prop · FU0336 · 1971-12-31 00:00:00 — Eftersomden icke handledda femmånaderspraktiken blir mindre yrkesinriktad än förnärvarande, är det angeläget framhåller beredningen att tvåmänadersperioden fullgörs inora de arbetsområdensom rekryterar socionomer. Den bör förläggas efter studiepraktiken. För attbortfallet av en period med handledd praktik skall kompenseras föreslårberedningen dels vissa åtgärder inom ramen för grundkursen, dels vissa åtgärderför att bättre förbereda den handledda praktiken. I grundkursen bör man kunnaföra in temadagar, där samhällsfrågor behandlas på ett tvärvetenskapligt sätt.Ämnet praktisk förvaltningskunskap inora grandkursen har hittiUs förberett bl.a. för första praktikperioden. De flesta avsnitten av detta ämne bör flyttasfrån grundkursåret till tiden närmast före studiepraktUcen, dvs. vanUgen tUltredje terminen. Studierna i praktisk förvaltningskunskap komraer att orafatlaca . I stället bör betygsstudier i något examensämne kunna anordnasunder första året. Enligt beredningens uppfattning skulle undervisningen förett betyg i rättskunskap vinna på att läggas i direkt anslutning till grundkursen. Driftkostnaderna vid socialhögskolorna i ochSundsvall samt samarbetsnämnden /72 beräknas uppgå till följandebelopp. b) övrig personal Exklusive lönekoslnadspålägg för städpersonal. " Avser endast kostnader som betingas av beredningensförslag om inrättande av nya enheter för socionomutbildning. Beräkningarna av undervisningskostnaderna bygger pårådande förhåUanden vid socialhögskoloma, där av undervisningsvolyraenbestrids av ordinarie eUer extra ordinarie lärare, av extra lärare samtresterande av timlärare. Beredningen föreslår att följande lärartjänster inrättasvid vardera i och : tjänst som rektor ilönegrad Up 26 + . universitetslektoratsom botlentjänst för rektor, universitetslektorat i lönegrad U 22:25. Beredningentar vidare upp medel för arvoden tiU undervisning och examination (209 000kr. Kostnadernaför aUmänt institutionsarbete i samband med imdervis-ningen uppskattas tiU . vUkel svarar mot en och en halv assistenttimme per inskrivenstuderande. Ettomfattande arbete kommer att få läggas ned på anskaffning av praktikplatser. Enkonsulenttjänst bör därför inrättas redan första verksamhetsåret.Konsulenterna skall dessutom svara för studierådgivmng och kan med fördel tiUdelasadnunistrativa uppdrag. Redanunder det första verksamhetsåret krävs en basorganisation för attutbildningsenhetens administration skall fungera. Följande tjänster föreslåsinrättade vid vardera av socialhögskolorna i och SundsvaU: 1konsulent i lönegrad Ae 23, 1 assistent i lönegrad Ae 15, 1 kansliskrivare ilönegrad Ae 11, 1 expeditionsvakt i lönegrad Ae 9. Beredningenberäknar vidare raedel för anstäUning av tillfällig personal ra. ErforderUgakostnader för inredning och utrastning av tjänsteram, undervisningslokaler m. m.bör bestridas ur sådana medel som står till Kungl. Maj:ts disposition underanslaget tiU inredning och utrustning av lokaler vid universiteten ra. m.Inredningskostnaderna kan för första verksamhetsåret beräknas tiU 106 000 kr.vid vardera högskolan. Kostnaderna för utrustning av en ny socialhögskola kanberäknas tUl ca . Dessa kostnader bör fördelas på de tre förstaverksamhetsåren med . på /72 och . Kostnadsutvecklingbudgetåren /731975/76 Driftkostnademaför nyinrättade socialhögskolor samt kostnadsökningar vid befintliga högskolorberäknas uppgå tiU följande belopp. Nyinrättade socialhögskolor Befintiiga socialhögskolor 4 272 OOO' 7 073 OOO' 320000 9 350 000 677 000 10 620 000 904000 Inkluderarförstärkning vid samarbetsnämndens kansli. Inrednings-och utrastningskostnader vid nyinrättade socialhögskolor beräknas uppgå tiUföljande belopp. 265 000 180 000 415 500 135 000 398 000 45 000 Idet följande redovisas yttranden från de remissinstanser, som anmodats eller berettstUlfäUe alt yttra sig över betänkandet. Underremisser redovisas i regel inle iandra fall än där vederbörande är direkt berörd av utredningsförslagen. Behovetav en ökad ulbUdnmgskapacilet vid socialhögskolorna vitsordas av flertaletremissinstanser. a. de studerandes efterfrågan motiverar en kraftigt ökad socionomulbUdning.Socialstyrelsen pekar bl. a. på att den mycket hårda konkurrensen omintagningsplatserna vid socialhögskolorna pressat upp minimipoängen tiU enmyckel hög nivå. Denna utveckling har gynnat personer med specieUaförutsättningar för teoretiska studier framför personer med mera praktiskförmåga. För rekr5e-ringen av personer med skUda intresseinriktningar liU bl.a. de vårdande yrkena spelar även en ökad intagningskapacilet en betydelsefuU roU. ,, länsstyrelserna i , och Västernorrlandslän. m. fl. påtalarbristen på arbetskraft med socionomutbildning. AMS och socialstyrelsenframhåller att utbyggnaden av bl. a social- och hälsovården och den ökaderekryteringen mot förebyggande verksamhet och öppen vård medför ett klartbehov av ökat tiUskott tiU arbetsmarknaden av personer med en yrkesinriktad utbUdninginom det sociala orarådet. Fleraremissinstanser, däribland sociabtyrelsen och i ,pekar på den avlänkningseffekl en ökad intagning lill socionomulbUdningen börha för tiUströmningen lUl den SamhäUsvetenskapUga universitetsutbUdningen. SFSifrågasätter om en utökning av socionomutbildningen verkligen skulle innebäraen avlastning för universitetens samhällsvetenskapliga fakulteter. Det harenligt SFS tidigare visat sig att de studerande som söker sig till socialhögskolomaoftast har annan spärrad utbildning som andra utbildningsalternativ. Flertalet remissinstanser t. ex. ,, , universitetskanslersämbetet,, , styrelserna för socialhögskolorna iStockholm och , länsstyrelserna i , , och Västernorrlandslän samt och tiUstyrker de av socionomutbildningsberedningframlagda förslagen till ökad utbildningskapacitet vid socialhögskolorna. anser dock atl utryinme bör finnas för enytterligare ökning av intagningskapaciteten framför allt vid iLund utöver den av socionomutbildningsberedningen föreslagna. tillstyrker visserligenberedningens förslag till fördelning av utbildningsplatser på social linje ochförvaltningslinje men skulle helst ha sett all inom den föreslagnakapacitetsramen ytterligare utbildningsplatser kunnat beräknas för utbildningpå social linje. Några remissinstanser bl. a. styreben försocialhögskolan i och efterlyser en mer ingående undersökningav arbetsmarknadens framtida behov av socionomer. vidsocialhögskolan i , ra. anser all några övertygande skäl inteföreligger för en större kapacitetsökning än den utbildningsutredning(U 68) tidigare föreslagit. finner det synnerligenanmärkningsvärt alt beredningen gått utöver nämnda förslag. En del remissinstanser däribland länsstyrelserna iHallands och samt anser all den utbyggnadstaktsom socionomutbildningsberedningen föreslagit är för snabb med hänsyn lUlsvårigheterna all rekrytera lärare och handledare saml att skaffa lokaler ochbosläder m. m. anser all risken för alt en hastig och kraftig utvidgningav socionomulbUdningen kan leda liU störningar på arbetsmarknaden är påtaglig.Sveriges skolkuratorers förening hävdar atl den föreslagna utbyggnadstaktenkommer alt medföra en försämring av utbildningskvaliteten. 2.3.2 Lokalisering av nya enheter för socionomutbildning Ett betydande antal remissinstanser ,universitetskanslersämbetet, länsstyreberna i , , ,och , TCO, , ,m. fl. delar beredningens uppfattning atl ökadspridning av socionomutbildningen är önskvärd. m. fl.framhåller all en spridning av denna utbildning bör syfta till alt skapa merlikartade förutsättningar inom olika delar av landet både vad gäUermöjligheterna att erhålla socionomutbUdning och möjligheterna alt rekrytera socionomulbildadarbetskraft. Länsstyrelserna i och samt Svenska landstings- förbundet finner det lämpligt att nytillkommandesocialhögskolor förläggs tUl regioner, som är underförsörjda i fråga om socionomutbUdningoch inom vilka det finns goda raöjUgheter att skaffa praktikplatser.Länsstyrelsen i motsätter sig beredningens regionindelning,vilken enligt helt bryter med den övergripande länsplanering somgäller i andra sammanhang. Flera remissinstanser berör frågan ora att begränsaantalet nya utbildningsenheter för att i StäUet öka antalet intagningsplatservid befintliga högskolor. i elevkår, SFS ra. betonari della saramanhang atl elt aUvarligt problem är atl undervisning inle kananordnas varje termin i samtliga ämnen om högskolorna har för Ulet elevantal.SACO anser att en begränsning av antalet socialhögskolor är nödvändig för atttrygga bl. a. den lärartillgång som erfordras för alt vidmakthåUa utbildningenskvalitet. Ett stort antal remissinstanser bl. a. sociabtyrelsen,, universitetskanslersämbetet, rektorsämbetena viduniversiteten i och , samhällsvetenskapliga fakulteterna viduniversiteten i och , filosofiska fakulteten och konsistorietvid högskolenheten i , socialutredningen, , TCO och SFS finnerdet angeläget all man vid lokaUsering av nya socialhögskolor lar hänsyn tillmöjligheterna all samordna socionomulbUdningen med samhällsvetenskapliguniversitetsutbildning. anser alt en samordning avsocionomutbildning med annan samhäUsvelenskapUg utbildning är värdefull genomall den dels ger resursmässiga vinster, dels ger de studerande ökademöjligheter att välja en yrkesinriktad utbildning. Samhällsvetenskapligafakulteten i anser att en samordning mellan socialhögskolorna och universitetenssamhällsvetenskapliga institutioner inte i första hand bör ses ur aspeklen av lärarrekrjrtering,biblioteksresurser ra. m. ulan att samordning och utbyte inom undervisningenär väsentligast. understryker särskiltmöjligheterna till samordning beträffande lokaler och utrustning i Linköpingoch . Några remissinstanser, bl. a. styrelsen för socialhögskolani och i , anser alt samordningen mellansocialhögskolorna och universitetsfilialerna inte behöver vara utslagsgivandeför lokaliseringen av nya socialhögskolor. Enligt i länborde de ökade regionalpolitiska ambitioner, som statsmakterna gett uttryck åt,i högre grad än som skett ha återspeglats i beredningens förslag tiUlokaliseringsorter för de nya socialhögskolorna. vänder sig starkt motanvändning av lokaliseringspolitiska argument för förläggning av socionomulbUdningulan alt hänsyn las till risken för negativa effekter på utbildningenskvalitet. Ett betydande antal remissinstanser berör inte närmarefrågan om lokaliseringen av socionomulbUdningen. TUl denna grupp hör bl. länsstyrelseroch styrelserna för socialhögskolorna i och . Ytterligare ellantal remissinstanser kommenterar inte de föreslagna ortema närmare ulantillstyrker lokaliseringsförslagen i deras helhet. TiU denna senare grupp hörbl. a. , , i Göteborgsoch län, TCO, , och Vuxenstuderandes riksorganisation. Beredningensförslag i lokaliseringsfrågan tillstyrks vidare av ,universitetskanslersämbetet, och . Länsstyrelseni framhåUer alt del av regionalpoUtiska skäl kan varalämpligt all en socialhögskola förläggs tiU . I valet meUan orter imellersta anser rektorsämbetet vid i alt Sundsvallär den lämpligaste orten. SFS anser att svårigheterna med lärarrekryteringtalar mot en förläggning tiU SundsvaU. i länbetonar alt SundsvaUs- och Härnösandsregionerna framstår som de klartlämpligaste förläggnings-platserna för en socialhögskola i denna region. Enförläggning lUl , framhåUer , överensstämmer med den regionalpoUtiskamålsättning, som ligger bakom förslag till läns-program 70.Västernorrlands läns landstings förvaltningsutskott förutsätter attmöjligheterna till samverkan med annan samhällsvetenskaplig utbildning, förestatsmakternas beslut, avvägs mot sarahällsekonoraiska aspekter där bl. a. möjlighetemaatt utnyttja befintliga lokaler kan ha stor betydelse. Kommunstyrelseni ifrågasätter starkt om lokaliseringen i är del urutbildnings- och prakliksynpunkt lämpUgaste alternativet. Kommunstyrelsen iKramfors kommun anser att lokalisering av den planerade lill Kramforsområdetskulle få en avgörande betydelse för möjligbeter att uppnå enindustriell expansion av erforderlig omfattning. Flera remissinstanser, t. ex.länsstyreben i , och folkhögskoleelevers förbund,förordar att en socialhögskola i förläggs liU . 1968års lokaliseringsutredning framhåller att ingår i det s. k. inrestödområdet. Det är också den största av inlandsorterna och troligen den endasom nu och på kan anses lämpad att tiUföras högre UtbUdning i någonomfattning. och länet i övrigt är i starkt behov av en raerdifferentierad arbetsmarknad. Även delegationen för lokalisering av statligverksamhet finner alt en högskola i nedre bör förläggas tillÖstersund då den positiva regionalpolitiska effekten synes bli större där än iSundsvall. Länsstyrelseni anser att de stora avstånden i norra samt det starktuttalade behovet av ett regionalpolitiskt slöd lill de större Norrlandsslädernatalar för att en av de nya socialhögskolorna förläggs tiU . Länsstyrelsenpåpekar att beredningen utan att aUsidigtoch förutsättningslöst pröva behovet av socionomulbUdning har uteslutit soratänkbar förläggningsort. Beredningensförslag att förlägga två nya socialhögskolor tUl sydöstra tas upp avbl. Utredningen ifrågasätter om två nyaenheter bör förläggas tiU denna del av landet. En, lämpligt lokaUserad,högskola av något större format lorde där vara tUlräcklig för alt avlastasocialhögskolorna i och . Länsstyrebeni framhåller atl den centrala delen av Östergöriand uppvisarsådana föratsättningar alt som en funktionell enhet utvecklas positivt, all valelav exakt lokaliseringsort inom regionen för etablering av en socialhögskola ärav underordnad betydelse. framhåller vidare att den speciellakaraktären av tvåkär-nighet som med avseende på tätortsstrakturen finns i Öslergötiandmåste ses och utnyttjas som en starkt positiv företeelse. slutsatsblir all den föreslagna nya i bör förläggas tiUNorrköping om särskilda undervisningstekniska skäl inte talar däremot.Östergötlands läns landsting finner också att övervägande skäl talar för atlNorrköping är den lämpligaste orten för en socialhögskola i . Kommunstyrelseni och konsistoriet vid högskolenheten i liksoralänsstyrelsen i förordar att en socialhögskola förläggs tUlLinköping. lokaliseringsutredning framhåUer all, när del gäller valetmellan och , valet från regionalpolitisk synpunkt spelarmindre roll eftersom avståndet mellan orterna är relativt Ulet ochkommunikationerna goda. Delegationen för lokalisering av statUg verksamhetförordar . Närdet gäller Smålandsregionen anser sig delegationen för lokalisering av statligverksamhet sakna underlag för slutligt ställningstagande till valet avlokaliseringsorter för högre utbUdning i denna del av landet. 1968 årslokaliseringsutredning finner det inle lämpligt atl utredningen rangordnarlänscentra utanför storstadsregionerna i innan resultaten avstatsmaktemas ställningslagande tiU länsprogram 70 föreligger. Länsstyrelseni delar beredningens uppfattning alt en ny socialhögskola börförläggas liU . Länsstyreben och förvaltningsutskott iKronobergs län samt sammanläggningsdelegerade i förordar attsocialhögskolan i förläggs tiU . Länsstyrelseni län och kommunstyrelsen i hemställer i första hand atl en nysocialhögskola lokaliseras lill , saml i andra hand att socionomutbildningsberedningensbetänkande med tillhörande remissyttranden överlämnas till U 68 för fortsattaöverväganden och förslag i samband med utredningens slutbetänkande. saralJönköpings kommunstyrelse förordar all en ny socialhögskola förläggs tillJönköping. Samma synpunkt förs fram av kommunstyrelsen i . Styreben försocialhögskolan i tillstyrker att jterligare en socialhögskola inrättas isydöstra . Styrelsen framhåller all såväl sora ochJönköping kan accepteras. Utöver de av beredningenaktualiserade orterna i södra och meUersla föreslås i skilda yttrandenHelsingborg, , och komma i fråga vid lokaUsering av denya socialhögskolorna. Förslagen förs fram av bl. a. berörda länsstyrelser. Eltmindre antal remissinstanser önskar att nuvarande ordning med två handleddapraktikperioder bibehåUs. framhåller sålunda att det nuvarande systemet,mot bakgrund av dels kravet att bevara utbUdningens kvaUtet, delsmöjligheterna alt anskaffa ett erforderligt antal praktikplalser, inle börändras. Liknande synpunkter framförs av SFS och utbildningsnämnden vid socialhögskolani ra. förordar att det nuvarandesystemet bibehålls, men atl de båda praktikperiodema avkortas exempelvis vardera. Frågan om tUlgången påpraktikplatser tas upp i flera yttranden. Styrelsen för iGöteborg anser att mycket talar för alt beredningen alltför pessimistisktbedömt möjligheterna att få fram ytterligare praktikplalser.Riksrevisionsverket, , och socionomförbundm. påpekar att beredningen inte redovisat någon inventering av antaletpresumtiva praktikplalser. anser vidare alt det inte finnsnågra reeUa skäl alt minska den handledda praktiken för alt kunna ökakapaciteten. framhåller att försöksverksamheten med praklikcenlra,förändring av kommunemas inställning till praktikplalser och den förstärkningav konsulentorganisationen som ägt ram, ökat möjligheterna att tillgodosebehovet av praktikplalser. Ett avskaffande av den enaperioden med handledd praktik kommer enligt bl. a. styreben för socialhögskolani , länsstyrelserna i och samt atl ledatill en sänkning av socionomutbildningens kvalitet. Även andraremissinstanser, t. ex. . Svenska landstingsförbundetoch styrelsen för i , uttrycker farhågor för attutbildningens kvalitet skaU sänkas i samband med en omläggning av praktiken. Iandra yttranden, bl. a. från rektorsämbetet vid i framhållsatt minskningen av studiepraktiken inte på ett avgörande sätt lorde inverka påutbildningens användbarhet. Vidvalet meUan de av beredningen diskuterade modellerna för den icke handleddapraktiken är remissopinionen starkt splittrad. Antalet remissinstanser, somförordar resp. orienteringspraklik och praklikarbele är i stort sett detsamma. Denav reservanterna förordade orienleringsprakliken föredras av bl. a. styrelsen försocialhögskolan i , länsstyrelserna i , , ,och , , , , skolkuratorers förening, samt . Vidargumenteringen för modeUen med orienteringspraktik framhåUer bl. a. att orienteringspraktik ger nöjaktig anknytning tiU studiernaoch bidrar tUl alt bibehåUa utbildningens yrkesinriktning. SFS,som finner reservanternas förslag mindre motbjudande än majoritetsförslaget,betonar alt orienteringspraktiken till skiUnad från prak-tikarbetel inte ärkonjunkturkänsligt. Denna synpunkt förs fram även av bl. Iflera yttranden framhålls alt förslaget om orienteringspraklik är oklart tiUsin innebörd och kräver ytterligare bearbetning. Synpunkter av detta slag försfram av bl. a. i och SFS. 1 några fall föreslåsmodifieringar av utformningen av orienteringspraktiken. Styrelsen försocialhögskolan i och folkhögskoleelevers förbund m. fl.förordar atl orienteringspraktiken förläggs lill den sjätte terminen. ,, TCO och SFS m. fl. ifrågasätter om orienteringspraktikenkan organiseras, så alt den blir meningsfuU för de studerande. TCO anser altorienteringspraktiken kommer att ta stora resurser i anspråk. framhåUer,liksom även universitetskanslersämbetet, i och styrelsenför i , atl orienleringsprakliken kommer attkonkurrera med den handledda praktUcen om praktikplalser. ochstudentkåren vid i finner det orealistiskt att tro kommer all kunna organisera orienteringsprak-tik av angivet slag. Styrelsenför i och utbildningsnämnden vid iUmeå finner alt förslagel med orienteringspraktik inle tar hänsyn tiUförvaltningslinjen. Majoritetsförslagetora s. k. praklikarbele förordas av bl. a. kriminal-vårdsstyreben, sociabtyrelsen,universitetskanslersämbetet, , ,styrelserna för socialhögskolorna i och , länsstyrelserna iSödermanlands, , , , , , ochNorrbottens län, socialutredningen, , TCO, Svenska arbetsgivareföreningensamt och Vuxenstuderandes riksorganisation. Styrelsenför i betonar all en väsentlig fördel hos praklikarbeleär dess realism. Del är troligt, framhåller styrelsen, att utbytet av praktikarbetetkommer att stå i proportion lUl de studerandes förväntningar. Socialstyrelsenoch universitetskanslersämbetet förordar praklikarbelel då ett stort antalelever vid socialhögskolorna kan förväntas komma all ha praktiskyrkeserfarenhet redan vid antagningen. och styrelsen försocialhögskolan i ra. menar atl alternativet raed praklikarbele skuUeleda lill försäraring av utbildningens kvalitet. och studentkårenvid i anser atl stora skiUnader i praktikarbetets kvalitetkommer att förekomma. Utbildningsnämndenvid i framhåller, liksom lärarrådet vid iLund alt möjligheterna till integration meUan den praktiska och den teoretiskautbildningen minskas om praklikarbele införs. Iflera yttranden bl. a. av , i och styrebenför i framhålls all praklikarbelel i olika avseendenkommer all påverkas av växlingar i förhåUandena på arbetsmarknaden. Svårigheterkan vidare uppslå alt få anstäUning vid just den tidpunkt som erfordras för attstudietiden inte skaU förlängas, framhåUer bl. a. lärarrådet vidsocialhögskolan i . Länsstyrelseni ifrågasätter om inle tiden för det avlönade praklikarbelelborde ökas lill t. ex. elt år. betonar att kraftfulla åtgärdererfordras för all förslärka den återstående studiepraktiken om inte ensänkning av utbildningens resultat skall bli följden. Äveni frågan om avgränsningen av det område, inom vilket praktiken bör förvärvas,är remissopinionen delad. I betydande utsträckning följer dockställningstagandet i denna fråga valet av modell för den icke handleddapraktiken. De remissinstanser, som förordar orienteringspraktik synes ocksåförorda en snävare avgränsning av begreppet »inom för socionomutbildningenbetydelsefulla områden». Flertalet av dem som förespråkar praklikarbele ställersig positiva liU en generös tolkning av begreppet. Många remissinstanseravstår från alt uttryckligen ta ställning i denna fråga. En restriktiv tolkningav begreppet »inom för socionomulbUdningen betydelsefulla områden» förordas bl.a. av , styrelsen för i , länsstyrelsernai , , och län, industriförbundsamt . Den vidare tolkningen accepteras av universitetskanslersämbetet,, , styrelserna för socialhögskolorna i ochGöteborg, länsstyrelserna i , , , Skaraborgsoch , socialutredningen, , TCO, samt Vuxenstuderandes riksorganisation. Lärarrådenvid socialhögskolorna i och finner inte något av de avberedningen framlagda förslagen för inhämtande av praktisk erfarenhetacceptabelt ulan presenterar egna förslag, vUka närmast innebärsammanjämkningar av den nuvarande handledda praktiken med den av rainorilelenföreslagna orienleringsprakliken. och m.fl. betonar vikten av all åtgärder vidtas för att garantera en hög och jämnkvalitet på den återstående handledda praktiken. Elevkåren och lärarrådet vidsocialhögskolan i framhåller att handledd praktik som i fortsättningenkommer all erbjudas de studerande kvalitelsmässigt inle kan jämföras mednuvarande prak-. tikperiod II,då de studerande kommer alt vara sämreförberedda såväl ifråga om teoretisk underbyggnad som praktisk erfarenhet. DenroU som praklikcenlra kan komma alt spela för utformningen av den handleddapraktiken betonas av bl. a. och länsstyreben i Kristianstadslän. Flertaletremissinstanser kommenterar inle socionomulbildningsbered-ningens beräkningarav personal- och lokalbehov samt kostnader. SFSfinner dock all man redan vid starten av eventuella nya socialhögskolor börinrätta mer än en lektorstjänst. anseralt ytterligare ett lektorat vid vardera högskolan borde inrättas till andraterminen för atl möjliggöra erforderligt planeringsarbete. Bådaremissinstanserna anser vidare att beredningen underskattat behovet avadministrativa resurser vid de nya högskolorna i begynnelseskedet och vUI atlen tjänst som förste byråsekreterare inrättas redan från förstaverksamhetsåret, något som föreslagils också av styreben för iÖrebro. Samarbetsnämndenför socialhögskolorna föreslår all medel tiU ersättning för allmäntinstitutionsarbete upptas med . i stället för av beredningenföreslagna . och atl anslaget till bokinköp höjs till . vidvarje högskola för /72. bör förstärkastill en kostnad av . utöver vad beredningen föreslagit.