skaUförverkligas. Projektreserven skall möjliggöra en ökning av byggandet upp tillden nivå som konjunktumtvecklingen gerutrymme för. Den bedömning som kan göras leder fram tiU ett påbörjandeav ungefär samma omfattning som , dvs. ca 100 000 lägenheter. För år 1972föreslås ett program för bostadsbyggandet av samma omfattning som för . Det garanterade programmet förplanperiodens tredje år, , som enligthittUls tUlämpade principer sktUle omfatta 60 000 lägenheter och avseendast orter med klart expansivt näringsliv, föreslås vidgat med 5 000 lägenheter till 65 000 statligtbelånade lägenheter. Projektreserven avser endast detstatligt belånade byggandet och bör omfatta16 000 lägenheter, dvs. en vidgning med 6 000 lägenheter. Dessavidgningar av såväl det garanterade programmet som projektreserven syftar tUl att i ökad omfattningtillgodose önskemålen om ett treårigt planeringsperspektiv även i ortersom inte är klart expansiva men där behovetav ramtiUdelning för år 3 klart dokumenterats genom konkreta projekt. För vart och ett av åren 1974 och 1975föreslås ett garanterat program omfattande50 000 lägenheter. Bostadsbyggnadsplanerna för avser endastbostadsbyggande med statiiga lån i orter med klart expansivt näringsliv. AnslagettUl lånefonden för bostadsbyggande tas för nästa budgetår 1971:1 Bilaga 13 12 uppmed 3 060 milj. kr., en ökning med 1 410 milj. kr. Det ökade anslagsbehovetberor väsentUgen på att tiden mellan färdigställande av husen och utbetalningav bostadslånen har minskat kraftigt. Den härav föranledda ökningen är ihuvudsak av engångskaraktär. Anslaget tillbostadsförbättringsverksamhet höjs med 25 milj. kr. 130 milj. kr. Förbättringslån föreslås kunna utgåäven till allmännyttiga företag. Anslaget till markförvärvslån ökas från 30 till 50 milj.kr. På gmndval avungdomsbostadsutredningens betänkande föreslås åtgärder för attbättre an hittUls främja tUlkomsten av särskUda bostäder av genomgångskaraktär för studerande ochyrkesarbetande ungdomar, flyttande arbetskraft och andra grupper som har behovav en mera tillfällig lösning av sin bostadsfråga. a. skaU lån kunna utgåtill anskaffning av inventarier i sådanabostäder. De särskilda villkoren för lån tiU studentbostäder föreslåsupphöra efter en övergångstid och lånevillkoren föreslås inte längre utgörahinder för uthyrning av studentbostäder till andra än studerande. a. tiU att undvika en kategori-seringi boendet och främja en allsidig hushåUssammansättning i bostadsområdena. Förslag om ändrade gmnder förbyggnadsforsknmgsavgift läggs fram med statsverkspropositionen. Ett delbetänkandeav servicekommittén avseende service i bostadsområden remissbehandlas f. n. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till riksstaten för /71framgår av följande sammanstäUning (milj. 1970/71 1971/72 A. m. ra. Arbetsmarknad m. m. D. Bostadsbyggande m. m. Summa för driftbudgeten 2 248,8 2 616,6 -|- 367,8 + 1 410,0 + 26,9 - 9,5 Prop.1971:1 Bilaga 13 13 Utdragav protokollet över inrikesärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , , . Chefen för , statsrådetHolmqvist, anmäler de frågor som gäller utgifterna för /72 inomimikes-departementets verksamhetsområde och anför. 1969/70Utgift 6 575 040 1970/71Anslag 7 142 000 1971/72 Förslag 7 353 000 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Regionalpolitiskt utvecklingsarbete m. m. +229 000 200 000 + 6 000 + 64 000 + 112 000 1 AnslagsposternaErsättning till experter för viss planeringsverksamhet och Kostnader för databehandling m. m. i sambandmed regional planeringsverksamhet. 1971:1 Bilaga 13 14 Inom den arbetsenhet som handhararbetsmarknadsfrågor handläggs även utlännings-, anpassnings-, flykting- ochmedborgarskapsärenden Dessa ärenden, som dc har ökat starkt iomfattning, bör handläggas inom en särskild enhet. Jag beräknar medel för entjänst för chef för denna enhet och för två kvalificerade biträdestjänster. Medlen tUl expertis och tillfäUig arbetskraft börräknas upp med . a. bearbetningen av de regionalahandUngsprogrammen. Från anslagsposten Ersättning tiUexperter för viss planeringsverksamhetavlönas f. n. experter för länsstyrelsernas arbete med regionalplaneringen.Chefen för kommer senare denna dag att beräkna medel för ändamålet vid behandlingen av länsstyrelsernas organisation.I fortsättningen behöver därför under förevarande anslag endast medel för meraspeciella regionalpolitiska undersökningar tas upp. För de ändamål som f. n.bestrids från anslagsposten Kostnader för databehandUng m. m. i samband medregional planeringsverksamhet kommer under nästa budgetår att erfordras medelför databearbetning av bl. a. denkommunalekonomiska långtidsplaneringen och länsprogram 1970. För samtUga nuberörda ändamål beräknar jag 1,3 milj. kr. Under åberopande av det anförda och med hänvisning iövrigt till sammanstäUningenhemställer jag, att Kungl. Maj:t föreslår att tiU för /72 anvisa ett förslagsanslagav . 1969/70Utgift 4 948 444 Reservation 99 866 1970/71Anslag 5 000 000 1971/72 Förslag 6500000 För innevarande budgetår har underanslaget beräknats 1 milj. kr. för sådantforsknings- och utvecklingsarbete som är av betydelse för arbetsmarknadspolitiken.F. n. pågår undersökningar om omskolningens samhällsekonomiska effekter,immigrationens ekonomiska effekter, flyttande arbetskraft samtarbetsförmedlingens informationsverksamhet.Dessutom sker genom institutets för arbetsmarknadsforskning försorg eninventering av forskningsobjekt inom arbetsmarknadspolitikens område. För pågående undersökningar och ytterligare undersökningarsom kan komma att sättas i gång räknar jag med en oförändrad medelstilldelningav 1 milj. kr. Av de medel som för innevarande budgetårhar anvisats för övrig utredningsverksamhet, 4 milj. kr., återstod vidutgången av endast ca 1,3 milj. kr. Den höga förbmkningenförklaras fömtom av utredningsverksamhetens allmänt stora omfattning av attrelativt kost- Prop.1971:1 Bilaga 13 15 nadskrävandestatistiska m. fl. undersökningar har bekostats från anslaget. För att täckakommittékostnaderna under innevarande budgetår räknar jag med att ytterligare 2,9 milj. kr. lag kommersenare denna dag att lägga fram förslag om att detta belopp anvisas på tiUäggsstatII tiU riksstaten för /71. En fortsatt omfattandeutredningsverksamhet kan väntas även under /72. För dennautredningsverksamhet beräknar jag 5,5 milj.kr. Jag hemstäUer, att Kungl. atttill Kommittéer m.m. för /72 anvisa ell reservationsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslå e För /72 förordar jagoförändrat anslag. Jag hemställer, att Kungl. att till Extra utgifter för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till bestridande av lystnader för vissainternationella kongresseri 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Från anslaget bestrids kostnader försådana internationella kongresser inom inrikesdepartementetsverksamhetsområde, för vilka påtar sig värdskapet, bl. a. inom ramenför FN-samarbetet. Med hänsyn till reservationen på anslaget förordar jag attanslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av . Jaghemställer, att Kungl. att till Bidrag till bestridande avkostnader för vissa internationella kongresser i för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 13 16 B ARBETSMARKNAD M.M. Den långsiktigautvecklingen på arbetsmarknaden. Arbetsmarknads-poUtiken har byggts ut medåtgärder som efter hand har kommit att betraktas som självklara och oundgängliga.Utbyggnaden har tiUgodosett angelägna behov av stöd och service åt den enskilde. Den har också varit påkallad av långsiktigaförändringar på arbetsmarknaden. Vad som framförallt tilldrar sig uppmärksamheten utveckling är den ökade takten inäringslivets strukturomvandling. Ett uttryck härför är stegringen i antaletvarsel om planerade permitteringar ochdriftnedläggningar. mottog länsarbetsnämndernaknappt 900 sådana varsel berörande totalt 37 400 anställda. Den följandefemårsperioden ökade dessa tal till 2 300 resp. 87 700. Företagnaundersökningar visar att de på denna väg registrerade omställningarna iarbetslivet ändock representerar endast en mindre del av det totala antaletfall då arbetstagare på grund av uppsägning tvingas söka nytt arbete. Förskjutningar i sysselsättningen mellannäringslivets olika delar utgör i och för sig ingenting nytt.