prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Hushållens reala disponibla inkomster ökade 19691970 med2,7 o/o. Med hjälp av den prisprognos, som kommer att redovisas i del följandeprisavsnillet, erhålls en real ökning 19701971 på 1,8 o/o. liU stegkonsumentpriserna enligl långtidsindex med 7,0 o/o. Uppgången enliglkorllidsindex för var 7,2 o/o, räknai från långtidsindex fördecember 1969. Den förhållandevis obetydliga justering som skedde ilångtidsindex gick således i sänkande riktning, vUkel är ovanligt. Justeringenkan i första hand hänföras till posten bränsle och lyse. Sålunda hareldningsolja, som hafl en kraftig prisuppgång, givils en lägre vikt ilångtidsindex med Bil.1 Reviderad nationalbudget för 95 Genomsnittliga prisförändringar december 1969december1970 Bränsle och drivmedel 18,5 motsvarande ökning för elström, vars prisutveckling varitbetydligt svagare. MeUan genomsnillslägena för kalenderåren 1969 och 1970 kanprisnivåns uppgång beräknas till 6,3 o/o.i Prishöjningens fördelning mellanolika delar av konsumtionen under loppet av 1970 belyses av ovanslåendesammanställning. Poslen bränsle och drivmedel har stigit mest vilket berorpå den kraftiga prisstegringen på eldningsolja (26,6 o/o) . Denna uppgånghar i huvudsak varit inlernalionellt beslämd. Den höjdadrivmedelsskallen har också inverkat. Prisuppgången på alkohol och tobak berorfrämst på skallehöjningarna . Likaså har en uppgångskell för grupperna diverse varor saml inventarier och husgeråd, där vissavaraktiga konsumtionsvaror ingår för vilka mervärdeskatten höjdes i november.Prisstegringen har jämfört med varit högre för samtliga grupper utombostäder, vars kraftiga uppgång förklaras av de tvådiskontohöjningama under delta år. I labeU 3 har indexhöjningarna samlunder 60-talels första och andra hälft uppdelats på komponenter. Dessa visar bidragettUl den totala prisuppgången av ändringar i den indirekta beskattningen,jordbrukspriserna, bosladsposlen och de inlernalionella priserna. Vidareframgår inverkan från den offentliga taxesältningen (post, tele, resor medkollekliva transportmedel) och en trendawikelse i priserna på vissa färskvaror(inhemska grönsaker, bär, äpplen saml färsk fisk). Den restfaktor som kvarstårkan hänföras till från inlernalionell konkurrens skyddade näringsgrenarexklusive de i tabellen redan beaktade sektorerna bostadsförvaltning,offentliga nytligheler och jordbruk. Av tabellen framgår att totalaprisuppgången 1970 legal avsevärt högre än genomsnittet för 60-lalel. Del kannoteras att såväl de internationeUa prisernas direkta inverkan som de indirektaskatternas bidrag, men även kostnadsgenomslagel i den från inlernalionellkonkurrens skyddade sek- ' Därvid har korrigerats för det betydandeperiodiseringsfel i månadsindextalen , varom den kraftigauppjusteringen av delposten egna hem i långtidsindex för bärvittne. Okorrigerat skulle konsumentprisindex visa en uppgång på mellangenomsnittslägena . Tabell VI: 3.Konsumentprisförändringar 19601971 uppdelade pä komponenter (dec.dec.) därav hänförs lill: ändring av indirekta skatter ändring av internationellt bestämda ändring av diverse taxor trendavvikelse i priserna på vissa torn, dvs. restfaktorns bidrag har varit markant högre ängenomsnittet för 60-lalet. Ändringen av jordbrukspriser, bostadsprissällningoch diverse taxor har däremot legat i linje med den genomsnittliga utvecklingenunder 60-lalel. Vid en jämförelse mellan prognos och utfall kanskillnaden först och främst hänföras lill en underskattning av styrkan i den internationellaprisuppgången och därmed dess genomslag i den inhemska prisnivån (2,1 o/o motprognoserade 0,9). Vidare har restfaktorns värde blivit högre än beräknat (2,3o/o mot prognoserade 1,8) och högre än vad som erfarenhetsmässigt kan ansesnormall med hänsyn till löne-koslnadsslegringens storlek. Tillsammans medskillnaden i ulfall och prognos för de indirekta skatterna förklarar de nunämnda faktorerna praktiskt tagel hela avvikelsen för totalindex. En jämförelse mellan de båda femårsperioderna under60-lalet visar i huvudsak överensstämmande utveckling för delkomponenterna.Skillnaden överstiger inle i något fall utom för bosladsposlen,vars relativa andel tilltagit under 60-talels senare hälft. lill har konsumentprisindexstigit med 3,5 o/o. Prisuppgången förklaras huvudsakligen med den höjning avmervärdeskallen som skedde . 1971, dvs. den lid undervilken det aUmänna prissloppet varit i krafl, har konsumentprisindexstigit med 4,8 o/o. Denna uppgång förklaras till avhöjda indirekta skaller, under del all återstoden huvudsakligen hänför ' Se reviderad nationalbudget . 1 Reviderad nationalbudget för 97 sig till den omräkning av bosladsposlen som årligenföretas per december. I övrigl har prisrörelserna varit obetydliga. Från mars1970 till har konsumentprisindex stigit med 7,8 o/o. Vidbedömning av prisulsiklerna eller närmare bestämt för hela periodendecember 1970december 1971 har liksom tidigare följande faktorer beaktats: Lönekoslnadsslegringarnassannolika genomslag inom de från internationell konkurrens skyddadenäringsområdena (restfaktor och diverse taxor i tabellen). Speciellaprisförändringar som sker i anslulning lill särskilda regler och beslut (avserfrämst bosläder och jordbruksprodukter). Direktaåterverkningar av den internationella prisutvecklingen. TillfäUighetsbetonadeprisförändringar (poslen trendawikelse för vissa färskvaror i tabellen). Beslutadeändringar i den indirekta beskattningen. (1) Medutgångspunkt från avsnittet om lönerna kan arbetsgivarnas kostnader igenomsnitt för samtliga anställda inom de prissalla sektorerna antas sliga ien takt som är något högre än föregående år. Med den uppläggningprispoUtiken fåll, innebärande fortsatt prisreglering under större delen avåret, synes emellerlid etl lägre pris-slegringsalternaliv än vad som angavs iden preliminära nationalbudgeten bli motiverat. Återverkan påtotalindex har sålunda upplagils till 1,6 0/0, varav 0,3 0/0 hänförs tilländring i diverse taxor. Den speciella förulsällning, som gäller för dennaberäkning, skulle då vara alt sedvanliga konsekvensprisstegringar till en delkommer alt försenas genom den nu förlängda prisregleringen så atl de inlehinner inträffa före utgången av 1971. (2) Bosladsprisernaberäknas stiga i lägre takt än . Inverkan på totalindex kalkylerastill 0,5 0/0. Beräkningen utgår från oförändrad räntenivå (räknat frånutgången av ). En ytterligare ränteförändring får genom nya och högrevägningstal för egnahems-poslen kraftigare inverkan än tidigare numera ca 0,50/0 på totalindex för varje procentenhets ränteförändring. Jordbruksprisernas inverkan på totalindex har tentativtsatts till 0,5 0/0. (3) De faktiskaimportpriserna och därmed de internationellt bestämda priserna påimportkonkurrerande varor antas fortsätta all stiga men i lägretakt än . Den internationella prisutvecklingens direkta inverkan påkonsumentprisnivån skallas sålunda till 1,0 0/0 mot 2,1 0/0 . (4) TillfäUighetsbetonadeprisförändringar på vissa färskvaror (grönsaker, färsk fisk) är svåra atlförutse. Någon effekt av sådana prisrörelser på konsumenlprisnivån har inleräknats med . ' 1 prognosen beaktas således inte effekten avdiskontosänkningen . (5)Mervärdeskallen har höjts från 10 lill 15 o/o på flertalet av devaror och tjänster för vilka denna högre skalleprocenl inte redan blivituttagen . Den beräknade effekten härav på totalindex uppskattas tUl3,2 o/o. Sammanfattasde olika priseffekterna under punkterna 15 ovan erhåUs som resultat altkonsumentpriserna väntas stiga med 6,8 o/o under loppet av 1971. Mellangenomsnittslägena för kalenderåren 1970 och 1971 kan den troliga förändringenanges tUl 7,4 o/o. Degjorda beräkningarna utgår från de nya och mer realistiska vikttal förbostadsposten, vilka numera tillämpas i konsumentprisindex. Eftersommervärdeskatt inte uttas på bostadskonsumlion, skuHe skattehöjningens effektpå totala uppgången av konsumentprisnivån bli några tiondels procent högre omman utgår från de lägre vikttal för bostads-posten som alltjämt används inomnationalräkenskaperna. Prisuppgången i denna bemärkelse uppskattas sålunda tiU7,1 o/o under loppet av 1971 och liU 7,6 o/, meUan genomsnillslägena förkalenderåren 1970 och 1971. För implicitprisindex, vars prisförändringstaldessutom brukar påverkas av förskjutningar i konsumtionens sammansättning,.har den årliga uppgången tämUgen systematiskt varit något mindre än förkonsumentprisindex. Mellan genomsnillslägena har enförändring på 7,5 o/o i implicitprisindex ansetts rimlig. Denprivata konsumtionen ökade med 4,6 o/o i volym och 7,2 o/oi värde. Hushållens reala disponibla inkomster ökade enligl nu revideradeberäkningar med 3,9 o/o. Del Innebär alt hushållens realasparande fortsatte all sjunka även . Hushållens sparkvot,uttryckt som andel sparande av de disponibla inkomsterna, har därmed sjunkitoavbrutet . sjönk den beräknade sparkvoten från5,6 o/o till 5,0 o/o. Denna nedgång skulle delvis kunna tänkas bero på atl enstörre del av inkomstökningarna än tidigare gått till grapper med lägre inkomsterän genomsnillet, dvs. till hushåll med ett relativt sett lågt sparande. En delfaktorer lyder på alt det faktiskt förhåller sig på det sättet. Avtalsrörelsen1969 präglades av en markant låglönesatsning. Effekterna på den faktiskainkomstutveckUngen av deima satsning kan i någon mån ha motverkats avlöneglidningen, men ökningen av skatteinbetalningarna setti relation tUl totala lönesummeökningen tyder på alt inkomstökningarna iförhållandevis stor utsträckning gått till grupper med låg marginalskatt.Dessutom kan naturligtvis en sned inkomstökning tvinga fram ell ändratsparbeleende hos grapper som inle fått någon real inkomstökning eller kanskerent av fått en minskning. MeUan1969 och ökade den privata konsumtionen, enligl preli- TabellVI: 4. 1.2 Övriga varaktiga varor Procenti drag till konsumi lymökni 7 568 2 089 1,7 -6,3 9,4 -9,4 Övriga icke var aktiga varor 30 223 13 760 13 964 4 978 8 986 Källor:Statistiska centralbyrån och . minäraberäkningar, med 2,7 o/o i volym och 8,4 o/o i värde. Den säsongrensadekvartalsvisa konsumtionen avtog successivt från fjärde kvartalet 1969 fram t.o. m. tredje kvartalet 1970, räknat i reala termer. Därefter skedde ett omslagi utvecklingen säsongrensat sett. Fjärde kvartalet kom därmed atl ligga 3,3o/o högre än . Hushållens reala disponibla inkomsterökade 19691970, som framgått ovan, med 2,7 o/o. Sparkvotens utveckling underåret visar markerade nedgångar under det första och fjärde kvartalet, dvs.under de kvartal som mervärdeskallen höjdes. låg sparkvoten på5,0 o/o. Del preliminära utfallet av konsumtionen 1970 lyder på atl omfattningenav de tidigarelagda inköpen snarare låg något underän över den halva procentenhet räknai på helårels konsumtion som antogs i denpreliminära nationalbudgeten. Det förefaller som om köprushen beträffandeexempelvis konfektion, skor och sportarliklar i del närmasie helt uteblivit,vilket kanske i någon mån kan förklaras av del ovanligt mUda och snöfaltigavädret i hela landet . Inköpen av nya bUar sjönk19691970 med 6,3 o/o (se labeU 4). Diagram VI: 1.Hushällens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 19671971 -'"' 1967 1968 1969 1970 1971 1967 1968 1969 1970 1971 Källor: och . talet nyregistrerade bilar har inle, frånsett 1967 högertrafikomlägg-ningens år varit lägre . Konsumtionen av övrigavaraktiga varor ökade med 4,6 o/o varav knappt hälften härrör från ökningenmellan fjärde kvartalen 1969 och 1970. Livsmedelskonsumlionen ökade enligtmycket preliminära beräkningar med 2,0 o/o 19691970. De övriga icke varaktigavarorna ökade med 2,1 o/o, vilket är knappt tvåprocentenheter lägre än vad som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten.Den förutsedda ökningen fjärde kvartalet uteblev för dessa varor helt.Försäljningen fjärde kvartalet 1970 var obetydligt större än under sammakvartal 1969. Konsumtionen av tjänster har sedan föregående beräkningstiUfällereviderats ned och upp . Tjänsterna ökade därmed med 2,9 o/o19691970. Turistnettol ökade 19691970 med 31,7 o/o beroende på en kraftiguppgång i de svenska turistutgifterna utomlands framför allt under våren 1970.Ökningen utgjorde en femtedel av den totala konsumlionsökningen. 1 Revideradnationalbudget för 101 naexceptionella ökning kan dock lill en del avse här oegenlligt registreradefinansieUa överföringar snarare än ökad turism. Konsumlionsprognosenför 19701971 är avhängig elt flertal svårbedömbara faktorer vilkaskvantitativa effekter är myckel vanskliga att uppskatta. En tUlbakablick på1966 kan användas som utgångspunkt för prognosen 1971. befann vi ossi ungefär samma konjunkturfas som och avtalsförhandlingarna föreföll då,liksom , all bli mycket utdragna. Ökningen av de reala disponibla inkomsternavar 19651966 något större än den nu beräknade för 19701971, dvs. drygt 2 o/o.Ökningen i den privata konsumtionen 19651966 uppgick lUl 2,3 o/o. Delnuvarande förhandlingslägel för de avtalsslulande parterna på arbetsmarknadenliksom de allmänna konjunklurutsiklerna kan emellertid bedömas som någotosäkrare nu än 1966. Del stora avståndet mellan de avlalsbud som hillillsleverals från ömse sidor gör det sannolikt all hushållen känner stor osäkerhetom de framlida inkomstökningarna, vilket kan bidra lill en ökad återhållsamhetmed konsumtionsutgifterna till dess förhandlingslägel ljusnat något. Ellpar faktorer som tillkommer vid den historiska jämförelsen och som saknademotsvarigheter 1966 är effekterna av prisstoppet och skalleomläggningen /1971. Förlängningen av prisstoppet efler den 1 april 1971medför som framgått ovan, atl prisstegringslakten kan förväntas bli någotlångsammare, vilket inkluderats i prognosen av den realadisponibelinkomstulvecklingen. Skaltereformen kommer sannoliktgenom omfördelningseffekterna all bidra till alt pressa upp konsumlionskvoten1971. De grupper som får en skallesänkning kan länkas använda en relativt stordel av denna för konsumtion och de som drabbas av en skallehöjning låter dennasannolikt i första hand gå ul över sparandet, eftersom en anpassning av konsumtionennedåt till inkomsten kan förmodas gå trögt. Höjningenav mervärdeskallen stimulerade lill en viss forcering av inköpenunder slutet av 1970. En viss rekyleffekl lorde därför ha inträffat underförsta delen av 1971. Enfortsatt stram kredilmarknad för hushållens del, tUlsammans med återverkan avmervärdeskattens höjning och pessimismen beträffande de närmasieframtidsutsikterna, lorde ha en dämpande effekt på konsumtionen 1971.Omläggningen av den direkta skatten lorde däremot i likhet medlåglönesatsningen ha en viss konsumtionsslimulerande effekt. Uppgången i denprivata konsumtionen 19701971 beräknas därför stanna vid 2,0 o/o, vUkelimplicerar en i del närmasie oförändrad sparkvot. Utvecklingen mellan halvåren1971 kommer naturligtvis lill stor del all beslämmas av huravtalsförhandlingarna utvecklas. Med utgångspunkt från lägel i månadsskiftetmars april förefaller del emellerlid rimligt atl räkna med all konsumtionenförsta endast obetydligt kommer atl överskrida den för . 4t 1971.1 saml. Investeringsutvecklingen inom olika områden De totala bostadsinvesteringama minskade med 2,5 o/o19691970 enligt ännu preliminära beräkningar. Investeringarna i flerfamUjshusminskade med 6 o/o medan investeringarna i småhus ökade med knappt 4 o/o.Ombyggnadsverksamhelen som endasl utgör en mindre del av de totala bostadsinvesteringamaberäknas ha minskal med drygt 6 o/o. Beräkningarna över bostadsinvesteringama bygger påuppgifter om anlal påbörjade lägenheter, dessas byggnadstider ochgenomsnittliga lägenhelsyta. De nu redovisade bostadsinvesteringama skUjer sigfrån vad som angavs i den preliminära nationalbudgeten . För flerfamiljshusensdel kan den något större investeringsvolymen enligl de nu gjorde beräkningarnahelt förklaras av förändringar i byggnadstiderna. Enligl föreliggande statistikhar byggnadstiderna för lägenheter påbörjade under andra halvåret 1969förkortals något jämfört med vad som antogs . Dessutom har denmUda /1971 föranlett en nedrevidering av antagna byggnadslider förlägenheter påbörjade . De större investeringarna ismåhus kan bl. a. förklaras av alt antalet påbörjade småhus under fjärdekvartalet 1970 väsentligt översteg de i decemberberäkningen prognoserade.Vidare har även byggnadstiderna för småhus påbörjade under andra halvåret 1970nedreviderats något jämfört med den tidigare beräkningen. Då småhusensbyggnadslider är förhåUandevis korta kom dessa korrigeringar alt i väsentligmån påverka investeringarna . nationalräkenskaper harnumera anpassats till FN:s Revised Syslem of National Accounts. Detta innebärför invesle-ringsseklorns del bl. a. atl underhäll och reparationer Ifortsättningen ej redovisas som kapitalinvesteringar utan som förbrukning förinsats. Som information lämnas dock nedan det totala byggnadsunderhålletsårsvisa utveckling som procentuell förändring priser för perioden19671971. Vidare kan noteras att varaktiga varor för egentligt försvar numeraräknas som offentlig konsumtion. Härav följer alt de militära investeringarnautom militära flygfällsarbelen och vissa kasernbyggnadsarbeten försvunnit urinvesteringsberäkningarna. De sistnämnda kommer i fortsättningen att Inräknasbland statliga myndigheters byggnadsinvesteringar. Anpassningen till SNAinnebär dessutom all en del av förändringen i krealurskapitalet har lagts llllbruttoinvesteringarna. 1 dess helhet ingick denna post tidigare blandlager-förändringarna. 19671968 19681969 19691970 19701971 2,0 4,5 0,5 2,5 1 Reviderad nationalbudget för 103 Bostadsbyggnadsplanen omfattade 95 000 lägenhetersamt en projektreserv på 10 000 lägenheter. Den statligt belånade delen, somfördelats i kvadratmeter våningsyla, motsvarade 88 000 lägenheter med 1967 årsgenomsnittiiga våningsyta. Den genomsnittliga våningsytan 1970 understegemeUertid väsentiigt motsvarande yla 1967 varför den statligt belånade delenkom all utgöra 93 000 lägenheter. För det privatfinansierade bostadsbyggandethar IgångsättningstiUstånd meddelats för 8 500 lägenheter. Totalt skullesåledes 101 500 lägenheter ha påbörjats . Enligl igångsällningsslatistikpåbörjades emellertid 100 400 lägenheter . Den faktiskaigångsättningen understeg således den på basis av bostadsbyggnadsplanenberäknade med 1 100 lägenheter. I igångsätlningsslatisliken ingår dock ca 1 000lägenheter som finansierats via ramarna för förbätlringslån. Dessa lägenheterinryms ej i bostadsbyggnadsplanen varför den egentliga skUlnaden uppgår till 2100 lägenheter. Denna skillnad kan lill stor del förklaras av all antaletlägenheter i flerfamiljshus som erhållit preliminära beslut om statliga lån menej påbörjats ökade från 400 lägenheter vid början till 2 200 vid åretsslut. Det föreligger ej några motsvarande uppgifter för påbörjade lägenheter ismåhus men även här lorde man kunna räkna med förändringar i antaletlånebeviljade men ej igångsatta lägenheter. Dessutom kan nämnas all delregelmässigt i viss utsträckning igångsätts byggen trots alt beslut om lånännu ej lämnats. Det uppstår således av flera skäl normalt en differens mellanetl års bosladsbyggnadsprogram och igångsättningen enligl statistiken. För 1971har preliminärt beslutat om en bostadsbyggnadsplan omfattande 95 000lägenheter, varav 87 000 skall finansieras via de statliga låneramarna. Härtillkommer en projektreserv om 10 000 lägenheter. I invesleringsberäkningarna haranlagils all en mindre del av projektreserven kommer all påbörjas under året.Dessa lägenheter har i likhet med motsvarande lägenheter som påbörjades under1970 antagils bli privatfinansierade. Fördelningen av den statligt belånadedelen i anlal kvadratmeter våningsyta skall baseras på den genomsnittligaväningsytan för de lägenheter som erhöll preliminärt beslut om statliga lånunder 1967 och 1968. Då den genomsnittliga våningsylan har minskat under senareår kommer antalet statsbelånade lägenheter som kan påbörjas allöversliga 87 000. Den genomsnittliga golvytan för lägenheter påbörjade iflerfamUjshus minskade successivt . Enligl ännu preliminäraberäkningar igångsättning tycks emellerlid den genomsnittligagolvytan under detta år ha varit endasl obetydligt mindre än . För1971 års igångsättning har antagils oförändrade golvytor jämfört med . Inklusiveca 1 000 lägenheter finansierade via ramarna för förbätlringslån har dentotala igångsättningen beräknats tUl 101 000 Tabell VII: 1. Lägenheter i påbörjade, inflyttnin gsfärdiga och pågående bostads- Därav flerfamiljshus På- Inflytt- (101 000) (106 300) (98 600) (69 500) (74 600) (76 300) 1969 1 kv. 1970 1 k v. (18 750) (33 450) (24 600) (24 200) (15 300) (21 050) (17 150) (16 000) Anm. Samtliga Inom parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Källor: och . innebär all antalet lånebeviljade men ejigångsatta lägenheter /1972 anlagils vara detsamma som /1971. Vid fördelningen av igångsättning påpåbörjandemänad har hänsyn lagils lill viss eftersläpning i beviljandet avigångsättningstillstånd till följd av konflikten på arbetsmarknaden i Diagram VII: 1. Medianbyggnadstiden förpåbörjade lägenheter 19671971 1967 1968 1969 1970 1971 1967 1968 1969 1970 1971 Källor: och . 1 Revideradnationalbudget för 105 Regeringsbeslutet all inom ramen för den ordinariebosladsbyggnadsplanen medge igångsättning av 3 500 lägenheter har iinvesleringsberäkningarna beaktats, så atl igångsättningen under förstahälften av årel beräknas bli i motsvarande mån större än normalt med hänsyntill säsongmönslrel. Enligtigångsällningsslatistiken utgjorde andelen påbörjade lägenheter i småhus 31 o/oav den totala igångsättningen . Detla innebar atl andelen minskade någotfrån 1969. har i beräkningarna antagits atl andelen småhus bliroförändrad jämfört med . I diagram 1 återges deuppgifter och anlaganden om byggnadslider som invesleringsberäkningarna utgårfrån. FlerfamUjshusens medianbyggnadstider är kända för lägenheter påbörjadefram t. o. m. . Från all ha legat på en i stort settoförändrad nivå 1967 och 1968 sjönk byggnadstiderna för lägenheter påbörjadeunder . De lägenheter som påbörjades under senare hälftenav 1969 tycks emellertid ha hafl något längre byggnadstider, vilket torde kunnaförklaras av den förhållandevis stränga /1970. För lägenheterpåbörjade har i invesleringsberäkningarna räknats med en under årelsuccessiv förkortning av byggnadstiderna. Denna neddragning har främstmotiverats av den dämpade aktiviteten inom byggsektorn saml den mUda vintern1970/1971. har byggnadstiderna antagits forlsälla atl successivtsjunka, dock i en betydligt lägre takt än . De ovan prognoserademycket korta byggnadstiderna för lägenheter påbörjade under senare hälften av1970 saml fömtsätter emellertid all byggnadstiderna inte har kommU ner i närheten av en gräns som av rent tekniskaskäl är svår alt undersliga. Skulle della vara fallet är den här redovisadeinvesleringsprognosen vid en igångsättning enligl tabell 1 något förhög. Småhusensmedianbyggnadstider är kända fram t. o. m. . Att döma avtiUgänglig statistik påverkas dessa byggnadstider föga av läget påbyggarbelsmarknaden ulan har under elt flertal år legal på i stort sett sammanivå. I invesleringsberäkningarna har för de småhus som påbörjades räknats med något kortare byggnadslider jämfört med motsvarandeperiod föregående år till följd av den mUda /1971. Byggnadstidernaför småhus påbörjade har antagits bli oförändrade jämfört med 1969års nivå. Utifrånovan redovisade fömtsättningar angående igångsättning, byggnadslider ochgenomsnittlig golvyta beräknas de totala bostadsinvesteringarna minska med 4,0o/o 19701971. Investeringarna i såväl flerfamiljshus som småhus beräknashärvid minska med drygt 4 o/o. Ombyggnadsverksamhelen har antagils öka med 5o/o. Totalaantalet inflyltningsfärdiga lägenheter uppgick lill 109 850, Diagram VII: 2. Investeringar inom egentlig industri och ibostäder 19651971 Index:1960 = 100. Bostäder- Totalt ..,.,,r---- 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1965 1966 1967 19681969 1970 1971 Källor: och . en ökning med 800 lägenheter jämfört med . För1971 beräknas antalet färdigställda lägenheter bli ungefär 3 500 färre änunder 1970.