prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Längden avfärdigställda väg- och brobyggnadsföretag i regi under 1960-taletuppgick till . Vägbredden har förbättrats på sammanlagt eUer av det nuvarande allmänna vägnätet. Bärigheten har höjts såatt så gott som hela detta vägnätvar upplåtet för 8 tons axeltryck eller mera. Av riksvägama var ca 96 %upplåtna för 10 tons axeltryck och 16 tons boggitryck. /72 föreslås en ökning av vägbyggnadsanslagen med ca 70 milj. kr. till ca 2 113 milj. kr.Totalt föreslås att ca 1 040 mUj. kr.investeras i allmänna och enskilda vägar. DrLEtanslagen föreslås ökademed ca 68 milj. kr. till ca 1 003 milj. kr. Härvid har anslaget tUl drift avstatliga vägar räknats upp med ca 53 mUj. och anslaget till bidrag till drift av kommunala vägar och gator med ca 15milj. Under kapitalbudgeten föreslås /72 investeringar för drygt 56 milj. kr. 1971:1 Bilaga 8 8 Antalet resor i SI:s persontrafik ökadeunder till 57 milj. och antalet personkm till 4,7miljarder på grund av ökad pendeltågstrafikoch en positiv utveckling av fjärrtågsresorna. Järnvägstrafikensrelativa andel av persontrafiken har dock fortsatt att minska, vilket främst beror på privatbUismens expansion. fram väntasen viss ytterligare ökning av den spårbundna lokaltrafiken. Ökningen fallerfrämst på förortstrafik i men i viss mån även på andrastorstadsområden. För järnvägsresor över50 km väntas den relativt gynnsamma utvecklingen av antalet resor påreseavstånd från 300 till 600 a bestå. För resor utanför detta intervalltorde minskningen fortsätta vilket medför att jämvägamas andel av det totalapersontransportarbetet beräknas minska något. SJ:sgodstransportarbete ökade till 14,9 miljarder tonkm trots bortfallet avmalmtransporter under strejken vid . Den transporterade godstnängden ökadesamtidigt till 60 milj. ton. Denkraftiga ökningen är hänförlig till vagnslasttrafikens expansion somsammanhänger med bl. a. industrins produktionstillväxt och utlandstrafikensfortsatta ökning. Även verkningarna av stormfäll-ningama under senhösten 1969och den stränga vintern har haft betydelse. Till följd av den starkatransportefterfrågan blev vagnsbristen hos SI besvärande under senare delen avåret. SJ:s trafikutveckling framgår av fig. 4. SJ:sgodstransportarbete beräknas fram tUl öka pter år. Utvecklingen påverkas av delsomläggningen från flottning till landtransport av timmer, dels en irelation till inrikestrafiken starkare expansion av trafiken på utlandet.Härvid har hänsyn inte tagits tUl den ytterligare ökning av vagnslasttrafikensom kan bli följden av det av beslutade transportstödet tillNorrland. Det totala godstransportarbetet på jämväg (SJ + enskilda jämvägar)bedöms öka från 16 miljarder tonkm tUl 20,4 miljarder tonkm år 1975.För /72 föreslås för SJ en investeringsram på 355 milj. kr.varav 159 milj. kr. avser fasta anläggningar och 130 mUj. Ersättningen till SJ för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. ökas från231,2 mUj. till 256,7 milj. kr. För avskrivning av SI:s investeringar iersättningsberättigade järnvägslinjer föreslås särskilt anslag om ca13,1 milj. kr. Godsomsättningen på lastfartyg i utrikes sjöfart över de svenska hamnama ökade meUan från 62,3 till 68,8 Miljoner resor och ton -T-------- r 51 53 55 57 59 61 ton, dvs. (fig. 5). Av ökningen avsåg 2,2mUj. ton mineraloljor ochresten övrigt gods. Färjegodset steg från 6,8 mUj. ton till 8mUj. Världshandelsflottan uppgick till ca 227 mUj. ton bmtto och hade från föregåendehalvårsskifte ökat med ca 15 mUj. ton, dvs. Den svenskahandelsflottans tonnage uppgick tUl 4,8 mUj. ton, vUket innebar ett i stort sett oförändrattontal i förhållande . De svenska rederiernasintäkter i utrikes fart sedan utgifter på 1* 1971. 2000- 10000 > 10 000 O---------------------------------- - j 1968 1969 1968 1959 1968 1959 1968 1969 Ar Med lastfartyg transporterat gods i utrikes fart pä svenska hamnar utrikesort dragits ifrån låg för /70 pä samma nivå som för budgetåret1968/69, ca 1 670 mUj. Begränsningen av transportuppgifternainom den inrikes sjöfarten tiU i huvudsak lågvärdiga varukategorier torde iframtiden komma att bestå och än mer markeras. Den mest expansiva delen kommeratt utgöras av oljefrakter, sammanhängandemed utbyggandet av nya och expansion av redan befintliga raffinaderier. Godstransportarbetet i inrikes sjöfartökade med tUl 5 miljarder tonkm och väntas öka till 9,9miljarder , vilket innebär en genomsnittlig ökning med . /72 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudge- Antalet landningar pä luftfartsverketsflygplatser (inkl. miUtära flygplatser med reguljär civil trafik) ten ca 122,9 milj. kr. Under sjöfartsverketsfond beräknas en investeringsram av 12,8 milj.kr. Förslag läggs fram om enändrad inriktning av stödet till den svenska mindre skeppsfarten. Antalet landningar på destatliga trafikflygplatserna ökade i utrikes linjefart , i inrikeslinjefart och i utrikes chartertrafik (fig. 6). Totala antalet av- ochpåstigande passagerare ökade till ca 5,2 milj. Den kraftigasteökningen uppvisade den inrikes linjefarten . I utrikes linjefart blevökningen och i utrikes chartertrafik . Persontransportarbetct iinrikes luftfart ökade med till 0,6 mUjarderpersonkm och väntas uppgå till 0,9 mUjarder personkm år 1975.Persontransportarbetet i förvärvsmässig inrikes luftfart bedöms fram till år1975 öka med . 1971:1 Bilaga 8 12 För /72 beräknas underluftfartsverkets fond investeringama tiU103,3 milj. kr., varav 71,4 milj. kr. faller på staten och resten 31,9mUj. utgör kommunala bidrag. Av de statiiga investeringsutgifterna avser21,8 milj. kr. fortsatta arbeten på och 22,3 mUj. arbeten, bl. a. projektering av det nyastationsområdet, på . För utrednings- ochprojekteringsarbete avseende en ny flygplats i beräknas 4,1mUj. Bland övriga investeringar kannämnas fortsatta arbeten på / samt enkraftig upprastning av verkets fordonsma-teriel, bl. a. brandbilar. Beträffande det internationellasamarbetet kan först nämnas att frågan om anläggande av fasta förbindelseröver har behandlats vid fortsatta svensk-danska överläggningar påregeringsplanet. Härvid har framkommit att vissa frågor rörande den planeradestorflygplatsen på Saltholm vUka harsamband med bl. a. tidsplaneringen av en fast förbindelse meUan Maknö och måste utredas ytterUgare pådansk sida. Först när dessa kompletterande utredningar utförts och föranlett ställningstaganden från den danskaregeringens sida, kan re-geringsöverläggningama om de fastaförbindelserna fortsätta. Inom (CEMT), som inriktar arbetet främst på transportekonomiska ochtransportpolitiska frågor samt på trafiksäkerhetsfrågor, fortsätter arbetet medatt söka få till stånd lättnader i de restriktiva system för deninternationella godstrafiken på landsväg som f. n. tiUämpas i många länder. Påjärnvägsområdet har inom konferensen enighet nåtts om att införa automatkoppelår . De internationeUafördragen angående gods- och personbefordran på järnväg (och ) har reviderats vid en konferens i Bemi febraari 1970. Frågan om en svensk ratifikation av fördragen bereds f. n. har tagit del i detinternationeUa arbetet för en bättre samordning av land- och sjötransporterna.Inom bl. a. FN:s ekonomiska kommission för (ECE) och CEMT harsträvandena inriktats på att undanröja administrativa hinder för den växandecontainertrafiken. Vidare har deltagit i arbetet inom Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckhng () på detta område. Den internationella trafiken överfärjledema tiU Fuiland och ökarsnabbt i omfattning och betydelse. har därför i samråd med berördaländer tUl anmält frågan om för-längnmg av väg E 3 LissabonStockholm överNorrtälje/ÅlandÅboHelsingfors till ryska gränsen vid Vaalimaa ochväg E 14 TriesteSzczecin överSwinoujscieYstad tUl . De mtemationeUa sjötransporterna harunder senare år kommit att alltmer försvåras av tiUtagande flaggdiskrimineringpå skilda håll i 1971:1 Bilaga 8 13 världen.Detta och andra problem inom den intemationella sjöfarten diskuteras främst i sjötransportkommittén inomOECD och i den s. k. (), ett organ försjöfartsministrama i tolv länder, däribland de nordiska. Arbetet inriktas påatt söka främja en fri och effektivintemationeU sjöfartspolitik. CSG har huvudsakligensysslat med förberedelsema för en sjöfartsministerkonferens som är avsedd atthållas i och som kommer att behandla frågor om bl. a.flaggdiskriminering ooh linjekonferenser. Vid möte i aprU 1970med sjöfartskommittén inom världshandelskonferensen () antogs resolutionersom syftar tiU att främja ut-veckUngsländernassträvan att bygga upp egna handelsflottor. På det sjöfartstekniska och nautiskaområdet, fortsätter arbetet bl. a. inomMellanstatUga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO), där Sverigenumera är medlem av sjöfartssäkerhetskommittén. Förslag till nyutvidgad överenskommelse meUan , , och om samarbete i fråga om iitgärder motoljeförorening av havet har utarbetats.Förslaget avses att träda i stäUet för överenskommelsen i ämnet idecember 1967 och beräknas komma att vara godkänt av samtiiga fyra stater underförsta . Efter inbjudan av har enkonferens håUits i om samarbete i fråga om åtgärder motoljeförorening från fartyg vid gång iÖstersjön och . Konferensen, vari deUog delegationer frånsamtliga berörda länder, ledde i likhet med en likaledes iVisby håUen konferens i samma ämne ej tiU ett formeUt avtal. Man enades docki sak om att i fråga om nämnda farvattentiUämpa principer motsvarande dem som gäUer enligt den i juni 1969träffade överenskommelsen om samarbete vid oljeförorening i . Inom Internationella civUaluftfartsorganisationen () har frågan omde aUt vanUgare och allt allvarligare övergreppen mot den civila luftfartengenom kapningar av och sabotage mot flygplan ägnats särskild uppmärksamhet.Sverige deltar i detta arbete. Frågan om åtgärder för att förebygga sådanavåldshandlingar har behandlats vid ett extra möte med iMontreal . Vid en konferens iHaag antogs en konvention som behandlar den straff-ochprocessrättsUga sidan av flygplanskapningar. Förslag tiU motsvarandekonvention i fråga om sabotage har utarbetats och kommer att behandlas på enkonferens . En särskild expertgrupp, där ärföreträtt, behandlar inom riskerna för skadeverkningar av trafik medöverljudsplan och metoderna att möta sådana risker. Överljudsproblemen harockså behandlats på en ifebraari 1970 vid vilken var representerat. Flerabetydelsefulla bilaterala förhandlingar har förts om trafikrät- 1971:1 Bilaga 8 14 tigheteri skilda länder för (). a. har uppgörelserträffats med och . Uppgörelserna gör det möjligt för SAS attfr. o. m. öppna en linje till viaSibirien. I övrigt kännetecknas den aUmänna luftfartspolitiska situationen av fortsatt hårdnande konkurrens meUanIrnjebolagen och en därmed förbunden ytterligare skärpning avprotektionismen på området. Den internationella landsvägstrafiken hari tilltagande omfattning bU-vit föremål för bilateral reglering. Dennautveckling har medfört att också förhandlingar förts med ettantal länder om avtal inom denna transportsektor. Sådana avtal har sålundaträffats med , och Ungem. Arbetet för ökad säkerhet i trafiken harunder det gångna året bedrivits på bred front och innefattat åtgärder avseendesåväl trafikanten som fordonet och trafikmiljön. I syfte att öka trafikanternas kunskaperoch trafikmedvetande har en rad informationsaktiviteter företagits. Arbetet medskärpta fordonskrav och effektivare fordonskontroll har förts vidare. Sålundahar trafiksäkerhetsverket föreslagit flera nya föreskrifter rörande fordons utrustningtill skydd för såväl föraren som andra trafikanter. Skärpta säkerhetsbestämmelserför fordon har trätt i kraft i fråga om bl. a. däck. Vidare harföreskrifter utfärdats om röktäthet och koloxidhalt i fordonens avgaser m. ra.i syfte att begränsa luftföroreningen från såväl diesel- som bensindrivnabilar. Inom trafiksäkerhetsverket förberedsockså bestämmelser om bullergränser för fordon. Den obligatoriskakontrollbesiktningen har med verkan fr. o. m. utsträckts attgälla fordon som är och äldre. Ambulanser och vissa brandfordonskall enligt de nya reglema kontrollbesik-tigas efter närmastföregående besiktning. Under sommaren 1970har vid ett antal mera trafikbelastade veckoslut i samverkan med bl. a. berörda organisationer ochföretag inom den yrkesmässiga lastbilstrafiken inskränkningar skett i fråga omtrafik med tyngre lastbUar för attöka framkomligheten på vägarna. I fråga om skolskjuts-nmgen harföreskrifter meddelats i syfte att öka elevernas säkerhet. En omfattandeforskning bedrivs på trafiksäkerhetsområdet vid och statensväginstitut samt vid olika universitets-ochhögskoleinstitutioner etc. Vid samhällsplaneringen ägnas ökad uppmärksamhet åt trafiksäkerhetsaspekterna. I detkommunala planeringsarbetet tillämpas av statens vägverk och statensplanverk utfärdade riktiinjer förstadsplanering med särskUd hänsyn tiU trafiksäkerhet. Vidare bedrivsförsöksverksamhet med s. k. trafiksanering i vissa tätorter i syfte att fåvägledning för hur befintlig bebyggelse kan förändras så att förbättradtrafiksäkerhet uppnås. Prop.1971:1 Bilaga 8 15 Är infördes ett system meddifferentierade hastighetsgränser, enligtvilket . utgör den generellt gällande gränsen men hastig-hetema110 km/tim. och på motorväg . kan beslutas av trafiksäkerhetsverket beträffande viss vägeller vägsträcka. Systemet, som tUlämpas på prov, har numera utformats så atthastigheten / tim. endast tUlämpas på motorväg medan för andravägar gäller den generella gränsen . Vidare pågår vissa undersökningaravseende lokala hastighetsbegränsningar. har presenteratett överarbetat förslag till gemensamma nordiska trafikregler, i vilket hänsyntagits tiU bl. a. de två konventioner om vägtrafik och om vägmärken m. m., somantagits och lagts fram för undertecknande vid den i FN:s regi hållna vägtrafikkonferensen i . Arbetet haräven anpassats till de förhandlingsresultat som nåtts inom ECE, däröverläggningar pågår om europeiskaöverenskommelser med syfte att inom ramen för Wien-konventionernaspecificera och komplettera deras bestämmelser för att nå enhetlighet på det europeiska planet. Inom CEMT och ECE fortsätterdessutom arbetet med oUka frågor på trafiksäkerhetsområdet. I anslutning tillförslag i prop. 1970: 165 har beslutat att en särskild nämnd bilregisternämnden inrättas fr. o. m. för planeringoch idrifttagning av det av beslutade nya bilregistret.Nämnden avses vara verksam till dess att registeromläggningen i sinhelhet genomförts. Vidare harkörkortsutredningen lagt fram ett betänkande om de nya körkortens utformning och om ett centraltADB-baserat körkortsregister, vUketföreslås samordnas med det nya bilregistersystemet. har avgett ett delbetänkandeom översnöfordonens rättsliga stäUning m. m., och förslag fråndepartementets expertgrupp på bUavgasområdethar föranlett bestämmelser om åtgärder för avgaskontroll avbensindrivna bUar. För /72 föreslås anslag tUltrafiksäkerhetsverket med tiUhopa drygt 26 milj. kr., innebärande en ökning mednärmare 2 milj. kr. Ökningenmedger anställning av ett femtontal nya befattningshavare samt ytterligareaktiviteter i fråga om materialundersökningar m. m. För kostnader i samband meddatamaskinanskaffning och utveckling av det nya bilregistret föreslås ettanslag om 17,5 milj. kr. Främst på grund av minskad efterfrågantill följd av portohöjningarna ökade postvolymen, mätt iportointäkter i fasta priser, med under /70 jämförtmed en ökning föregåendebudgetår. Det sammanlagda beloppet för kassatransaktioner ochgireringsuppdrag ökade tUl . 1971:1 BUaga 8 16 framgårav fig. 7. Postgirorörelsens omsättning steg med Uppgångenunder var väsentligt högre eller vartill bidrog viss omläggning av statiigamyndigheters betalningsrutiner. In låningen i postsparbanksrörelsen ökade mot under föregående år. Postbankenstotala inlåning uppgick vid utgången av till ca , och banken håller därmed sin ställning som landets största inlåningsinstitut. Portointäktema, som jämsides medränteintäkterna i postbanken utgör stommen i postverkets ekonomi, ökade underbudgetåret med ca 12 %tiU 1 012 milj. kr. Ränteintäkterna ökade till 1 061 milj. kr. totala intäkter ökade under budgetåret med till 2 333 mUj. Budgetårets bruttoöverskott blev 80,5 mUj. Efter avskrivningar med 12 mUj, kr. och avsättningar och nedskriv ningar i postbanken med 59 mUj. redovisades ett överskott på 10,4 milj. kr. inklusive räntan på postbankens statsverkslån. Personalkostnaderna,som utgör av de totala driftkostnaderna i postverket, ökade /70 med inte mindre än 105 milj. kr. tiU 1 228 mUj. Detinnebär en ökning med , trots attpostverkets rationaUseringar för budgetåret lett tiU ett minskat personalbehov.För åren 19671969 har rationaliseringen medfört en personalbesparing påmer än 1 700 årsanstäUda. härmed har det behov av personalökning somautomatiskt följer av urbanisering, minskad boendetäthet och ökadfritidsbebyggelse helt kunnat neutraliseras. Vid budgetårets utgång var avpostförsändelsema försedda med postnummer. Den gynnsamma utvecklingen harpåskyndat övergången tiU postnummersortering, och fullständig sådan beräknasvara helt genomförd redan under /72. räknar postverketmed att börja med maskinell brevsortering. En stor del av brevposten iStockholm kommer då att föras över till maskinsortering vidbangårdspostkontoret. Den speciellabrevbärarbilen tas successivt i bruk i planerad omfattning. Fram harnärmare 600 av 1 000 beställdabrevbärarbUar satts in i distributionen. Postservicen på landsbygden förbättrasprogramenligt genom utökad lantbrevbäring med bil. Ettnytt steg mot en fullständigare automatisering av postgirots bokföring ochrevision togs i och med att nya inbetalningskort infördes ochkontonumren kompletterades med kontroUsiffra. hade postverkets belagdadotterbolag kontrakterat samdistribution av ca 500 000tidningsexemplar per dag fördelade över flertalet län. svarar tiUsammans för av dagstidningsdistributionen ilandet. Investeringarna for postverket avser ihuvudsak byggnader och bilar. /72 föreslås en investeringsram av 35,4 mUj. Milj i st * 1000800' 600 400 200 1960 61 62 63 eZ 65 66 67 68 .69 År Utvecklingen inom kännetecknasalltjämt av en stark expansion av telefon-och telexrörelsen. Telegrafrörelsen uppvisar däremot en fortsattnedåtgående trend. Telefonrörelsen ökade kraftigare underbudgetåren 1968/69 och 1969/ 70 än under denärmast föregående åren. Antalet beställda telefonapparater var /69 mot 248 000 föregående år. Under /70 uppnådde antalet beställningar sin hittillshögsta nivå, nämligen 304 800. Totala antalet telefonapparater anslutna tillteleverkets nät utgjorde vid utgången av budgetåret 4 410 600, vilket motsvarade549 apparater per 1 000 invånare, en' telefontäthet som endast överträffar.Av fig. 8 framgår utvecklingen av telefontätheten i och i vissa andraländer . För den närmaste tioårsperiodenföratser en fortsatt ökning av antalettelefonapparater, så att telefontätheten beräknas till 700 apparaterper 1 000 invånare. Antaletsamtal ökar betydligt snabbare än antalet telefoner. Apparater per 1000 invänare 300 ---:: 1959 50 61 62 63 64 65 66 67 Telefontätheten för vissa länder utväxlades under /70 över 5 miljarderinländska samtal, varav expedierades automatiskt. beräknasautomati-seringenav den inländska telefontrafiken vara helt genomförd. Möjlighetema tillautomatisk telefontrafik med utiandet har under /70 ytterligare utvidgats. En stordel av telefonabonnenterna i har numöjlighet att ringa automatiskt tiU praktiskt taget hela Västeuropa.Detta har resulterat i att av utiandstrafiken under /70 avverkades på automatisk väggentemot under föregående budgetår. Inom telexrörelsen sker fortfarande enstark expansion. Sålunda fanns vid utgångenav ca 7 3(X) anslutningar i nät, vilket innebär enökning under budgetåret . Televerketsintäkter av telerörelsen för /70 var 2 556,8 milj. kr. ochkostnadema inklusive avskrivningar 2 410,9 milj. kr. Det redovisade överskottet blev således 145,9milj. har beslutats om inköp av en automatisk tele- Prop.1971:1 Bilaga 8 19 gramförmedlingscentral för telegrafstation.Datateknik kommer härvidatt tas i bruk för att åstadkomma rationellare expeditionsrutiner för telegram. Genom denna rationaliseringkommer telegrafrörelsens lönsamhet att påtagligt kunna förbättras.Anläggningen avses förmedla praktiskt taget hela den inländskatelegraftrafiken och all trafik till och från utiandet. Vidare kommer ca 40 %av anläggningens kapacitet att hyras uttill () för överföring avmeteorologiska meddelanden. Den nya utrustningen kommer att tas 1972. undertecknades ett avtal mellanteleverket och Telefonaktiebolaget om att tillsammans bildaett utvecklingsbolag, somskall bedriva avancerat utvecklingsarbete med huvudinriktning på elektroniskatillämpningar inom telekommunikationsområdet. Den gemensammautvecklingsverksamheten i det nya bolaget kommer att ge båda parter väsentliga tekniska och ekonomiskafördelar samt främja konkurrensmöjligheter på det teletekniska området. Bolaget som till lika delar ägs avteleverket och inleddesin verksamhet . Är 1975 beräknas de bådaföretagen också inleda produktionssamarbete inom det gemensammaproduktområdet, genom vilket samarbete de statliga televerkstädemas produkterkommer att föras ut på världsmarknaden. Sedan flera årtillbaka tillhandahåller på abonnemangsbasis utrastning för överföring av data viatelenätet. Med nuvarande utveckling på dataområdet accentueras behovet attöverföra allt större mängder data samt hålla hög genomloppshastighet i nätet.Önskemålen härvidlag från kunder har medfört att verket i alltstörre utsträckning engagerat sig i olikadataprojekt. pågår inom televerketen systemutredning för ett separat allmänt datanät, till vilket kunder av olika kategorier skallkunna anslutas. mål är att en första utbyggnad av det nya datanätetskall kimna tas i trafik . Datakommunikation över telenätetförutses bli största rörelsegren efter telefonrörelsen. På det internationella området tilldrarsig telekommunikationer via satellit särskilt intresse. De nu gäUandeprovisoriska arrangemangen för ettvärldsomspännande kommersiellt telesatellitnät bedöms ersättas av definitivaöverenskommelser. Förhandlingar härom inleddes iWashington och har fortsatt även . Den gemensamma nordiska jordstationen i , som är avsedd att användas föröverföring av telefon-, telegraf-,telex- och datameddelanden samt televisionsprogram via kommandeINTELSAT-satelliter, väntas bli driftklar . I fråga om investeringar iteleanläggningar föreslås för /72 en investeringsram av 624,9milj. Prop.1971:1 BUaga 8 20 Anslagen för nästabudgetår inom verksamhetsområde beräknas tUl sammanlagt 3 888,2 milj. kr.Härav hänför sig 2 717,4 mUj. tiUdriftbudgeten och 1 170,8 mUj. I följandesammanställning har en grov specifikation gjortsav anslagen och förändringama på oUka anslagsgrupper. I de anvisadebeloppen för /71 ingår anslag av engångskaraktär och i någotfall anslag som utgår under /72 med sammanlagt ca 40 mUj. Med beaktande av detta blir det reeUa ökadeanslagsutrymmet på driftbudgeten och kapitalbudgeten drygt 200 mUj. 1971/72 milj. kr. mentet m. m. E Institut m. m. V Fonden för låneunderstöd För att kompletterabilden av verksamhetsområde bör nämnas, att kostnaderna för statensaffärsdrivande verk inte tas upp på riksstaten utan i särskilda driftstater,som Kungl. Desammanlagda kostnaderna exklusive avsättning till värdeminskningskonto för postverket, , statens järnvägai och luftfartsverket har förinnevarande budgetår i driftstater beräknats till ca . Kostnadematäcks av verkens intäkter. Antalet statUgtanstäUda, uttryckt i helårsarbetande, inom departementets verksamhetsområde utgör i genomsnittca 144 000 under innevarande budgetår. Därav hänför sig ca 127 000 tUl de fyranämnda affärsverken. Utdrag avprotokoUet över kommimikationsärenden, hållet inför Hans Maj: t Konungen istatsrådet på . Närvarande: Statsministern ,ministem för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1971/72 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde och anför. 1969/70Utgift 4 930 000 1970/71Anslag 5 553 000 1971/72 Förslag 5634000 Handläggande personal övrig personal