prop · FU0337 · 1971-12-31 00:00:00 — återfanns igruppen religion, filosofi och psykologi samt i naturvetenskap,medicin och idrott. ABFsvarar för drygt en tredjedel av det totala antalet statsbidragsberättigadestudiecirklar /70 med ca 56 600 cirklar. De tre därefter störstastudieförbunden är med ca 27 700 cirklar.Studieförbundet med ca 18 600 cirklar och TBV med ca 12 400curklar. Avdet totala antalet statsbidragsberättigade studiecirklar /70 om ca 158 000var I 050 universitetscirklar. Antalet deltagare i universitets-cirklarnauppgick lill omkring 14 500. För del största antalet universitetscirklarsvarar TBV, och . Pågrundval av prop. 1970: 35 beslöts att lUläggsbidrag om högst . perstudietimme skulle ulgå lill vissa studiecirklar fr. o. m. . TiUden s. k. prioriterade cirkelverksamheten hör ämnena svenska, engelska,matematik och samhäUskunskap på en nivå som svarar mot högst grundskolansårskurs nio samt studiecirkelverksamhel som avser att utvecklakommunikationsfärdighelen hos handikappade. Underhösten 1970 har uppgifter inkommit från de tolv studieförbunden som visar hurmånga prioriterade studiecirklar och antalet deltagare i dessa samt fördelningpå ämnen, som startat t. o. ra. (StudieförbundetVuxenskolan t. o. m. .) Detvisade sig att totalt 17 500 prioriterade cirklar hade startat och att antaletdeltagare uppgick tiU 172 314. Antalet cirklar och deltagare fördelat på deolUca ämnena framgår av följande tabeU. Antalet cirklar och deltagare fördelat på ämnen Ämne Antal cirklar Antal deltagare Engelska .......................... 8 862 88 694 Svenska............................. 707 5 892 Matematik.......................... 2 131 22873 Samhällskunskap ............... 5 599 53 307 Kommunikationsfärdighet....... 201 1548 Summa .......................... 17 500 172 314 Engelskasvarar för ungefär hälften av det totala antalet prioriterade cirklar. Därnästutgör samhällskunskap den största grappen. Dessutomhar gjort en undersökning av deltagare i studiecirklarmed tiUäggsbidrag . Denna undersökning kommer att ges ut istatistiska centralbyråns PM-serie. Här ges en redogörelse för undersökningenshuvudsakUga innehåU. Undersökningenomfattar studiecirklar i engelska, svenska, matematik och samhäUskunskap.Undersökningen begränsades tiU alt omfatta de fyra största studieförbunden inomdetta område, näraUgen (), TjänstemännensBildningsverksamhet (TBV), () och StudieförbundetMedborgarskolan (SFM). Dessa fyra hade inemot av samtUga studiecirkeldeltagarei den berörda typen av cirklar bland de cirklar som startades under hösten 1970fram t. o. m. . Av praktiska skäl begränsades undersökningen liUatt omfatta ett urval av de studiecirklar som påbörjats t. o. ra. oktober.Urvalet gjordes som elt systematiskt urval avde tUl studieförbundens kanslier förrapporterade cirklarna. Ett 50-tal cirklarper studieförbund och ämne uttogs för undersökning. Undersökningsresultatengäller bara de cirklar som förrapporlerals lill studieförbundens kanslier framlill november. Man bör alltså vara försiktig med vittgående generaUseringar.SpecieUt bör uppmärksammas alt det kan finnas skiUnader meUan de cirklar somstartar tidigt och de som startar sent under terminen. Dessutom förekommer ettbortfall av cirklar, individer inora cirklarna och på enskUda frågor. Alladessa typer av bortfaU är emeUertid av begränsad omfattning. Varjecirkdddlagare fick besvara frågor om kön, ålder, föregående utbildning,tidigare dellagande i studiecirkel, tidigare sludiecirkelämne ochförvärvsarbete. Närdel gäller könsfördelning kan man se att kvinnorna överväger. Det endaundanlaget är samhällskunskap i ABF där deras andel är så låg som . Mestmarkerad är skillnaden mellan könen i engelska där kvinnornas andel varierarmellan 64 och av samtliga deltagare. Beträffandede båda könens fördelning över oUka åldersgrupper finns inga entydigaskiUnader. Över hälften av aUa deltagare i de undersökta cirklar är meUan 25och . Denna åldersgrupp är starkast representerad i ämnet matematik.Huvuddelen av kurserna i detta ämne är matematik för föräldrar. Deltagarna isamhällskunskap är genomgående äldre än deltagarna i de andra ämnena. SärskUtmarkerat är detta inom ABF där nästan en tredjedel är . ABF:sdeltagare utgör ungefär två tredjedelar av aUa deltagare i samhällskunskap.TBV har för samtliga ämnen betydligt färre deltagare i åldem och uppåt ände övriga studieförbunden. Detkan ha ett visst intresse att jämföra deltagama i studiecirklar pågrundskolenivå med den kommunala vuxenutbildningen på grundskolenivå,lämförelsen måste av praktiska skäl göras så all varje ämne för sig jänaförsmed totalresultaten inom den kommunala VuxenutbUdningen. Det visar sig att detgenomgående är mycket markerade skiUnader i åldersstraktur meUan deltagare iden kommunala vuxenutbildningen och studiecirkeldeltagarna. Sålunda är iden kommunala VuxenutbUdningen mot i storleksordningen istudiecirklarna. EnUglbeslut utgår tilläggsbidraget tUl studiecirklar i engelska, svenska,matematik och samhäUskunskap sora i huvudsak svarar mol läroplanen förgrandskolan. medför att kursinnehållet i ämnena engelska, svenska ochmatematik är relativt homogent. Ämnet samhällskunskap däremot innehåller enmängd olika typer av kiu"ser. Några exempel på områden som berörs:arbetsUv, fackliga organisationer, enklare psykologiska frågor,privalekonomiska frågor; mötesteknik, samhällsekonomi, miljövård, narkotika,trafikfrågor, internationella frågor. ABF:skurser i samhällskunskap berör tiU mycket stor del arbetsliv, fackligaorganisationer, föreningskunskap och konsumentdebatt. Studiecirkeldeltagarna sammanvägda ämnesvis och totalt efterstudieförbundens relativa andel av samtliga deltagare i cirklar påbörjade t. o.m. och procentuellt fördelade efter ålder TBV:skurser är tiU tre fjärdedelar (av de undersökta) fackliga kurser för kommunala,statUgt anställda och andra tjänstemän. av kursema har titeln. FörSV:s del ligger huvudvikten vid kurser som behandlar konsumentfrågor. Ävenkurser som rör miljö och mUjövård är relativt frekvenla. När det gäUerMedborgarskolans cirklar saknas uppgifter om ämnesinriktning. Skillnadema iämnesprofil meUan studieförbunden är naturligtvis en faktor som medför attdeltagarna rekryteras ur grapper med bl. a. olikartad utbUdningsbakgrand. Cirklarnai matematik rör lill helt övervägande dd matematik för föräldrar. Dessacirklar syftar främst tiU all göra föräldrar bekanta med den »nya» matematikeni grandskolan. Av de undersökta cirklama är av ABF:s cirklar i »Nymatematik för föräldrar», för TBV och SV . Deltagarnasutbildningsbakgrund varierar starkt mellan studieförbunden. ABF har den högstaandelen med enbart folkskola, . Denna andel är för TBV ,utom i samhällskunskap där den är . Av SV:s kursdeltagare har 5065 %enbart foUcskola. SFM uppvisar den klart lägsta andelen med enbart folkskola, isamhäUskunskap endasl . De minsta skillnaderna mellan studieförbunden redovisasi engelska där andelen genomgående är . hargrundskolulbUdning, vUket dellagamas åldersfördelning redovisar. Inombåde ABF och TBV har en minst 2-årig yrkesskolutbildning utöver folkskola.Denna andel är något lägre för SV och väsentUgt mindre för SFM. Grappenrealskola, folkhögskola, flickskola har visat sig vara myckel stor, inom SFM t,o. m. den största med andelar från 30 tUl i de fyra ämnena. Denna grupp ärmest dominerande i ämnet samhäUskunskap inom TBV där drygt hälften avdeltagarna har denna utbildning. Förövrigt är skUlnaderna små meUan TBV och SV med andelar kring . Däremothar en betydligt mindre andel av ABF:s deltagare sådan utbildning inle inågot ämne . Närdet gäUer deltagare med mmst studentexamen skUjer sig TBV och SFM markant ifrånABF och SV. av TBV:s studiecirkeldeltagare har sådan utbildning.Andelen är ändå högre inom SFM raedan den för ABF och SV rör sig kring 25 %.Ämnet engelska skiljer sig från de övriga genom att där endasl några få procentinom alla studieförbund har studentexamen. Studiecirkdddtagarna procentuellt fördelade efter föregående utbildning Detär betydande skUlnader meUan könen beträffande föregående utbildning.Yrkesutbildning är mer än dubbelt så vanlig bland män som blandkvinnor. Medan en utbildning tillhörande gruppen realskola, flickskola,folkhögskola endasl förekommer hälften så ofta. Studentexamen är avsevärtvanligare bland männen. Det verkar som om deltagarna i svenska och matematiktotalt sett har något bättre förutbildning än andra. Denmest markerade skillnaden vid jämförelsen med den kommunala vuxenutbildningenär den betydligt större andelen med grandskolutbild-ning inom komraunalvuxenutbildning, vilket beror på en större andel yngre elever. Enjämförelse med den totala befolkningens utbUdning antyder att ingenstörre skiUnad föreUgger vad avser deltagarnas förutbildning. Dellagarnasutbildning beskriver således i stort sett ett tvärsnitt av den totalabefolkningens utbUdning. I fråga om tidigarestudiecirkeldeltagande uppger att de inle har deltagiti studiecirkel. Del är svårt att bedöma denna andel då referenspunkt saknas.Del finns påtagliga skiUnader mellan ämnena. Matematik har genomgående denhögsta andelen som inte deltagit i studiecirkel ,samhällskunskap har, utom för TBV, de klart lägsta siffrorna . DetföreUgger inga mer betydande och entydiga skUlnader mellan män och kvinnor. Omkringhälften av studiecirkeldeltagarna har deltagit i studiecirkel . I samhällskunskap en väsentligt större andel, nämligen för SFM , SV70 %, TBV och ABF . En jämförelse meUan dem somtidigare deltagit i studiecirkel och dem som inte gjort det med avseende påförutbildning visar all de som tidigare deltagit i studiecirkel förefaUer atlha något bättre förutbUdning än de nyrekryterade. Andelen med enbart folkskolaär något högre bland de nyrekryterade medan gruppen med realskola, flickskolaoch folkhögskola är påtagligt lägre. Däremot är andelen med grundskolutbildninggenomgående högre. Exceptionellt hög andel med grandskolulbUd-ning bland denyrekryterade i samhällskunskap har ABF () och SV (). De som tidigare deltagit istudiecirkel ombads ange inom vUkel ämnesområde de senast studerade. DetförefaUer som om rörligheten mellan ämnena varierar för män och kvinnor. Avkvinnorna har mer än två tredjedelar som läser engelska gjort det i närmastföregående cirkel mot endast hälften av männen. Det skulle kunna tyda på attkvinnorna som läser engelska har sina studieambilioner mer bestämt inriktademot detta ämne. Det är också möjligt atl kvinnorna i större utsträckning börjarmed engelska medan männen mer börjar med fackliga kurser samhällskunskap e. d.Cirka så många män som kvinnor som läser matematik studeradematematik i sin föregående cirkel. Kvinnornas andel i matematik för föräldrarär emeUertid påtagligt högre än i annan matematik (ABF 58 resp. , TBV 68resp. Deltagama i samhäUskunskaphar i mycket hög utsträckning deltagit i studiecirklar tidigare ().Nära tre fjärdedelar av dessa studerade samhäUskunskap. Något flera avkvinnorna än av männen dellog tidigare i annat än samhällskunskap. Särskiltmarkerat är detta bland kvinnorna i TBV där studerade språk närmastföre . Deltagama fick iundersökningen uppge om de haft förvärvsarbete veckan . Vidbearbetningen har de som uppnått folkpensionsåldern skilts från övrigadeltagare. Ett problera är att det är helt omöjligt att avgöra hur mångapensionerade under som finns med i undersökningen. Som väntat finns det betydUgt flericke förvärvsarbetande bland kvinnorna än bland männen. Högsta andelenförvärvsarbetande män har TBV, . TBV har även högsta andelen förvärvsarbetandekvinnor. Den i särsklass högsta andelen noteras för samhällskunskap, . Idella sammanhang är del värt att notera all TBV:s kurser i samhäUskunskap lillhelt övervägande del är fackliga kurser. ABF som också har många kurser avdenna karaktär har också en relativt hög andel förvärvsarbetande kvinnor isamhäUskunskap (), den högsta i något ämne i ABF. För SV och SFM däremot ärandelen förvärvsarbetande både bland män och kvinnor lägre än i de övriga ämnena.Andelen förvärvsarbetande kvinnor i svenska ligger genomgående kring tvåtredjedelar. I övrigt uppvisar resultaten över ämnen ingen större samstämmighetmellan studieförbunden. Beträffande fömlbUdningen för dem som hade resp. ejhade förvärvsarbete under mälveckan är tendenserna myckel splittrade men detförefaUer inte finnas några entydiga skillnader mellan de båda grupperna. Deundersökta studiecirklarna har fördelats på grupperna landskommuner, köpmgaroch städer efter den ort där studiecirkeln sammanträder. En indelning av dennatyp är naturligtvis myckel grov men kan ge något grepp om hur de undersöktastudiecirklarna fördelar sig över städer och mindre orter. Omkring trefjärdedelar av cirklarna är lokaliserade till städer. Framför allt TBV:scirklar är starkt koncentrerade till städer, av de undersökta, medan SVär det av studieförbunden som har den största andelen i landskommuner, ca 40 %.Uppgifterna som gäUer SFM:s cirklar i svenska och samhällskunskap är mycketosäkra då bortfaUet för dessa cirklar är stort. Även omdet systematiska urvalet av cirklar lorde medföra en ganska godrepresentativitet med avseende på cirklamas lokalisering bör man håUa i minnetatt urvalet gjorts från de tidigast förrapporterade cirklarna ochdetta kan ha gett upphov till betydande snedvridningar i förhållande tiUsamtUga cirklar som påbörjats . 5.3.2 med vuxenutbildning(FÖVUX) 1970: 35 anmäldes all LO och ABF i en skrivelsetill hemställt om medel tiU viss försöksverksamhetmed vuxenutbildning. Med slödav Kungl. Maj:ls bemyndigade tiUkallades åtta sakkunniga'med uppgift all bedriva försöksverksamhet med viss vuxenutbUdning. Riksdagsmannen , ordförande,utbildningsintendenten , direktörsassistenten , departementssekreteraren , studierektorn , sekreteraren , kanslirådet . Avdirektiven för de sakkunniga framgår bl. a. följande: »En av de viktigastefrågoma vid del fortsatta reformarbetet med VuxenutbUdningen är hur raan skallutveckla lämpliga uppsökande åtgärder som riktar sig tiU de utbildningsmässiglsämst tUlgodosedda. För detta ändamål finns behov av oUka former avförsöksverksamhet. En försöksverksamhet bör nu komma tiU slånd för all manskall undersöka vilka förhållanden som medverkar till att personer med kort ochbristfällig grundutbildning inle utnyttjar möjligheterna tiU vuxenutbildning.Därvid bör man pröva åtgärder som kan medverka liU att undanröja sludiehindrenför sådana personer. Verksamheten bör anordnas i studiecirkelns form förpersoner som inte redan kompenserat brister i sin grundutbildning genom studierinom det aUraänna utbUdningsväsendet, folkbildningen e. d.». Kommitténför försöksverksamhet med vuxenutbUdning (FÖVUX) har under budgetåret startatförsöksverksamhet i , , , , , ,, och . Vid försöken i och deltar äventjänstemän i studiecirklarna. Försöksverksamheten omfattar totalt ca 1 000personer. Starten skedde och kurserna pågår fram tUl maj 1971.Varje kurs omfattar i stort sett . Eleven har kunnat välja mellan fyraolika ämnen: svenska, matematik, samhäUskunskap och engelska. För atl skapaintresse och propagera för studierna har på varje ort minst enstudieorganisatör på arbetstid fått informera de anställda. Denna studieorganisatörhar specialutbildats för sin uppgift och fåll full ersättning för förloradarbetsförtjänst under sin uppsökande verksamhet. Platsernahar valls så alt de anställda kommer från något eller några företag, vUka kananses vara representativa för arbetsplatser med fysiskt tungt arbete och/eUeroregelbundna arbetstider eller som domineras av kvinnlig arbetskraft eller somligger i glesbygd. Tre olika studieformer prövas, nämligen studier på arbetstidoch fritid, studier på frilid med stimulansbidrag saml studier på fritid ulanstimulansbidrag. För att det skaU utgå måsteeleven har varit närvarande vid huvuddelen av lästimmarna. För läckande aveventueUa extra kostnader som föranleds av studierna kan eleven i samtliga trestudieformer efter särskUd ansökan erhålla ett studiestöd. a. alt ersätta elev som går miste om arbetsförtjänst genom extra arbete,som behöver hjälp med barntiUsyn, som haft kostnader för resor eller utgifterför mållid i samband med studierna. Underden pågående försöksverksamheten har kommittén funnit många situationer ochhändelser-som försvårar dellagande i vuxenutbildningen. En sådan situationutgör skiftarbetet. De som sysselsätts i skiftarbete har stora svårigheter allkombinera målmedvetna studier med sitt arbete. Försöksverksamhetenhar dock pågått allt för atl kommittén nu skaU kunna lämna någonutförligare redogörelse kring pågå- Dessa måste först utvärderas, ett arbete som utförs av publik- ochprogramforskningsavddningen vid . Kommittén haruppmärksammat all stora grupper i samhället är missgynnade beträffandedellagande i vuxenutbildningen. a. gäller detta för hemarbetande kvinnor,handikappade och invandrare. Dessutom bör nämnas att omfattande lokalaaktiviteter med uppsökande verksamhet bedrivs både inom studieförbund ochvuxenulbildningsråd vid sidan av den statliga försöksverksamheten. Kommitténavser alt i elt betänkande redovisa det arbete som ulförtsunder innevarande budgetår. Enav UKÄ tiUsatt arbetsgrupp med representanter för studieförbunden, SÖ och UKÄ(SAMSUS) har i en rapport (Extern universitetsutbildning rapport från SAMSUS, UKÄ:s skriftserie nr 9) lagt fram förslag om den externauniversitetsutbildningens organisation och formerna för samarbete mellanuniversitet och folkbUdnings-organisationer. Somsammanfattande krav för all undervisning som bedrivs i anknj-ning lUluniversitet och högskolor men utanför deras reguljära administration hararbetsgruppen vall extern universitetsutbildning. Den externauniversitetsutbildningen kan indelas i följande grupper. Decentraliseraduniversitetsutbildning anordnas utanför orter med universitet eUeruniversitetsfilial inom ell begränsat antal ämnesområden. Utbildningen avser iregel grundkurser om 20 poäng men även kurser om 40 poäng förekommer.Kursanordnare är de lokala skolstyrelserna och universitetskanslersämbetet ärcentral myndighet. Slalsbidragsberältigadeuniversitetscirklar anordnas av studieförbunden. Universitetscirklarna kanindelas i två undergrupper, nämligen cirklar som ansluter tiU gällandestudieplaner vid universitet eller högskolor och cirklar som har en friareuppläggning. Universitetsutbildningper korrespondens arrangeras av korrespondensinstiluten ochBrevskolan. Flertaletav kurser avser 20-poängskurser men i några ämnen ges även40-poängskurser. Brevskolans kurser följer studieplaner förden SamhäUsvetenskapUga gnmdkursen. Är1963 utfärdades nya bestämmelser för folkbildningsarbetet och studieförbundenfick tillfäUe alt själva administrera kursverksamheten. MeUan åren 1965 och1968 har antalet imiversitetscirklar nästan tredubblats och antalet deltagaremer än tredubblats. Då gäUde detnaturvetenskapliga ämnen som matematik (åtta orter) och nationalekonomi(en ort). Är 1963 liUkom kemi, fysUc och statskunskap. Kurserna hade då främstkaraktären av vidareutbildningskurser för folkskollärare, vilket senare harändrats. Kurs- och deltagarantal ökade snabbi tiU en början. Under de tvåsenaste åren har antalet kurser varit i det närmaste oförändrat medandeltagarantalet dock fortsatt alt växa kraftigt. Antalet deltagare per kurs harså gott som fördubblats sedan denna verksamhels början. Universitetsutbildningper korrespondens inleddes med en kurs i engelska vid Hermods.Verksamheten utökades . Undervisningen utgör en kombination avkorrespondensundervisning och undervisning vid sommarkurser. harantalet ämnen ökat från fyra tUl tio och antalet (anmälda) deltagare från 368lill 1 1967. Arbetsgruppenhar gjort en kartläggning av den externa universitetsutbUdningen. VidundersökningstUlfäUel, , uppgick del totala antalet deltagare inomdecentraliserad universitetsutbildning och statsbidragsberättigadestudiecirklar tiU närmare 8 000, vartill kommer uppskattningsvis 2 000deltagare inom utbildning per korrespondens. Som jämförelse kan nämnas allantalet närvarande studerande vid universitet och högskolor vid samma tidpunktvar ungefär 97 600 (varav vid filosofisk fakultet ungefär 63 000). Videlt mindre antal folkhögskolor bedrivs i samverkan med universitet studier påuniversitetsnivå. I dessa faU medverkar i aUmänhet universitetslärare även omhuvuddelen av undervisningen leds av lärare vid folkhögskolan. De ämnen somförekommer är pedagogik, psykologi, sociologi med samhäUsplanering,statskunskap, historia och engelska. Beträffandeden geografiska spridningen visar det sig all Norrbollens och hardel största deltagarantalet i förhållande till länens totala invånarantal. Denorrländska glesbygdslänen har över lag en högre deltagartälhel än t. ex.flertalet västsvenska län. En närmare analys av kursorternas karaktär visar bl.a. alt av kursorterna utgörs av de tio största städema, att avkursorterna utgörs av orter med över 15 000 invånare och alt avkursorterna utgörs av orter som ej är städer. Vid undersökningstillfälletbedrevs någon form av extern universitetsutbildning på 67 orter. Åtskilligadeltagare reser, ofta långa vägar tiU kursorten. Beträffandearvoden tUl lärare inom extern universitetsutbildning skall vid undervisninginom decentraliserad universitetsulbildning samma arvoden ulgå som vidmotsvarande intern undervisning. Kartiäggningen visar att arvodena inomstatsbidragsberättigade universilelscirklar inte följer enhetliga principer.Vid undersökningstiUfäUel hade av lärama inora studieplansbundnauniversilelscirklar elt arvode som översteg vad en ordinarieuniversitetslektor erhöll vid undervisning inom defUosofiska fakulteterna. Andelen högre arvoderade lärare är avsevärt störreinom studieplansbundna universilelscirklar än Andelen doktorer och Ucentiater inom decentraliseraduniversitetsutbildning är sammanlagt inom studieplansbundnauniversilelscirklar och inom fria universilelscirklar . Arbetsgruppenkonstaterar att andelen doktorer med lägre arvoden inom friauniversilelscirklar är markant vid en jämförelse med förhåUandena inomstudieplansbundna universitetscirklar. i egentlig mening av kontakten mellan universitet ochfolkbildningsorganisationer existerar f. n. inte utom vid Stockholmsuniversitet, där en särskild samarbetsdelegation varit ifunktion. Denna delegation har lill uppgift att samplanera studieförbundensuniversitelscirklar och föreläsningar i . Den har under terminernasammanträtt i regel en gång . Bland resultaten av överläggningarna kannämnas, all studieförbunden överenskommit atl använda ett gemensamt intyg fördeltagare i sludieplansbund-na universitetscirklar i de fall deltagarna saknarbehörighet att inskrivas vid . Enligt en överenskommelse bör sammaarvode utgå för de i verksamheten engagerade lärama vid undervisning vidstudieförbunden som vid undervisning för universiteten. Enbyrådirektör har som representant i delegationen biträttstudieförbunden vid anskaffande av lärare och experter liU universilelscirklar,föreläsningar etc. Från studieförbundens avdelningar i landsorten har inkommitelt stort antal förfrågningar beträffande möjligheten att erhålla lärare tUl universitelscirklar. följande redogörs för arbetsgruppens förslag. FolkbUdningsorga-nisationernahar elt behov av att kontinuerligt följa utvecklingen inom universitet ochhögskolor. Arbetsgruppen föreslår därför, atl permanenta organ för kontakt mellanuniversiteten med filialer och folkbUdnings-organisationerna inrättas i förstahand vid universiteten. Dessutom bör regelbundna kontaktkonferenser anordnas.Konkreta problem för arrangörer av universitelscirklar är t. ex. konstruktionav studieplaner samt rekryteringen av ledare och experter. Ofta bestårproblemet i alt nå kontakt med rätt institution och rätta personer. a. lett tiU uppkomsten av mellanhänder mellan universiteten ochfolkbUdningsor-ganisationerna i form av konsultföretag av viss typ. Arbetsgruppenföreslår författningsförändringar på vissa punkter beträffandeuniversilelscirklar. En universiletscirkel skall f. n. omfatta minst 48 limmar och minst 16sammankomster saml löpa över minst .