prop · FU0337 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till angående vuxenutbildning; given Stockholmsslott . Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag ur statsrådsprotokolletöver ulbildningsärenden delsföreslå anta härvid fogat förslag till lag om ändring isludiemeddsförordningen (1964: 401), delsföreslå bifalla de förslag i övrigt om vars avlålande lill riksdagenföredraganden hemställt. Vuxenutbildningenhar nått en betydande omfattning. Mer än 1 milj. vuxna deltar i någon form avutbildning. De skiftande förkunskaperna liksom de skilda behoven av förbättradutbildning har gjorl det nödvändigt all erbjuda de vuxna flera alternativastudiemöjligheter. Folk-bildningsorganisalionerna liksom folkhögskolan har enlång tradition på utbildningsområdet. På 1960-talel har tillkommit bl. a.arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning i radio och TV samt statlig och kommunalvuxenutbildning. Totalt satsar staten ca . på vuxenutbildninginnevarande budgetår. Deökade statliga insatserna har skapat utrymme för en snabb expansion av bl. a.den kommunala vuxenutbildningen. Ar 1968 anordnade endast 30 kommunervuxenutbildning. anordnas sådan utbildning i mer än 300 kommuner. Avdeltagarna i vuxenutbildning är närmare en tredjedel ,medan medianåldern är inemot . I propositionen framhålls all del likvälåterstår väsentiiga mål alt förverkliga. Formelltslår den kommunala vuxenutbildningen öppen för alla. Men erfarenheter visar altsludiehindren är betydande för stora grupper av Vuxenutbildningen når fortfarande inte dem somhar del största behovet av sådan utbildning. Mot denna bakgrand framstår en starkare styrning av denfortsatta utbyggnaden av den kommunala vuxenutbildningen som önskvärd. Tillgängligaresurser måste i större utsträckning ställas lill förfogande för dem som ärutbildningsmässigl mest missgynnade. Därför bör en prioritering avgrandskolutbildningen i fortsättningen äga rum. Kursema på gymnasieskolans nivåföreslås öka . Frågan omintagning av studerande lUl vuxenutbildning måste enligt vad som framhåUs ipropositionen ägnas ökad uppmärksamhet. Särskilda intagningsnämnder förvuxenutbildning kommer alt inrättas av kommunerna. Ett statsbidrag om totalt av statsbidraget till lärare och skoUedare föreslås ulgå liUkommunerna som bidrag liU utgifter för inlagningsverksamhelen m. m. Ipropositionen föreslås också vissa åtgärder för den kommunala vuxenutbildningeni glesbygdsområdena. Minimiantalet elever för inrättande av kurs föreslås blisänkt från tolv lill åtla. Vidare föreslås bidrag liU resekostnader ochtraktamente för sludiehandledare vid allmän studiecirkel och lärare i kommunalvuxenutbildning. Slutligen kommer bestämmelser atl meddelas som inom glesbygdgör del möjligt för lärare i ungdomsskolan atl i sin tjänst inräknatjänstgöring i vuxenutbildning. Ipropositionen behandlas i anslulning till förslag från läromedelsutredningenoch studiemedelsulredning även vissa sludiesociala frågor. a.införs möjlighet för deltidsstuderande atl erhålla studiemedel. Lag om ändring i studiemedelsförordningen (1964: 401) Härigenom förordnas atl 5, 8, 9, 11 och 15 §§studiemedelsförordningen (1964: 401)1, gjajj jj nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiemedel ulgå till svensk studerande så ock till annanstuderande, som är bosatt i riket. Till den som ej är heltidsstuderande utgå studiemedelendast om han bedriver studierna på minst halvtid och på grund av förvärvs- ' Omtryckt 1970: 266. Den som icke är svensk medborgare äger dock icke rätttill studiemedel, om han bosatt sig i riket huvudsakligen i syfte alt härvinna utbUdning. arbete, vård av egna barn eller andra särskilda skäl ejkan bedriva studier på heltid. Den som icke är svensk medborgare äger icke rätt lillstudiemedel, om han bosall sig i riket huvudsakligen i syfte alt här vinnautbildning. Studiemedel beviljas efter ansökan. Ansökan om studiemedel inges inom den tid och i denordning som centrala studiehjälpsnämnden bestämmer. Om särskilda skäl föreligga,må ansökan prövas även om den inkommit . Studiemedel beviljas för högst två eller i fall, för vilkacentrala studiehjälpsnämnden så förordnar, högst tre terminer i sänder. Studiemedelberäknas för termin och ulgå, i den mån ej annat följer av 10, 11, 12, 14 eller16 §, av basbeloppet. Studiemedelberäknas för termin och ulgå, i den mån ej annat följer av 10, 11, 12, 14 eller16 §, för heltidsstuderande av basbeloppet och för deltidsstuderandemed av basbeloppet. Del beloppsom följer av 9 och 10 §§ minskas med två tredjedelar av den del av denstuderandes inkomst för terminen, som överstiger avbasbeloppet, saml, om den studerande är gift och sammanbor med maken, därjämtemed en tredjedel av den del av makens inkomst för terminen, .som överstigerellhundrafyrlio procent av basbeloppet. Förheltidsstuderande minskas det belopp som följer av 9 och 10 §§ med tvåtredjedelar av den del av den studerandes inkomst för terminen, som av basbeloppet, samt, om den studerande är gift och sammanbormed maken, därjämte med en tredjedel av den del av maken= inkomst för terminen,som överstiger ellhundrafyrlio procent av basbeloppet. För deltidsstuderandeminskas det belopp som följer av 9 och 10 §§ med två tredjedelar av den del avden studerandes inkomst för terminen, som överstiger etthundratjugofem procentav bas- beloppet, samt, om den studerande är gift och sammanbormed maken, därjämte med en tredjedel av den del av makens inkomst för terminen,som överstiger av basbeloppet. Såsom den studerandes inkomst räknas den inkomst som bankan antagas komma alt åtnjuta under terminen eller, om studiemedel vid elt ochsamma tiUfäUe skola beviljas för mer än en termin, den inkomst som han kanantagas komma atl åtnjuta under terminerna, delad med antalet terminer. Värdetav naturaförmåner uppskattas efter regler som fastställas av Konungen.Studiemedel, doktorandslipendium och allmänt barnbidrag anses icke såsominkomst. Vad i andra styckel sägs skall äga motsvarande tillämpningvid beräkning av makes inkomst. I studiemedel, till vilka den studerande enligt 5-går studiebidrag med följande belopp, nämligen a) om han är berättigad till studiemedel motsvarande av basbeloppet, åttahundrasjuttiofem kronor eller. b) om han är berättigad till studiemedel med lägrebelopp, så stor del av åttahundrasjuttiofem kronor, som svarar mot förhållandetmellan det belopp vartill han är berättigad och av basbeloppet. -14 §§ äger rätt, in- a) förheltidsstuderande, om han är berättigad lill studiemedel motsvarande av basbeloppet, åttahundrasjuttiofem kronor, eller, om han ärberättigad till studiemedel med lägre belopp, så stor del av åttahundrasjuttiofemkronor, som svarar mot förhållandet mellan det belopp vartill han ärberättigad och av basbeloppet, b) fördeltidsstuderande, om han är berättigad till studiemedel motsvarande av basbeloppet, , eller, om han ärberättigad till studiemedel med lägre belopp, så stor del av fyrahundrafyrtiokronor, som svarar mot förhållandet mellan det belopp vartill han ärberättigad och av basbeloppet. Utgående studiemedel utgöra i första hand studiebidrag. Denna lag träder i krafl . Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , ,. StatsrådetMoberg anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråganangående vuxenutbildning och anför. 1971: 1 (bU. 10 s. 394) har Kungl. Maj:t föreslagit alt, iavvaktan på särskild proposilion i ämnet, för /72 beräkna a) lill Bidrag till driften avkommunala skolor för vuxna ell förslagsanslag av , b) tiU Bidrag tillstudiecirkelverksamhet ell förslagsanslag av , c) lillBidrag ett anslag av . Jag anhåUer all nu få la upp dessa frågor. Underde har en rad vikliga beslut fallals på vuxenutbildningensområde. 1970: 35 angående ökat stöd tUl vuxenutbildningen (SU 1970:107, rskr 1970: 273) gjordes en redovisning härav. Jag pekade i dennaproposition på det pågående omfattande utredningsarbetet på vuxenutbildningensområde. I del följande kommer jag alt ge en redogörelse för nuvarande studie-och utbildningsmöjligheter för vuxna liksom av forskningsinsatserna på områdetsaml den aktuella debatten. Underdet gångna året har önskemål om förändringar i villkor för och organisation avvuxenutbildning förts fram, både i form av kom-millébelänkanden och skrivelserfrån myndigheter och organisationer. Den27 bemyndigade Kungl. för att lUlkalla sakkunniga' förall utreda frågan om produktion och granskning av läroböcker och andrapedagogiska hjälpmedel ra. Utredningen har antagit namnetläromedelsulred-ningen. En av utredningens uppgifter har varit atl behandla fråganom införande av fria läromedel för utbildningsväsendet ovanför grundskolan.Med skrivelse har utredningen överlämnat betänkandet (SOU1970: 10) Fria läromedd. Efter remiss har yttranden avgelts av (), universitetskanslersämbetet (UKÄ), lantbruksslyrelsen, ,centrala studiehjälpsnämnden (CSN), statens läroboksnämnd, statskontoret ochriksrevisionsverket (RRV). Vidare har yttranden avgetts av Svenska kommunförbundet.Svenska landstingsförbundet. (),akademikers centralorganisation (), i (LO), elevers centralorganisation (), , (), (),Vuxenstuderandes riksorganisation (VRO), och Skola (RHS),, . (), (), (),(), ochUppsala studentkår. 1968 årsstudiemedelsulredning har med skrivelse lagt frambetänkandet (Ds U 1970: 13) Vissa frågor rörande studiemedel, vari behandlasfrågor om studiestöd för deltidsstuderande och sista ansökningsdag förstudiemedel. Efter remiss har yttrande avgelts av kommittén för studiestöd åtvuxna (SVUX). Yttranden över belänkandet jämte yttrandet från SVUX har avgeltsav UKÄ, SÖ, CSN, (), överbefälhavaren,, samarbetsnämnden förjournalisthögskolorna, styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna,handikapputredningen, , , (), TCO, SFS,MUF, FPU, SSU, och . I förevarande sammanhang anmäls även skolöverstyrelsensanslagsframstäUningar för /72 i vad avser vissa anslag inomvuxenutbUdningsområdet. * Vid liden för avlämnandet av SOU 1970: 10 riksdagsmannenHilding , ordförande, direktören , landstingsrådet , studeranden , avdelningsdirektören ochavdelningsdirektören . ' Förre riksdagsmannen , ordförande, rektorStig , byråchef , civilekonomen ochriksdagsledamoten . Pedagogikulredningen'har överlämnat en sammanfattning från diskussionerna vid en av utredningenanordnad konferens om forskning och utveckling inom vuxenutbildningen (Ds U1970: 22). Ifråga om många av de framlagda förslagen erfordras inte beslut av riksdagen.För överblickens och sammanhangets skull lämnas dock för vissa av dessa förslagen kortfattad redovisning. 2 Nuvarande utbildningsvägar för vuxna 1967; 85 angående vissa åtgärder inom vuxenutbildningens område m. m.samt prop. 1970: 35 angående ökat stöd tUl vuxenutbildningen gavs en översiktav de studie- och utbildningsmöjligheter som stod till de vuxnas förfogande.Jag finner det ändamålsenUgt alt i denna proposition göra en förnyadredovisning. Inomden kommunala vuxenutbildningen anordnas undervisning enligt läroplanerna förgrundskolans högstadium, och gymnasiet (ämneskurser) och yrkesskolan(yrkesskolkurser). Den kommunala utbildningen får dessutom omfatta särskildayrkesskolkurser och yrkesskolkurser i form av studiecirklar. UtbUdningenanordnas huvudsakligen som ddlidsundervisning. Eleven kan vad gällerämneskurser välja atl antingen läsa enstaka ämnen eller för fullständigkompelens i den aktuella skolformen. Undervisningen är organiserad somkoncentrations-läsning, vilket innebär all eleven vanligtvis läser ell ellertvåtre ämnen . Särskildskolenhet för ämneskurser får inrättas om ämneskurserna beräknas varaktigtmotsvara minst 16 poäng, varvid en poäng beräknas för varje påbörjat 550-tallektioner. Vid sådan skolenhet skall finnas en ordinarie tjänst som rektor ochi vissa fall en ordinarie tjänst som studiereklor. I de faU vuxenutbildningenär förlagd lill skolenhet för ungdomsutbUdning skall finnas en arvodestjänstsom studiereklor för ämneskurserna. 1967års reform har medfört en kraftig expansion av den kommunalavuxenutbildningen. /68 fanns kvällsgymnasier i ca 30 kommuner /71 ca 300 kommuner anordnar vuxenutbUdning. Gymnasie- och/eUerfackskolulbildning på icke-gymnasieorl har på gmnd av särskilda skäl medgettspå ca 35 orter. 'Statssekreterare , ordförande, byråchef , professorKjell Härnqvisl, professor och byråchef . Omkring23 000 elever deltog /70 i ämneskurser på högstadiumoch ca 38 500 i ämneskurser på gymnasiet och i . Särskildaskolenheter för vuxenutbildning finns på tio orter, nämligen , (tre enheter), , (två enheter), , (femenheter), , , och . (EnUgl beslut den 12 febmari 1971även i och samt i /72.) I kommunala och enskildayrkesskolkurser dellog ca 92 000 elever /70 fördelade på husligutbildning 28 400, kontor och handel 29 300, industri och hantverk 18 700,teknisk utbUdning 9 700 (därav 6 600 i teknisk aftonskola), vårdyrken 4 800 ochövriga områden 1 200, Av de nyssnämnda 92 000 eleverna gick ca 80 000 i kommunalaskolor. Maj:ts beslut bör skolöverstyrelsenverka för avveckling av teknisk aftonskola, dock under förutsättning atljämförbara altemativ skapas inom den kommunala vuxenutbildningen. Statsbidragutgår av utgifterna för löner lill lärare och skolledare.Bestämmelser om utbildningen har meddelats i stadgan (1967: 452) för gymnasialvuxenutbUdning (ändrad : 971). Destörsta ämnena, dvs. de som läses av det största antalet studerande, /70 i tur och ordning: engelska, matematik, svenska,samhällskunskap, företagsekonomi och historia. Vid yrkesskoUcurserna gesutbildning för ett stort antal yrken inom industri, hantverk, handel och kontorliksom för vårdyrkena. I enlighet med Kungl. Maj:ls beslut (ändrat ) har en gränsdragning skett meUan yrkesskolansdellidskurser och studieförbundens kurser. Som en följd härav har vissa kurseri t. ex. språk och konsthantverk överförts tUl studieförbunden. Enpraktisk pedagogisk utbildning om två terminer som är särskilt avpassad förlärare för den statliga och kommunala gymnasiala vuxenutbildningen anordnasfr. o. m. vid i . Antalet intagningsplatserberäknas vara ca 25 per termin. Praktikterminen för dessa lärarkandidater skallhelt eUer delvis förläggas tiU gymnasial vuxenutbildning. Vidantagningen liU denna särskilda utbildning gäUer samma villkor som för övrigaämneslärarkandidater. Vidde statliga skolorna för vuxna i och meddelas utbildningenligt läroplanerna för högstadium, fackskola och gymnasium.Undervisningen är en kombination av brevskolstudier och undervisning vid resp. skola, s. k. varvad undervisning. m. anordnas vid norrköpingsskolan även undervisning enbartper korrespondens, vilken i likhet med den varvade undervisningen är heltkostnadsfri. /71 beräknas elevantalet i den varvade undervisningenuppgå till ca 3 900 vid de båda skolorna. Staten svarar för personalkostnader,utgifler för de studerandes studiematerial och därutöver för bl. a. vissutrustning och undervisningsmaterial. Bestämmelserna om denstatliga VuxenutbUdningen har meddelats i stadgan (1967: 452) för gymnasialvuxenutbildning (ändrad : 971). Statsbidragutgår liU 105 folkhögskolor och tiU ell tiotal fiUaler till dessa. Dessafolkhögskolor kan med hänsyn till huvudmannaskapet indelas i tre grupper,landstingsskolor, slödföreningsskolor och rörelseskolor. Slödföreningsskolornafår vanligen betydande landstingsbidrag och landstingen är representerade iskolornas styrelser. Rörelseskolorna utgör ingen homogen grupp. som är huvudman är starkt representerad i dessa skolors styrelser.Det är dock vanligt att plats i styrelsen ges åt representant för landstingetoch för den kommun där folkhögskolan är belägen. Målet för folkhögskolansverksamhet är att meddela allmän medborgerlig UtbUdning, ofta med inriktningmol ett visst intresseområde. har en ökande andel avfolkhögskolans elever sökl sig dit för att få vidareutbildning av allmänt slagsom en grund för forlsall utbildning. Några folkhögskolor har speciallinjersom i vissa fall ger direkt yrkesutbildning. Del finns speciallinjer förestetiska ämnen (musik, teater, konst) samt linjer för massmediautbildning ochu-landsfrågor. UtbUdning av ungdomsledare, studieledare och föreningsledare m.m. sker också vid speciallinjer. Flera folkhögskolor har vidare gett sådanundervisning som direkt förbereder eleverna för inträde i socialhögskolor. Tre olika slags kurser fårenligt fotkhögskolestadgan (1958: 478, ändrad : 599) ordnas vidfolkhögskolan, nämligen vinlerkurs, sommarkurs och ämneskurs. Vinlerkursen, somär den i fråga om elevantalet dominerande kurslypen, omfattar 2230 veckor.Sommarkurs skaU omfatta minst . Ämneskurs skaU omfatta minst en vecka.Vinterkurserna kan ingå i en utbildning om två ofta tre årskurser. Arbetsåret1969/70 hade 83 skolor tre årskurser. Är uppgick antalet elever vidvinterkurserna till ca 12 800 och antalet elever i ämneskurser tiU ca 10 000. Förfolkhögskolorna finns ingen centralt faststäUd läroplan. Varje skola får inomde gränser folkhögskolesladgan anger själv utforma sitt program. Endast ämnetmusik är obligatoriskt i alla årskurser. föreskriverstadgan obligatoriska ämnen bara i den första årskursen. Dessa är svenska,litteratur, historia, samhäUslära, psykologi, kemi och biologi med hälsolära.Under senare år har försök gjorts med alt slopa årskursindelningen och i släUetanvända nivå- och sloffgruppering. Genom kungörelsen (1966: 24) omgrundskolans kompetensvärde m. ra. (ändrad : 605) har folkhögskolanskompelensvärde i viss utsträckning definierats. Folkhögskolekurserna kan undervissa betingelser jämstäUas med högstadium eUer fackskola. I vissafaU ger folkhögskolestudier möjlighet tiU studier vid universitet eUerhögskola. Statsbidragutgår enUgl kungörelsen (1966: 758) om statsbidrag tiU driftkostnader förfolkhögskolor (ändrad : 610) lill kostnader för löner m. m. åtlärare och skolledare av de faktiska kostnaderna, liU kostnader förviss annan personal samt tiU pedagogisk utrustning m. m. Efterskolöverstyrelsens prövning i varje särskilt fall kan även utgå bidrag lillpersonlig assistens åt handikappade elever vid folkhögskolor. Vidare utgårstatsbidrag tiU dyrare pedagogisk utrustning och för sanering avfolkhögskolornas ekonomi och lill byggnadsarbeten vid folkhögskolor. Vidlärarhögskolan i har anordnats en särskildpraktisk-pedagogisk utbildning om två terminer av lärare för folkhögskola ochövrigt folkbildningsarbete. TiU utbUdningen har antagits dels sådana som avlagtfilosofie kandidatexamen eUer motsvarande, dels sådana som på annat sätt, t.ex. aktivt arbete inom del fria och frivilliga folkbUdningsarbetet, ansetts haförutsättningar atl genomgå UtbUdningen. Intagningskapaciteten för dennasärskilda utbildning är 30 studerande per termin. Äv dessa 30 har 8 å 10 varit»icke-akademi-ker». Folkhögskolanhar tidigare endast i begränsad utsträckning haft tiUgång till lärare med enlängre, systematisk lärarutbildning. I den mån till folkhögskola och övrigtfolkbildningsarbete sökt sig lärare som genomgått lärarhögskolornas förgrundskola och gymnasium anpassade ämneslärarutbildning, har man kunnatkonstalera alt i denna inte beaktats de speciella förhållanden somsammanhänger med atl eleverna/ kursdeltagarna är vuxna, friheten frånfastställda kursplaner, mlernal-miljö m. m. All döma av de erfarenheter manhittiUs haft av den nya utbildningen är de som genomgått denna i dessaavseenden väsentligt bättre förberedda. HittUlsvarandeerfarenheter lyder också på att de som antagils på grundval av redovisadeerfarenheter från arbete inom folkbUdning och folkrörelser och som inletidigare bedrivit akademiska studier kunnat tUlgodogöra sig både den teoretiskaoch den praktiska undervisningen lika bra som grappen meduniversitetsutbildning. Del har också visat sig alt behovet är stort avpedagogiskt och metodiskt utbUdade lärare inom folkbildningsarbetet medomfattande erfarenheter från folkrörel- gäller inle minst inom ramen för den centralautbildningsverksamhet som löntagarorganisationerna bedriver med statsbidrag fr.o. m. innevarande budgetår. Detfinns tolv av staten godkända studieförbund, av vilka de flesta haranknytning tiU någon folkrörelse. Studieförbunden bedriver en omfattandestudiecirkelverksamhel. För alt statsbidrag skall ulgå lill en studiecirkelkrävs bl. a. alt den har lägst fem och högst tjugu deltagare, all den omfattarminst tjugu studietimmar, fördelade på minst , att den harhögst två sammankomster samt högst per sammankomst.Ledare för studiecirkel skall godkännas av studieförbund. Vissa undanlag fråndessa bestämmelser är möjUga. Läsåret1969/70 uppgick antalet statsbidragsberättigade studiecirklar tiU ca 158 000och brulloantalel deltagare till ca 1,5 milj. Statsbidrag utgår enligtkungörelsen (1963: 463) om statsbidrag tiU del fria och frivUligafolkbildningsarbetet (omtryckt 1970: 329) av kostnaderna förledararvode och studiemateriel, dock högst . Av dettabelopp får högst . För allmän studiecirkel i svenska,engelska, matematik eller samhäUskunskap som i huvudsak motsvarar utbildningenligt läroplanen för grandskolan utgår dessutom ett tiUäggsbidrag om högst 10kr. Av tiUäggsbidraget får högst . Dessutomutgår visst statsbidrag för administration och pedagogisk verksamhet. EnsärskUd studieform utgör universitetscirklarna. En sådan cirkel skaU omfattaminst , fördelade på minst 16 sammankomster. I fråga omdeltagarantalet gäUer samma villkor som för allmän studiecirkel. Ledaren fören universitetscirkel skall ha kompetens för undervisning vid universitet.Statsbidrag utgår av kostnaderna för ledararvode och studiemateriel,dock högst med . Av della belopp får högst . Vidare utgår bidrag av kostnaderna förresekostnadsersättning och traktamente till ledaren. 2.5 Kurseri radio och television Våren1967 tiUsatles kommittén för television och radio i utbUdningen (TRU). En avkommitténs huvuduppgifter är att bedriva försöksverksamhet med eterförmedladvuxenutbUdning. Höstterminen1968 startade i radio och television de första kurserna som TRU producerat enkurs i engelska och en i förelagsekonomi. Bådakurserna är på gymnasienivå. Vidare har kurser genomförts i ämnena matematik,socialkunskap och psykologi. Sändningstiden för TRU-programmen i radio ochtelevision uppgår tiU . Maj:t hargenom beslut faststäUt produktionsplan för TRU /71. Flera nya kurser bl. a. i arbelsmarknadskunskap på finskaoch en kurs i fackUga frågor kommer härigenom all framställas för utsändningvia etermedierna. Avsiktenmed TRU-programmen är att de vuxna skall kunna följa dem individuellt ochsjälva arbeta med del kursmaterial som framstäUs till programmen. TRUsamarbetar dock även med övriga kursanordnare av vuxenutbildning. a. den kommunala vuxenutbildningen ges möjlighet all della i lärarleddundervisning i anslutning till TRU-kurserna. Samverkan förekommer också medstudieförbunden, som anordnar studiecirklar i anslulning lill programmen.Vidare förekommer samverkan med korre-spondensinstitul och den som vill kansända in svarsuppgifler och få dem rättade. Elt flertal av TRU:s kurser svararmot hela eller delar av ämnena matematik, svenska och samhällskunskap pågrundskolans högstadium och kan därför användas i den studiecirkelverksamhelsom vänder sig lill vuxna med kort och bristfällig utbildning. Kursema iarbetsmarknadskunskap, matematik på nytt och svenska nu används i del arbetesom FÖVUX bedriver. GenomSveriges Radios avdelning för publik- och programforskning görs dagligaundersökningar om antalet TV-lillare. Äv dessa undersökningar framgår bl. a.alt del genomsnittliga antalet TV-lillare per program förkursen i u-landskunskap var ca 600 000, för kursen i psykologi ca 235 000 ochkursen matematik på nytt ca 225 000. SverigesRadio producerar kurser för vuxna, t. ex. i språk.Under senare år har även sänts kurser i svenska för invandrare. a. att sändas kurs i samhällsorientering för invandrare och kurs istudieteknik som riktar sig lill alla vuxna som studerar eller tänker börjastudera.