prop · FU0350 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1971 Prop. Maj:ts proposition till med förslag tilllag om förnyad giltighet av vissa kollektivavtal; ven den 10mars 1971. Kungl.Maj:l vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver inrikesärenden, föreslå att antaga härvid fogade förslag tiU lagom förnyad gUtighet av vissa kollektivavtal. Ipropositionen föreslås lagstiftning i syfte att förbättra föratsättningama förframgångsrika avtalsförhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden. Ipropositionen föreslås en lag som ger Kungl. Maj:t möjlighet att för frysa ned slridsålgärder som hotar väsenlliga medborgarintressen.Lagen är konstmerad som en full-maklslag med begränsad gUtighetstid. Lagom förnyad giltighet av vissa kollektivavtal Härigenomförordnas som följer. konflikt om arbetstagares anställnings- eller arbetsvillkor vidlagils slridsålgärdersom hotar väsentliga medborgarintressen, får Konungen förordna att koUektivavtal,som senast ägde tillämpning meUan partema i konflikten, på nytt skall äga gUtighetsom sådant avtal. Förordnande kan avse en lid av högst och gällerlängst till den tidpunkt då nytt kollektivavtal träffas. Dennalag träder i kraft . Förordnande får ej avse tid efter den 25 april1971. Utdrag av protokollet över inrikesärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , GEIIER, ODHNOFF, , , , , ,, , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omfullmakt för Kungl. Maj:t att ingripa med anledning av stridsåtgärder påarbetsmarknaden och anför. Maj:l atl medla i arbelslvislen mellan , åena, saml (), akademikers centralorganisation() och (TCO-S),å andra sidan, om kollektivavtal. Sedermera förordnade Kungl. Maj:t den 12 febraari1971 ytterligare ledamot i denna och uppdrog åtden sålunda utökade kommissionen att medla även i arbelsivisl mellan ,å ena, samt (), å andra sidan, om kollektivavtal. Maj:l dels all medla i arbetstvister om koUektivavtal mellan och , å ena, och till anslutnaorganisationer, å andra sidan, dels särskild all medla imotsvarande arbelsivisl meUan , å ena, samt SACOoch SR, å andra sidan. Maj:t särskildförlikningsman atl medla i arbelsivisl om upprättande av nya kollektivavtalmellan domänverket. Föreningen skogsbrakels arbetsgivare. Skogs- och lantarbetsgivareföreningenoch , å ena, saml ,arbetares centralorganisation - - och Riksförbundetlandsbygdens folk, å andra sidan. 1* 1971. Maj:t särskild förlikningskommissionför medling i förhandlingar mellan () ochLandsorganisationen i (LO) om allmänna grunder för kollektivavtal inomdessa organisationers gemensamma avtalsområden. Förlikningsarbetclhar ännu inle lett till resultat. Kortfattadöversikt över vidtagna stridsålgärder m. m. Den8 strandade de kommunala förhandUngarna och utfärdadesamtidigt konfliktvarsel mol och . Varslet omfattade ca 2 500 SACO-medlemmar inomförvaltningen i 25 kommuner och sju landsting. utiöste SACOden sålunda varslade konflikten. Den 18 febmari 1971 hänsköl till kommunal-tjänstenämndens prövning frågan om vidtagna slridsålgärdervid sociala förvaltningar var all anse som samhällsfariiga. Nämnden fann med femröster mol en att konflikten vid socialförvaltningar otUlbörligl stördeviktiga samhällsfunktioner om inle dispenser medgavs i den omfattning somoundgängligen fordrades för handläggning av akuta socialvårdsfall. Den28 januari varslade om konfliktåtgärder även beträffande bl. a.veterinärer vid kommunala kötlbesiklningsbyråer. Frågan om denna konfliktotillbörligt skuUe störa samhäUsviktiga funktioner hänsköls därefter till kommunalljänstenämndensom med fyra röster mot två förklarade konflikt på detta område vara all ansesom samhällsfarlig. Medanledning av de vidtagna åtgärderna på arbetstagarsidan varslade och om lockout, omfattande ca 5 700SACO-medlemmar inom förvaltningen i samtliga kommuner och landsting. Dennalockout trädde i tillämpning . Den28 varslade om strejk fr. o. m. den 5 februari 1971omfattande ca 3 000 medlemmar på del statliga området. Strejkvarslet berördecentrala myndigheter, rättsväsendel, länsorgan och lokala organ, bl. a,, kommerskollegium, luftfartsverket, statens centrala frökontrollanstalt,länsstyrelser, besiktningsveteri-närorganisalionen och kronofogdemyndigheterna.Statens avtalsverk begärde med anledning av delta varsel alt stalsljänstenämndenskulle pröva om strejk för vissa av de varslade grupperna, bl. a. besiktningsve-lerinäreroch SACO-medlemmar vid frökontrollanstalten och tjänstemän med beslutanderätt iutbetalningsärenden, skulle otillbörligt störa viktiga samhällsfunktioner.SACO återkaUade då varslet beträffande dessa grapper, Strejken i övriglbörjade , vars- Prop.1971: 50 5 ladeSACO på nytt om strejk fr, o, m, beträffande de grupper somhade hänskjutils till stalsljänstenämnden. uttaladesig stalsljänstenämnden med fem röster mot tre för atl strejk vid frökontrollanstaltenej var atl anse som samhällsfarlig. förklarade nämnden medfyra röster mot tre och en nedlagd röst atl inle heller strejk bland tjänslemänmed beslutanderätt i utbetalningsärenden var att anse samhällsfarlig, Samma daguttalade nämnden med sju röster mol en alt strejk bland besiktnings-veterinärervar atl anse som samhäUsfarlig, sattes strejken i fråga omhuvuddelen av dessa grapper i kraft. beslutadestatens avtalsverk om lockout mol ca 28 000 SACO-medlemmar i statiig tjänst.Den avsåg framför allt lärare i grundskolor, gymnasier och fackskolor, statligaskolor för vuxna, privatskolor, universitet och högskolor, lärarutbildningsanstalleroch yrkesskolor. hänsköl frågan om lärarlock-oulens samhällsfarlighettill statsljänstenämnden. Nämnden förklarade med sju röster molen atl lockouten på lärarområdet inte var atl anse som samhällsfariig. Den 19februari trädde denna lockout i kraft. Den4 varslade och om strejk fr. o. m, den15 februari för omkring 5 000 medlemmar i statlig (4 000) och (1 200)tjänst, bl, a, anställda vid vissa lotsplatser och inom undervisningssektornca 2 000 läkare och 400 tandläkare. Även för förvaltningskontorutfärdades slrejkvarsel. utlöstes strejken i fråga omtandläkarna. Sedan frågan huruvida strejk som drabbar läkaratbildningen kananses samhällsfarlig hänskjutils lill stalsljänstenämnden, som den 18 febmariförklarade all så inte kunde anses vara fallet, utiöstes strejk beträffandeläkarna . varslade om utvidgad lockout till den 4 mars 1971för bl. a. ca 1 000 SACO-anslulna forskare som är anställda påforskningsrådsanslag. SRvarslade om strejk fr.o.m, för ca 1 000medlemmar, Slrejkvarslel berörde , ,och i . Strejken utiöstes den 5 febraari.Med anledning av SR:s varsel beslutade den 3 febraari 1971om lockout mol ca 2 500 SR-medlemmar i statiig tjänst. Lockouten trädde itillämpning . Därefter varslade den 23februari om utvidgad lockout lill för bl, a, ca 3 000 SR-anslulnaofficerare inom försvaret och ca 400 SR-medlemmar anställda vid domänverket,, och statens vägverk. varslade TCO-S om arbetsinställelsefr, o, m, för ca 17 000 medlemmar. Bl, a, berörs ca 2 000 anställdavid postbanken vilka tjänstgör inom driftsektionens girobokföring ochpostgirokontorets datacentral 1 och 2, Frågan huravida en strejk på sistnämndaområden skulle vara ägnad att störa vikliga samhällsfunktioner hänsköls den 10januari 1971 av till stalsljänstenämnden.Statstjänstenämnden förklarade sig inte kunna avge något utiåtandei saken, eftersom majoritet för en ståndpunkt i saken inte hade kunnat nåsbland nämndens ledamöter, strejk varsel har inte utiösts. Den svenska arbclsfredshigstiflningen bygger på attparterna på arbetsmarknaden själva skall reglera sina förhållanden genomfrivilliga överenskommelser. I den mån överenskommelse föreUgger är avtalsparternabundna av fredsplikt enligt 4 § lagen (1928:253) om koUektivavtal. Om däremotnågot gällande kollektivavtal inle existerar, finns i svensk lagstiftningbestämmelser i syfte all trygga arbetsfreden meddelade endasl i form avföreskrifter om medling i arbetstvister. 1 stort sett torde man vara ense omatt denna ordning inte har varit till någon olägenhet utan tvärtom bidragittill atl hos parterna på arbetsmarknaden skapa en samförständsvilja och enkänsla av ömsesidigt ansvar för alt upprätthålla arbetsfreden. I några speciella situationer har statsmakterna emellertidansett sig inte böra stå overksamma inför risken atl en fredlig lösning av uppkommenarbetstvisl inte kunde nås. lag syftar poliskonflikt, sjuksköterskekonflikloch sjöbefälskonflikt. Faran för atl ett stort antal av landetspolismän skulle, på grand av oenighet om anställningsvillkoren, lämnapolistjänsten med därav följande risk för störningar i den allmänna ordningenoch säkerheten föranledde sålunda statsmakterna atl införa en särskUdform av tjänsteplikt för polisens del. Bestämmelserna härom gavs i lagen (1947:536) om särskilda åtgärder för polisverksamhetens upprätthållande i vissa fall.Denna lag, som gällde t.o.m. , behövde dock aldrig tillämpas.Nödvändigheten alt upprätthålla sjukvården var anledning tUl att Kungl. 1951: 212 föreslog att anta etl förslag lill lag om särskUdaåtgärder för upprätthållande av viss sjukvårdande verksamhet. Den föreslagnalagstiftningen var utformad i första hand som en lagstiftning om obligatoriskskiljedom i den aktuella tvisten. Denna löstes emellertid innan hadetagit ståndpunkt till förslagel, varför propositionen återkallades av Kungl. Maj:t.Inför hotet av en öppen konflikt mellan redarna och sjöbefälet 1955: 197 med förslag lill lag om skiljedom i viss arbelsivisl.Motiveringen för förslagel var, att en konflikt på della område skulle komma atlpraktiskt taget lamslå sjöfarten med svenska fartyg med synnerligen allvarligaåterverkningar för vårt lands ekonomiska liv som följd. Även sistnämndaproposition återkallades med anledning av att tvisten löstes genom frivUUguppgörelse. Den1 infördes förhandlingsrätt för statens och kommunernastjänstemän enligt i princip samma regler som gäller för andra arbetstagare (prop.1965: 60). Lön och övriga ekonomiska villkor för de offentligt anställdatjänstemännen regleras efter denna tidpunkt genom kollektivavtal. Lockout ochstrejk erkänns som tillåtna stridsmedel i intresselvister mellan stat ochkommun, å ena, saml Ijänste-mannaorganisationerna, å andra sidan. 1fråga om samhällsfariiga konflikter gäller de huvudavlal som staten ochkommunförbunden har träffat med de offentiiga tjänstemännenshuvudorganisationer. Enligt dessa huvudavtal får part som anser atl visskonflikt är ägnad atl otiUbörligt störa viktiga samhällsfunktioner påkallaförhandlingar med motparten i syfte att undvika, begränsa eller hävakonflikten. Kan enighet inte nås mellan parterna, får part hänskjuta till en särskUdnämnd - stalsljänstenämnden på del statliga området och kommunalljänstenämndenpå det kommunala - atl pröva om konflikten är samhäUsfarlig. Huvudregeln är atlnämnden skall avge sitt utiåtande från del fråga har hänskjuiitsdit, men nämnden kan om del behövs förordna om en veckas uppskov med alt avge utiåtande.FredspUkl råder medan nämnden prövar frågan. Nämndens ullålande är inlebindande för parterna. Nämndernasmöjligheter atl lösa problemen med samhällsfariiga konflikter är av olika skälbegränsade. Delta beror inle endast på all nämnderna ej kan avgöra dit hänskjutnafrågor med bindande verkan. Det beror även i hög grad på all systemet är sådaniatt de inle har tillräckliga möjligheter all bedöma den samlade verkan av flerasamtidigt pågående stridsålgärder. Del är också svårt för dem alt ta erforderlighänsyn lill stridsåtgärders verkningar i ett längre tidsperspektiv. Vid införandet av stals-och kommunaltjänstemannalagarna har man utgått från att systemet med nämndersom prövar stridsåtgärders samhällsfarlighet inte under alla förhållandenerbjuder de nödvändiga garantierna för tredje man. Statsmakterna har ytleislansvaret för att vitala samhällsintressen inte skadas genom stridsålgärder.Föredragande departementschefen konstaterade också alt ingen ifrågasätter Kungl.Maj:ls och rätt atl tillgripa lagstiftning till skydd för vitala samhällsintressen(prop. 1965: 60 s. 109). Han framhöll också att intet hindrade statsmakternaall i ett tvångsläge tillgripa tjänslepliktslagslifl-ning. Han konstateradevidare, att det offentliga tjänstemannaområdet varspeciellt ömtåligt för sådana stridsålgärder som lockout och strejk. Dels varden offentliga tjänsteverksamheten till sin natur sådan atl arbetskonfUkterinom densamma i särskilt hög grad drabbade utomstående. Dels kunde fackligaaktioner riktade mol elt fåtal nyckelposler inom den offentiiga tjänsten mereller mindre lamslå hela verksamhetsfält; risken för sådana aktioner, som inlebehövde medföra stora ekonomiska påfrestningar för organisationerna, kundevara större än risken för arbetsinställelse som omfattade ell stort antalarbetstagare. Frågan vUka begränsningar i rätlen all vidtaga stridsåtgärder sommed hänsyn till dessa omständigheter borde övervägas utgjorde, enligt departementschefen,en del av del problemkomplex som brukade sammanfattas i spörsmålet om skydd mols. k. samhällsfariiga konflikter. Han framhöll vidare, all statens ochkommunernas verksamhet uppenbarligen inle kunde tillålas all bli försall urspel och all samhället måste äga medel all värja sig mol konflikter, som skullekunna äventyra rikels säkerhet eUer medborgamas trygghet till liv och egendom,vården av sjuka, omhändertagna och andra behövande eller medföra allvarliga rabbningari samhällsekonomien eller folkförsörjningen (prop. 1965: 60 s. 107-108). Beträffandede nu pågående konflikterna på den offentliga sektorn är det uppenbart atlmycket allvarliga verkningar redan kan skönjas. Sysselsättningen inomindustrin hotas på olika sätt, bl. a. genom inskränkningarna i godstrafiken påjärnvägarna och genom utebliven handläggning av olika ärenden som rörindustriförelag hos statliga och kommunala myndigheter. Bostadsproduktionenförsenas och fördyras av att plan- och byggnadsärenden inle kan prövas ochavgöras hos kommuner och länsstyrelser. Arbetsnedläggelser bland offentligtanställda ingenjörer och arkitekter kan komma att försena och fördyra kraftverksbyggenoch andra stora byggnadsprojekt med ofrånkomliga följder för sysselsättningen. Etlbetydande antal arbetstagare har redan friställts på gmnd av konflikterna ochdel är risk för all tusentals arbetstagare inom olika näringsgrenar kommer attbli permitterade . Konfliktåtgärdernapå det sociala området innebär, även om man beaktar hittiUs medgivna dispenser,att många kommuner kommer alt få svårt att klara handläggningen avsocialvårdsärenden. Härtill kominer all permitteringar på grund av övrigakonfliktåtgärder kan komma alt ställa ökade krav på socialvården. För enskildamänniskor som är beroende av t. ex. barnavårdens, nyklerhetsvårdens ochsocialhjälpens insatser förvärras situationen snabbt ju längre konflikten drarut . Inomutbildningsväsendet berörs omkring 700 000 elever av konflikten. Under enutdragen konflikt minskar effektiviteten i de självstudier, som kunnatbedrivas, med allvarliga rubbningar i studieprogram- Särskilt utsatta är de vuxenstuderande, inte minst genom attförseningar i studierna kan få ekonomiska konsekvenser. Jag vill framhålla atlden strejk inom den medicinska ulbildningsseklorn som och utiöst, om den får fortsätta, kan leda till en kännbar begränsningav sjukvårdsresurserna. Under strejken vid statensjordbruksnämnd har de överläggningar som påbörjats mellan nämnden,konsumentdelegationen och jordbrakets förhandlingsdelegation legal nereeftersom kalkyler och annat underlag för överläggningar inte kunnat presteras.Den nu gällande prisregleringen på jordbruksprodukter avser innevarandebudgetår. För tiden dfirefler måste vårriksdagen således fastställa nya grunderför bestämmelser för prisregleringen. Jag skall inte fullföljadenna genomgång. Vad jag sagt i saken mås-le ses mol bakgrunden av altkonflikterna på den offentiiga sektorn kan väntas dra ut åtskiUigt på liden omstatsmakterna inle ingriper. Om konflikten fortsätter ytterligare i fleraveckor, kommer svårigheterna för enskilda människor som inle är indragna ikonflikten all snabbi förvärras. Jag vill också erinra om atl de verkningar avkonflikterna som drabbar tredje man med särskild kraft träffar dem som även iandra sammanhang är mest utsatta. Den minskade sysselsättningen inom industri-och bostadsproduktionen går i första hand ut över dem som har den sämstaanställningstryggheten. Den inställda persontrafiken på järnvägarna skaparstörst svårigheter för familjer med låga inkomster och utan tillgång lill bU.Störningar i samhällets sociala service upplevs starkast av låginkomsttagareoch andra som i särskilt hög grad är beroende av denna service. Skolkonfliklensverkningar är mest kännbara för familjer där föräldrama har minst möjligheteratt själva la sig an barnen och ordna för dem. Detframgår av min skildring av lägel all statsmakterna inle längre kan ståoverksamma. Tidpunkten har kommit då regering och riksdag måste ingripa medlagstiftningsåtgärder för att hindra ytterligare skadeverkningar för tredjeman. Därvid är att märka all de nu pågående konflikterna äger rum i ett skededå förhandlingarna på arbetsmarknaden är långt ifrån avslutade. Det kanberäknas dröja minst en månad innan parterna är framme i slutskedet. Vid utformningen av den nuaktuella lagstiftningen bör beaktas atl lagen inte görs mer ingripande än somär absolut nödvändigt. Man bör undvika all ingripa på elt sätt som innebär enprincipiell begränsning av stals- och kommunalljänslemännens strejkrätt. Delfinns inte anledning all i detta sammanhang ompröva lagstiftning påområdet. Vadsom behövs är en lag som gör del möjligt för statsmakterna all se lill att de slridsålgärdersom pågår inställs tills vidare och alt förhandlingar mellan parterna kanfortsätta under gynnsammare be- Lagen bör ha en klar undanlagskaraklärmed en kort giltighetstid. Vid övervägande av de olika möjligheter som slår tUl budshar jag stannat för att lagen bör konstrueras som en fullmaktslag, som ger Kungl.Maj:l möjlighet all för en lidrymd som lämpligen kan bestämmas till sexveckor, förlänga de kollektivavtal som senast gäUdc på' de områden som berörsav stridsålgärder. Av en sådan konslraktion. a. alt parterna blirbundna av fredsplikt enligt 4 § kollektiv-. Förordnandet bör ejkunna avse lid efter . a. på grand av sambandet mellan avtalsrörelserna påolika delar av arbetsmarknaden bör lagen i princip gälla allakollektivavtalsområden. Del är emellertid uppenbart atl lagen föranleds av denu pågående stridsåtgärdema. På de delar av arbetsmarknaden som inte berörsav öppna konflikter pågår förhandUngar i sedvanlig ordning och jag räknar intemed all del skall bli aktuellt att stoppa slridsålgärder på nya områden. Delbör understrykas all föratsättningarna för förordnande atl ålemppliva utgångnakollektivavtal bör vara alt part på arbetsmarknaden har tillgripit stridsålgärdersom hotar väsentiiga medborgarintressen. Alt della rekvisit är uppfylltbeträffande dagens öppna konflikter framgår av vad jag sagt. I enlighet med del anförda har inom inrikesdepartementetupprättats förslag till lag om förnyad giltighet av vissa kollektivavtal. Under åberopande av del anförda hemsläller jag atl Kungl. Maj:lgenom proposition föreslår all antaga förslagel till lag om förnyadgiltighet av vissa kollektivavtal. Med bifall liU vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:l Konungen atl tUlriksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bilaga liU detta protokollulvisar. FSSELTe TRYCK, 71 712104