prop · FU03107 · 1971-12-31 00:00:00 — Med anledning av etluttalande under reraissbehandUngen vill jag frarahålla, all jag inle finneranledning all göra något undantag från regeln om rätt tiU lön vidperraitlering i fall då perrailteringen föranleds av orasländigheier uloraarbetsgivarens kontroll, såsora perraitlering på grand av konflikt eUermyndighetsbeslul som arbetsgivaren inle hade bort räkna raed. Deltaslåndpunklslagande överensstäraraer raed vad jag anförde i en liknandefråga vid behandlingen av regeln ora rält till lön under uppsägningstid. Reglemaora rätt tUl lön vid uppsägning och permittering kompletteras ipromeraorieförslaget raed besläramelser om lönens storlek. Dessalöneberäkningsregler innebär all lönen i princip skall beräknas sora oraarbetstagaren i stället hade haft seraester och varit berättigad tillseraesterlön. Denna teknik har läranats ulan erinran av flertaletreraissinstanser raen på ell par håU ifrågasätts, ora raan inte i stället böranknyta lill kollektivavtalens regler ora tidlön eller ora vänletidsersättning. Detfraraslår sora uppenbart - och har inte heller bestritls,av någon reraissinslans- alt lagen raåste innehåUa regler sora fastställer en viss rainirainivå på denlön sora skall ulgå vid uppsägning och långtidsper-railtering. Del gäller dåall finna elt syslera, sora kan tiUärapas över hela arbetsmarknaden oberoendeav ora lönen till arbetslagaren i fråga besläras i koUektivavtal eller i annat avlal.Del låter sig då inle göra alt anknyta till koUeklivavlalsbesläramelser omtidlön eller ora vänletidsersättning. Däreraot kan raan tillärapa del i seraeslerlagenangivna regelsysterael för beräkning av seraesterlön, vilket gäller för hela arbelsraarknaden.Och della syslera - tiUärapal i det nu aktueUa sararaan- hangel- ger på det hela taget arbetstagaren tillräckliga garantier för en acceptabel rainirainivåpå uppsägnings- resp. perraitleringslön. Jag viU därför ansluta mig tiU promeraorieförslagelsprincipiella uppbyggnad av löneberäkningsreglema. Arbetstagaresom är avlönad med tidlön beräknad för vecka eller längre tidsenhet komraer enliglproraeraorieförslaget alt under uppsägningstid - och vid långtidsperraillering- få den lön som belöper sig , även om arbetsgivaren inte kansysselsätta honom. Detla har inte föranlett någon erinran underremissbehandlingen och jag godtar förslaget. Förandra arbetstagare, dvs. i praktiken främst de som avlönas raed tim- eUerackordslön, är enUgt proraeraorian lägel raer koraplicerat; I vissa fall kanårsinkomsten påverkas av att arbetstagaren har varit frånvarande från arbetetpå grand av sjukdom, havandeskap eller barnsbörd, militärtjänstgöring ellertjänstgöring i civilförsvaret. Sådanfrånvaro - s. k. privilegierad frånvaro - jämsläUs i fråga om sådanaarbetstagare under vissa förutsättningar och med vissa begränsningar raedarbetad dag när det är fråga ora tiUärapning av semester-lagen (se 7 § andrastycket b) - e) seraeslerlagen). För dessa arbetstagare gäller enligt seraeslerlagenföljande vid beräkning av semesterlönens storlek, en beräkning som skall skepå grandval av arbetstagarens sammanlagda arbetsinkomst i anställningen under kvalifikationsåret,dvs. närmast föregående kalenderår. I arbetsinkomsten inräknas intesemesterlön, sjuklön och övertidstiUägg! För sora utgör privilegieradfrånvaro skall å andra sidan arbetsinkoraslen ökas raed ell belopp raotsvarandearbetslagarens genomsnittliga dagsinkomst i anställningen under kvalifikationsåret.På den lönesumma som sålunda räknas fram utgör semesterlönen för helasemestertiden . För som seraestern överstiger 24 dagarför. år räknat ökas séraester-lönen raed fyra tiondels procent avarbetsinkomsten. Prorheraorieför-slagel innebär, all dessa regler i seraeslerlagen'tiUärapas även i del hu aktueUa sararaanhangel. Nioprocentsregeln, sora äravpassad efter fyra-veckorsseraeslern, har dock ersatts raed en regel enliglvilken lönen beräknas så all den för utgående lönen under tid dåarbete inle kan erbjudas skall uppgå lill fyra tiondels procent av inkomstenunder kvalifikationsåret. Med kvalifikationsår avses i proraeraorieförslagetdel kalenderår sora närraast föregått uppsägningen resp. permilteringen. Föruppsägningar blir aUtså kvalifikalionsår. Deföreslagna löneberäkningsreglema för tim- och ackordsavlönade föratsätter, atlarbetstagaren har varit anställd hos arbetsgivaren under hela kvalifikationsåret.Med den av raig förordade beslämraelsen ora en kvalifikationstid på sararaanlagt24 raånader inora en 36-raånaderspe-riod behöver inle sä vara fallet. Jag kanbelysa detta raed följande exempel. En person sägs upp i deceraber 1971. hosarbetsgivaren , två raånader och hela år 1969.Kravet på kvalifikationstid är därraed uppfyUl. Lönen under uppsägningstidenskulle - ora ingen ändring gjordes i proraeraorieförslaget - beräknas så, altden för utgående lönen motsvarar fyra tiondelsprocent av inkomst hos arbetsgivaren. leder uppenbarligen tillalt lönen blir alldeles för låg. Probleraet bör enligl rainraening lösas genora en regel som innebär, att arbetsinkomsten under kvalifikationsåretskall för varje arbetsdag under tid då arbetslagaren inte var anställd hosarbetsgivaren ökas med ell belopp motsvarande arbetstagarens genorasnitlliga dagsinkoraslhos arbetsgivaren under kvalifikationsåret. Den nu föreslagna regeln är ihuvudsak överensstämmande med bestämmelsen i 12 § Iredje stycket semeslerlagenom jämkning av inkomstunderlaget vid privilegierad frånvaro underkvalifikationsåret. Tillärapad på det anförda exeraplel innebär regelnföljande. Först räknar raan ut den genomsnittiiga dagsinkorasten under de tvåmånader arbetslagaren var ansläUd hos arbetsgivaren . Antaletarbetsdagar under de återstående tio månaderna mulilipUceras därefter raed denuträknade genorasnitlliga dagsinkorasten. Produkten adderas raed den arbelsinkoraslarbetstagaren uppburit hos arbetsgivaren . Slutsumraan utgör del inkomslunderlagpå vilket den fömt angivna procentberäkningen skall göras. Utövervad jag nu har förordai synes inle några järakningar äv eller tiUägg till de i proraeraorianföreslagna löneberäkningsreglema i fråga om tim- och ackordsavlönade varaerforderliga. Jag ansluter raig därför tUl promemoriaförslaget på denna punktmed det liUägg för vUket jag har redogjort. Proraeraorieförslagelslöneberäkningsregler har kompletterats med en avräkningsregel. EnUgt denna fårarbetsgivaren från den lagstadgade uppsägnings- resp. j>ermilleringslönenavräkna inkorast sora arbetstagaren under den lid lönen avser har förvärvateller uppenbart borde ha kunnat förvärva i annan anstäUning. Delskulle enligt rain mening i och för sig med fog kunna hävdas, att enarbetsgivare bör vara skyldig all fullgöra sin del av anställningsavtalet,även ora han inte är i slånd all tillgodogöra sig någon motprestation frånarbetstagaren i förra av ulfört arbete. Avstår arbetsgivaren frän att krävaarbetsprestationer skuUe han med andra ord inte ha atl göra raed hurarbetstagaren utnyttjar den ledigblivna liden. Jag vill emellerlid inlebestrida, alt del trots aUl kan förefalla slötande, ora en arbetstagare uppbärlön från två håll. En avräkningsregel för atl hindra sådan överkorapensalionbör därför införas. Eflersora del från allraän synpunkt är angelägel, allarbetsföra personer stär lill arbelsraarknadens förfogande bör avräkning skeäven för inkorast som arbetstagaren uppenbart borde ha kunnat förvärva påannat håll. Mol bakgrund av del föratanförda ora arbetsgivarens principiella skyldighet alt fullgöra sin del avanställningsavtalet finner jag inte anledning all, som förordats frånarbetsgivarhåll, utvidga avräkningsmöjlighelema utöver vad sora följer av altarbetslagaren »uppenbart» borde ha kunnat skaffa sig inkomst på annat håll. Avräkningsregeln i promeraorieförslagetavser endasl lön i annan anställning. Sora frarahållits under reraissbehandlingenbör även inkorast från uppdrag eller förvärvsverksamhet som egen företagarekunna avräknas. Från arbetsgivarhåll har hävdats alt avräkning också bör kunnaske för avgångsbidrag, utbildningsbidrag, näringshjälp och förtidspension. Föregen del anser jag atl det inle finns tillräckliga motiv för atl låta enarbetstagare vid sidan av lön uppbära sådana sociala och arbetsmarknadspolitiskaförraåner sora är avsedda atl utgöra ersättning för bortfallen lön. Jagförordar därför, all avräkning fär ske för utbildningsbidrag enligt arbelsraarknadskungörelsenoch för ålderspension enligt lagen ora allraän försäkring, i de fall då pensionermgenföljt på uppsägningen. När det gäller förtidspension föreligger detvisserligen inte några forraeUa hinder mol alt bevUja sådan under uppsägnings-eller permitteringstid. Jag räknar emellertid med atl del koraraer atl bliovanligt all full förtidspension beviljas efler uppsägning eller perraitleringpå sådani sätt all pension utgår för tid under vilken arbetstagaren har rält tiUuppsägnings- eller perraitleringslön. Enligl min mening behövs det därför inlenågon särskild regel ora avräkning av förtidspension. Vad härefter angår näringshjälpenligl arbelsraarknadskungörelsen är sådan avsedd atl utgöra bidrag lill den soravill starta egen verksarahet. Näringshjälpen är alltså inte en ersättning förbortfallen lön och bör därmed inte heUer få avräknas på den lagstadgade lönen.Avgångsbidrag enligt AGB-försäkringen eller AGE-syslerael är, sora jag tidigarehar antytt, en ekonomisk förmån sora arbetstagaren har tjänat in genom fleraårs arbete. Den har annan funktion än lön. Jag vill inle frångå den i proraeraorianintagna ståndpunkten alt AGB-ersältning och liknande förraåner inle fåravräknas. De iproraeraorian gjorda uttalandena ora förslagels betydelse i den situationen attarbetsgivaren försätts i konkurs har inte föranlett några invändningar under reraissbehandlingen.Jag vill för rain del ansluta raig lill dessa uttalanden. En arbetstagare somomfattas av den nu föreslagna lagen koraraer alltså alt i arbetsgivarenskonkurs få förraånsrätt för lön under den lagstadgade uppsägningstiden. Därraedföljer av lagen ora statUg lönegaranti vid konkurs atl stalsgarantin gäUer förlön under den lagstadgade uppsägningstiden. Del enligt näranda lag gällande raaxiraibeloppetför stalsgarantin - för varje arbetstagare högst det vid liden förkonkursbeslutet gällande basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring - börsåsom förordals i proraeraorian höjas till fyra basbelopp. ProraeraorianinnehåUer också förslag ora rätt till åleranslällning. arbetstagare sora har rätt tUl lagstadgad uppsägningstid blirskild frän anställningen på grund av arbetsbrist äger han under sex månaderdärefter företrädesrätt lill ny anstäUning hos sararae arbetsgivare i sararaaeller likartad verksarahet under förulsällning att han har tillräckligtkunnande för del nya arbetet. Om flera arbetstagare har sådan räll, har enligtförslaget den sora varit anställd längst lid hos arbetsgivaren företräde. Ingen reraissinslans har raolsaltsig atl i lagen upptas regler ora räll till åleranslällning. De föreslagnabestämmelserna om rätt till lön vid permittering kan enligt min åsikt antagasleda liU alt arbetsgivarna söker undvika permitteringar och i släUel tillgriperuppsägning vid uppkoramen arbetsbrist. Beslämraelsen om rält liU återanställningkomraer atl kraftigt raotverka de för arbelslagama oförmånliga verkningar som eltsådant förfaringssätt skulle medföra. Jag anser därför atl regler ora rätt tUl återanställninginle kan undvaras. Eflersora den föreslagna lagen om anställningsskydd äravsedd atl bereda äldre arbetstagare etl särskilt skydd är det ofrånkoraliglall äldre arbetstagare sora omfattas av lagen måste ges företrädesrätt till återanställningfraraför yngre arbetstagare för vilka lagen inte gäller, även ora dessa senarearbetstagare kan åberopa längre anställningstid. Förslaget om räll till åleranslällningunder efler del all anställningen upphörde innebär att enarbetstagare med sex raånaders lagstadgad uppsägningslid får företrädesrätt lillnyanställning som sker efter det att han fått del av uppsägningen.SAF har yrkat att den förordade sexmånadersliden, inora vilken rätt till åleranslällningföreligger, skall begränsas lUl fyra raånader. I skrivelsen frän socialdemokratiskapartiet framförs å andra sidan yrkanden ora förlängning av den föreslagnaliden. Här gäller del att göra en avvägning raellan å ena sidan äldrearbetstagares intresse av atl kunna få koraraa tillbaka till sin garalaarbetsplats och å andra sidan del allmänna inlresset av atl att undvikalångtgående kalegoriklyvningar meUan äldre och yngre arbetssökande. Den i proraeraorianförordade sexmånaderstiden bör enligt min mening inle förkortas. Det kandäremot finnas skäl sora talar för en förlängning av liden. Vid den nu aktuellaprovisoriska lösningen förordar jag alt proraeraorieförslaget följs. Erfarenhetenfår visa ora en förlängning av liden bör göras vid en mer definitiv regleringav dessa frågor. Underremissbehandlingen har framför allt arbetsdomstolens ordförande kritiseratförslaget ora rätt lill återanställning raed den utgångspunkten alt förslagetär opreciseral och läranar alllför många frågor olösta. För egen del vill jagframhålla, att rätt till återanställning givetvis kan komraa all görasgällande pä skilda sätt under raånga olika förhållanden. I de flesta fall lordedel inte erbjuda några svårigheter förarbetsgivaren att fraraföra erbjudande ora åleranslällning till arbetstagarensärskilt sora det raåste ha tett sig sora naturligt för arbetsgivaren all lareda på arbetstagarens adress i saraband raed all den tidigare anställningenupphörde. Av allraänna avtalsrältsliga grundsatser följer, att arbetstagare somviU ha åleranslällning, måste acceptera erbjudande härom utan oskäligtuppehåll. Det ligger i sakens natur, alt arbetstagaren i princip måste varaberedd alt lUllräda anställningen i enlighet raed vad arbetsgivaren anger isill erbjudande ora återanställning. Del senast sagda gäller dock medreservation för alt arbetsgivaren inle kan begära, atl den nya anstäUningenskall tillträdas inom så all del i själva verket inle finns någonrealitet i äteranställningsrällen. Denna fråga får bedöraas olika allteftervilken befattning del är fråga ora. Alt i lag närraare precisera tidsgränsernatorde knappast vara lärapligt raed hänsyn tUl risken för alt tidsgränserna blirstela och svåra alt tUlärapa i raera specieUa situationer. Skulleden adress arbetstagaren på arbetsgivarens begäran har läranat vid dentidigare anställningens upphörande visa sig vara inaktuell, fraraslår del soraen naturlig åtgärd all arbetsgivaren underrättar vederbörande fackligaorganisation vid förelaget ora saken. Har arbetsgivaren gjort del, bör delnorraalt inle bli fråga ora atl utdöma skadestånd för åsidosättande av regelnom rätt tUl återanställning. Enligl min mening börspörsmålet ora i vilken ordning rätt liU åleranslällning skall utövas ochdärmed samraanhängande frågor inle regleras närmare i lag, eflersora något sådanikan leda lill icke önskvärd stelhet i den praktiska liUärapningen. Jag villunderstryka, att den påföljd som i praktiken kan koraraa i fråga vidåsidosättande av åleran-slällningsrälten är skadestånd. Den skadeståndsregel sorajag koraraer atl föreslå i det följande är så utforraad att doraslolama får raöjligheleralt jämka skadestånd efler vad som finnes skäligt. Har arbetsgivare vidtagit deåtgärder som med hänsyn tUl omständigheterna framstår som rimliga för atlarbetstagaren skall kunna tillgodogöra sig sin rätt tiU återanställning, bördet alltså inle bli fråga ora någon påföljd för arbetsgivaren. Medanledning av vad bl. a. har uttalat under reraissbehandlingenvill jag frarahålla, all de i 28 § regeringsforraen intagna bestäraraelserna oraförtjänst och skicklighet såsora enda befordringsgrunder vid tillsättning avstatliga tjänster givelvis raåste gälla framför de i denna lag upptagna beslämraelsemaora räll lill återanställning. Detsararaa bör vara faUel beträffande tjänster,på vilka koramu-naltjänsleraannalagen är tilläraplig och däravlöningsförmånerna fastställs under medverkan av Kungl. Maj:l eller rayndighetsora Kungl. En regel av denna innebörd har tagits raed i denföreslagna lagen. ProraeraorieförslagetinnehåUer en särskild bestämraelse om all den. som har blivit återanstäUd, oraedelbart får räll lill lagstadgaduppsägningslid. Den tidigare anställningstiden räknas med andra ord som kva-lifikalionsgrandande.I sak har denna besläramelse godtagits av remissinstanserna. Även ora regeln raedden utforraning av kvalifikationsbe-släraraelserna sora jag har förordai får raindrebetydelse, anser jag dock alt det finns praktiskt behov av regeln. Sora arbelsdorastolensordförande har frarahållit, bör regeln inte gälla ifall den nya anställningenavser eller visst arbete. Sora jag förut har påpekat raåste dessa anstäUningsforraeri princip läranas utanför den nu aktuella provisoriska lagstiftningen. I detta sararaanhangvUl jag också erinra ora att, sora jag har frarahåUit, rält till åleranslällninginte bör tillkorama den sora har ålderspension enligl lagen ora allraänförsäkring. I proraeraorian görs vissa uttalanden rörande förslagelsåterverkningar på den i arbetsdomstolens dora 1932 nr 100 antagna principen omarbetsgivarens fria uppsägningsrätt. Uttalandena innebär alt bestäraraelsernaom rätt liU åleransläUning kan koraraa alt leda till atl rättsgrundsatsen ora arbetsgivarensfria uppsägningsrätt kan upprätthållas raen all den frågan får överläranastill rättstiUämpningen. Jag vUl med anledning härav frarahålla, all del här ärfråga ora en oskriven rättsgrundsats sora har bekräftats i arbetsdomstolenspraxis och endasl i mindre utsträckning på vissa speciella oraråden begränsatsgenora lag. Oskrivna rättsgrandsatser kan förändras genom den aUmänna rällsutveckUngen.Arbelsdorastolens ordförande har pekat på omständigheter som har inträffatefter arbetsdomstolens dora 1932 nr 100 och sora kan ha påverkat rällsutveckUngen.Genora tiUkomsten av den nu föreslagna lagen, särskUl då bestämmelsen om rätt lillåteranställning, tiUkoraraer ytterligare en oraständighel som i hög grad börvara ägnad all påverka rättsutvecklingen i riktning bort från grundsatsen omfri uppsägningsrätt. Denna bedöraning mbbas inle av all lagen har en i viss raänprovisorisk karaktär, eftersom del inle är fråga om ett provisorium i denmeningen all det kan bli aktuellt alt minska denanställningstrygghet som den nya lagen ger. Arbetsdomstolens ordförande synesockså ulgå från all den föreslagna lagen i realiteten komraer atl innebära inlebara viss rält tiU åleranslällning ulan också skydd mot uppsägning ulanbehöriga skäl, åtrainstone för de arbetstagargrapper sora orafallas av lagen. 6.2.3 Undanlag från lagens lillärapningsoraråde EnUgt proraeraorieförslaget undantas frän lagens lillärapningsorarådebl. a. arbetstagare sora är raedlera av arbetsgivarens familj, arbetstagare somavlönas uteslutande genora vinst och arbetstagare sora orafallas av lagen oraarbetstid ra. i husligt arbete. Jag biträder dessa förslag, som inte harmött någon erinran under reraissbehandlingen. I proraeraorieförslaget undantas vidare säsongarbetare,arbetstagare i företagsledandeeUer därraed järaförlig ställning, arbetstagare sora orafallas av sjöraanslagensaral handelsresande och plalsförsäljare. Undanlagetför säsongarbetare har kritiserats på flera håU under reraissbehandlingen. Medden utforraning jag föreslagit beträffande regeln ora kvalifikationslid finnsdel inga tekniska svårigheter att låta lagen gälla även för säsongarbetare. Delsynes också naturligt alt en säsongarbelare som blir uppsagd i början avsäsongen skall komraa i åtnjutande av det skydd den föreslagna lagen är avseddalt ge. Jag anser därför, att undanlag inle bör göras för säsongarbete..Dellaståndpunkts-tagande föranleder eraeUertid etl tillägg lill den förut behandladeregeln ora räll lill lön vid länglidsperraittering. Det kan inle gäma vararimligt, all den som har tagit anställning i ell säsongbetonal arbete skallkunna göra anspråk på lön under perraitlering som avser den lid av årel somligger utanför säsongen. Jag förordar därför, all i lagen anges all bestäraraelsernaora rält lill lön vid perraitlering inte gäUer ora permilteringen föranleds avatl arbetet är säsongbetonal eller eljest liU sin natur inle samraanhängande.Det sista tillägget avser arbetstagare i in-lerraillenl, dvs. raed vissregelbundenhet återkommande, arbete. Sådant arbete förekoraraer bl. a. i sluveri-och reslaurangfackel. I detla sararaanhang vill jag även la upp frågan oranågot raotsvarande undanlag bör göras i fråga ora rätten till lön under uppsägnmgslid.Elt sådant undantag skuUe t. ex. kunna få den utformningen atl räll liU lön inleskuUe föreligga för uppsägningstid sora inle ligger inora säsongen. Vid bedöraningenhärav raåste eraeUertid beaktas alt utvecklingen inora näringslivet är den atltraditionellt säsongarbete alltraer utvecklas i riktning raot helärsanslällning.För det stora flertalet säsongarbelare lorde anställningen ha i huvudsak sararaabetydelse sora en helårsansläUning har för andra arbetstagare. Säsongarbelarenräknar vanligen raed all få koraraa tillbaka i arbetet när nästa säsong börjar.Och även arbetsgivaren är inställd på del. En uppsägning har från dennasynpunkt sararaa verkan för säsongarbetaren sora för andra arbetare; han fär etlbesked ora all han raåste söka sig annan anställning. Hans behov av uppsägningslönär i huvudsak detsararaa sora den helärsanslällde arbetstagarens. Av dessaskäl intar jag den ståndpunkten alt några särregler i fråga ora uppsägningslöntill säsongarbelare inle bör införas. Den av raig tidigare föreslagna avräkningsregelnför dubbel lön får anses i tillräcklig grad säkerstäUa arbetsgivarnasberättigade intressen i sararaanhangel. Jag viU slutligen erinra om alt del föratbehandlade undantaget för anstäUningar som avser kan bli tUlärapliglpå vissa arbetstagare som sysselsätts i säsongbetonal arbete. SACOhar under reraissbehandlingen gjorl gällande, alt del inle finns någonanledning all undanta arbetstagare i förelagsledande eller därraed järaförligställning från lagen. Jag delar emellertid den i promemorian framfördauppfattningen, all dessa arbetstagareintar en så speciell ställning all den nu aktuella provisoriska lagstiftningen inlebör gäUa för dera. Att sora TCO synes förorda inle göra undanlag för personer iledningen för raindre förelag raen däremot för personer i ledningen för störreföretag torde vara en alllför kompU-cerad ordning för all genomföras åtrainstonei en provisorisk lagstiftning. Undantagetför sjöraän har kritiserats på flera håU. Läget i fråga ora dessa arbetstagareär det, all sjömanslagen förutsätter alt anställ-nuigen avser fartyget ellerviss resa. Omkring två tredjedelar av de ombordanställda har dennaanställningsform. Återstoden liksora praktiskt taget allt fartygsbefäl äranställda hos rederiet, s. k. rederiansläUning. Sjöraanslagskoramiltén har nyUgenframlagt ell betänkande enligt vilket ombordanställda och fartygsbefäl skall harederianställning. Innan sjömanslagen har ändrats i enlighet raed dellaförslag, är del vanskligt alt låta den nu aktuella lagen gälla för arbetstagaresora orafattas av sjömanslagen. Härtill koraraer all förhållandena inorasjöfarten i flera hänseenden är speciella och skiljer sig från förhåUandena inoraindustrin och handeln. I della sararaanhang är av särskilt intresse all endasldrygt av sjöfolksförbundets raedleraskår har uppnått , en åldersfördelningsora raarkant skiljer sig från vad sora är vanligt inora handeUis ochindustrins organisationer. Jag har korarait tiU den slutsatsen att lagen inte f.n. bör göras tiUäraplig på arbetstagare som orafallas av sjöraanslagen. Utredningenrörande ökad anställningstrygghet ra. och TCO har hävdat, atl det intefinns någon arUedning all undanta handelsresande och plalsförsäljare frånlagen.