prop · FU03153 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående införande av kilometerskatt; given slottden . Maj:t vUl härmed, under åberopande avbilagda utdrag av StatsrådsprotokoUet över finansärenden, föreslå attbifalla det förslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt. Under Hans Maj:ts Min allernådigste Konungs ochHerres frånvaro: På grundval av bilskatteutredningens delbetänkande(SOU 1970: 36) Kilometerbeskattning föreslås i propositionen, att principbeslutfattas om införande av beskattning efter körd våglängd(kilometerskatt) beträffande brännoljedrivna motorfordon. Beträffandesläpvagnar, som dras av brännoljedrivna motorfordon och har en totalvikt övertre ton, föreslås att kUometerskatt införs som bestäms senare, I avvaktan på bilskatteutredningens slutbetänkande,som förväntas , behandlas inte kilometerskattens närmare utformningoch omfattning i detta sammanhang. 1 1971.1 saml. Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på den 29oktober 1971. Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för ,statsrådet , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter fråga om införande av kilometerskatt och anför. Med stöd av Kungl, Maj:tsbemyndigande tillkallade jag särskilda sakkunniga meduppgift att verkställa översyn av vägtrafikbeskattningen och därmedsammanhängande frågor, I direktiven för de sakkunniga, som antagit namnetbilskatteutredningen (Fi 1966: 29)1, erinrade jag bl, a, om den i samband med1963 års trafikpolitiska beslut antagna s, k, kostnadsansvarighetsprincipen.Jag anförde, att kostnaderna för vägväsendet och vägtrafikväsendet liksomtidigare skall bäras av vägtrafiken och framhöll, att en avvägning av beskattningenskulle ha till syfte att underlätta ett genomförande av nämnda princip. avlämnade inovember 1969 betänkandet (SOU 1969: 45) Fordonsbeskattningen. I betänkandetföreslogs en omläggning av den årliga fordonsskatten för lastbilar, bussar ochsläpvagnar. Inom ramen för oförändrat totalt skatteuttag för berördafordonskate-gorjer innebar förslaget höjd skatt för de tyngsta lastbUarna ochför släpvagnarna samt sänkt skatt för bussarna och för de medeltunga och lättalastbUarna. Syftet med omläggningen var att åstadkomma en bättre anpassning avbeskattningen till kostnadsansvarighetsprincipen. Omläggningen skulle ske ifem etapper . Betänkandet remissbehandlades i sedvanligordning. I prop, 1970: 138 godtogs i huvudsak den av utredningenförordade 1 Ledamöter generaldirektören , tUlika ordförande, f, d, riksdagsmännen , riksdagsmännen ,expeditionschefen och kanslirådet , reformen och föreslogs att den första etappen skullegenomföras från ingången av , Propositionen antogs av (BeU1970: 58, rskr 1970: 377, SFS 1970: 630), Det fortsatta genomförandet av omläggningenkommer att behandlas i särskilda propositioner till . Redan i sitt nämnda betänkandeframhöll bilskatteutredningen att den tagit upp frågan om en beskattning avfordon efter faktisk kör-sträcka, en s, k, kUometerskatt, Utredningen angav attden skulle återkomma med förslag om en sådan beskattning när viss ytterligareutredning av frågan slutförts, I enlighet härmed har utredningen i principbetänkandet(SOU 1970: 36) Kilometerbeskattning föreslagit att kilometerbeskattning skalltillämpas fr, o, m, för sådana bilar, traktorer ochmotorredskap som drivs med brännolja eller gasol och för släpvagnar med entotalvikt om som dras av sådana fordon. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av , , kontrollstyrelsen,, , statens vägverk, statenstrafiksäkerhetsverk, transportnämnden, domänverket, länsstyrelserna iStockholms, , och , , ochNorrbottens län, bilregisterutredningen, vägkostnadsutredningen, , IVA:s . iSverige (LO), . Motororganisationernas samarbetsdelegation.Näringslivets trafikdelegation. Svenska , Svenska taxiförbundet.Svenska . , akademikers centralorganisation, , (lastfordonsgruppen) och . Vägtrafiken beskattas i Sverigegenom ett flertal olika skatter. Vissa av skatterna är specialdestinerade föratt täcka kostnaderna för väg- och vägtrafikväsendet. Dennavägtrafikbeskattning i egentlig mening, de s, k, automobilskattemedlen,omfattar årlig fordonsskatt enligt förordningen (1922: 260, senast ändrad 1971:402) om automobUskatt (ASF) och enligt traktorskatteförordningen (1969: 297,ändrad 1969: 711) (TSF) samt beskattningen av drivmedel enligt förordningen(1961: 372, senast ändrad 1971:252) om bensinskatt, förordningen (1961:653,senast ändrad 1971: 253) om brännoljeskatt och förordningen (1964: 352, senaständrad 1971: 92) om gasolskatt. Härutöver sker beskattning av vägtrafiken i form avskatt på bensin, brännolja och gasol enligt förordningen (1957: 262, senaständrad 1971: 251) om energiskatt och förordningen (1966: 21, ändrad 1970: 572)om särskild skatt på motorbränslen. Enligt förordningen (1956: 545, senaständrad 1971: 405) angående omsättningsskatt å motorfordon i vissa fall utgårdärjämte skatt (s. k. bilaccis) på nya personbilar och vissa därmed likställdalastbilar samt på nya motorcyklar. Vidare är att nämna att mervärdeskatt utgårpå nya personbilar samt på lastbilar, traktorer och släpvagnar men inte påbegagnade personbilar eller motorbränslen. Beträffande den närmare utformningen av den årligafordonsskatten och traktorskatten torde jag få hänvisa till den redogörelse,som jag lämnat härom i prop. 1970: 138. Härutöver vill jag tillägga följande.Kungl. Maj:t har med stöd av bemyndiganden i ASF utfärdat kungörelsen (1969:553, ändrad 1970: 95) om nedsättning av skatt på traktorer och släpvagnar, m.m., kungörelsen (1970: 888) om nedsättning av automobUskatt för lastbUar samtkungörelsen (1971: 321, ändrad 1971: 746) om återbetalning av automobilskattför fordon som använts utom riket. Enligt kungörelsen 1969: 553 kan nedsättning ske avden årliga fordonsskatten för bl. a. vissa släpvagnar som använts förtransport på allmän väg sammanlagt högst 3 . Genom kungörelsen 1970: 888 har skapats möjlighettill nedsättning av den årliga skatten för vissa lastbilar, om de varittillfälligt avförda ur bilregistret (reservregistrerade) om minst . Som villkor för skattenedsättning gäUer, att reservregistreringenföranletts av att fordon inte kunnat användas på grund av vägavstängning ellerreparation av fordonet eller på grund av förarens sjukdom, i fall då förarentillika är ägare till fordonet och annan förare ej kunnat erhållas. Har brännoljedriven buss, brännoljedriven lastbileller släpvagn använts utom riket av samme ägareunder av ett kalenderår och överstiger fordonets totalvikt 13 tonkan enligt kungörelsen 1971: 321 automobilskatt återbetalas med belopp somsvarar mot den tid fordonet använts utomlands. Enligt förordningen om brännoljeskatt utgår skattpå brännolja, som är ägnad att användas till drift av motor i motorfordon elleri traktor eller motorredskap, som tillhör klass I enligt TSF (trafiktraktor ochregistrerat motorredskap). Skattskyldigheten åvilar den som är registrerad somtUlverkare, leverantör eller förbrakare av sådan olja. Registrerad förbrukarefår efter särskild prövning göra avdrag för brännolja, som i ej endast ringaomfattning använts i fordon för drift av tippnings- eller lastningsanordningareller eljest för annat ändamål än framförande av fordonet. Restitution kanmedges av skatt på brännolja, som använts för ändamål som sagts eller förannat ändamål än drift av motor i motorfordon. Enligt brännoljeskattekungörelsen (1961: 654, ändrad 1969:302) kan vidare befrielse från eller återbetalning av brännoljeskatt ske förbrännolja, som i ej endast ringa omfattning använts för drift utom riket avmotorfordon eller av sådan traktor eller sådant motorredskap, som tillhörklass I enligt TSF, Den särskilda motorbränsleskatten på motorbrännoljatas ut i samma ordning som och med brännoljeskatten. Därjämteerlägggs energiskatt för sådan olja, I betänkandet Kilometerbeskattning behandlarbilskatteutredningen frågan om utformningen av beskattningssystemet förvägtrafiken. Utredningen erinrar om uttalandena i direktiven, att utformningenskall ha till syfte att underlätta genomförandet av kostnadsansvarighetsprincipenoch att det därvid särskUt framhållits möjligheten att tillämpa enkilometerskatt. I detta sammanhang erinrar utredningen även om att 1969 årsbevUlningsutskott i skt av godkända betänkande (BeU 1969: 35) överprop, 1969: 10 med förslag till bl, a. ändring i ASF framhållit de storafördelar som är förenade med en beskattning som är direkt körlängdsberoende,EnUgt utskottets mening borde alla ansträngningar göras för att utforma ensådan beskattning även om den var förenad med vissa kostnader. Mot bakgrand härav redovisar utredningen ibetänkandet hur vägtrafikbeskattningen enligt utredningens mening i principbör utformas med hänsyn till kostnadsansvarighetsprincipen och tiU de krav sombör stäUas beträffande administration, kontroll och kostnader, Ifråga om bensindrivna fordon, dvs, i första hand personbUar, och släpvagnar,som dras av bensindrivna fordon och har en totalvikt om högst , föreslårutredningen att nuvarande system med fordonsskatt och bensinskatt behålls.Beträffande övriga fordonsslag dvs. i huvudsak brännoljedrivna fordon ochtyngre släpvagnar finner utredningen, att den nuvarande kombinationen avfordonsskatt och drivmedelsskatt är otillfredsställande från flera synpunkteroch att den bör ersättas av en kUometersskatt. Utredningen grundar sittsfäUningsta-gande på bl. a. följande faktorer. Detnuvarande systemet är helt otiUräckligt när det gäller kravet att skatten, ienlighet med kostnadsansvarighetsprincipen, skall kunna va rieras med hänsyntill de enskilda fordonens körsträckor, totalvikter och axelarrangemang. InteheUer är det möjligt att genom dispenser eller någon form av dag- ellerveckoskatt tiUgodose krav på att skatten skall anpassas efterfordonsutnyttjandet. Den framtida utveckUngen i fråga om fordonensmotorer och drivmedel kommer att tvinga fram andra beskattningssystem än de nuanvända. Beträffande den tekniska utvecklingen nämns också att brännoljeskattmotverkar en från många synpunkter önskvärd utveckUng mot användande av kraftigare motorer i de tyngre fordonen.Utredningens slutsatser är att en kilometerskatt i de angivna avseendena ärhelt överlägsen den nuvarande brännolje- och fordonsbeskattningen och i frågaom kraven på anpassning av skatten efter körsträckor och fordonsutnyttjandeden enda praktiskt möjliga lösningen. Utredningen framhåUer också dedifferentieringsmöjligheter som en kUometerbeskattning erbjuder. Med en avgiftper kilometer som varierar med körsträckan kan man få en mjuk övergång fråndet nuvarande systemet med fordonsskatt. En sådan differentiering skulle dessutomkunna utgöra ett incitament till ett effektivt utnyttjande av fordonsparkeneUer användas bl, a, som ett regionalpolitiskt lokaliseringsinstrument ellersom ett medel i miljövården. Som ytterligare skäl för övergångtill kilometerskatt pekar utredningen på att brännoljeskatt i vissutsträckning utgår även på olja som används för annat ändamål än framdrivningav fordon. Tillämpningen av nuvarande regler för att undvika att beskatta sådanolja är enligt utredningen administrativt komplicerad och innebär ett betydandeirritationsmoment för den enskUde, Dessutom utnyttjas genom olika ej tUl-låtnaförfaranden eldningsolja i viss utsträckning för drift av motorfordon, I tekniskt och administrativthänseende skall beskattningen grundas på den körda vägsträckan. Förbestämningen härav skall fordonen vara försedda med en plomberad stämplanderäknare. I denna ackumuleras antalet körda kilometer och räknarställningenöverförs på kort enligt ett stämplingsförfarande. Dessa kort sänds in tUlbeskattningsmyndigheten som med ledning av sifferuppgifterna på kortenombesörjer skat-tepåföringen m. m. med utnyttjande av automatiskdatabehandling. Med hänsyn till de tekniska förhållandena anser utredningeninte möjUgt att redan nu använda stämplande räknare för andra fordon än bilar.För släpvagnar måste man därför enligt utredningen acceptera att beskattningentills vidare grundas på enklare s. k. navmätare. Utredningen har tagitinitiativ till ett utvecklingsarbete för konstruktion av stämplande räknare. Utredningen beräknar medutgångspunkt fordonsbestånd och prisnivå att den årliganettokostnaden på för kilometerbeskattning kommer att uppgå tUldrygt 8 milj. kr. Förutsättningarna är bl. a., att stämplande kUometerräknareavskrivs , vilket motsvarar den av utredningen beräknadegenomsnittliga livslängden för lastbilar, och navmätare med hänsyntill att de oftare skadas genom sin utsatta placering. I inledningsskedetberäknas kostnaderna bli något högre. Mot angivna nettokostnad om 8 milj. kr.ställs ett belopp om 56 milj. kr. i minskat skattebortfall, bl. a.genom att kilometerskatten eliminerar de ekonomiska fördelarna av att användaeldningsolja för drift av motorfordon på vägar. Utredningens beräkningar avkostnaderna för kilometerskattesystemet avser dels själva räknarna inklusivemontering, dels det allmännas kostnader för administrationen och fordonsägarnaskostnader i samband med inmontering o. d. Utredningen konstaterar attkostnaderna för räknaren blir lägre, om den monteras i samband medtillverkningen av ett fordon än om montering sker på ett färdigt fordon. Denav utredningen beräknade kostnaden per räknare varierar mellan . vidmontering i samband med tillverkning och . vid montering på fordon somlevererats och som inte är förberett för sådan montering. I förekommande fallhar fordonsägarens tidsspillan inräknats i kostnaden med . Pålängre sikt uppskattar utredningen årskostnaderna för räknarna till ca 10 milj.kr. Administrationskostnaderna anses komma att med ca 2 milj. kr. årligenöverstiga kostnaderna för ett fordonsskattesystem av nuvarande form för sammafordonspark. Utredningen föreslår attkUometerskatt införs . Kontroll och plombering av räknare börske i samband med den årliga kontrollbesiktningen för att sparainställelsekostnader för fordonsägarna och undvika anhopning vid slutet av år1973. Remissinstanserna har uttalat sigsåväl om den principiella frågan om kilometerbeskattning som om olikaadministrativa och tekniska frågor som aktualiseras vid enkilometerbeskattning. Remissinstanserna ställer sig genomgåendepositiva till kilometerbeskattning såsom en i princip lämpligbeskattningsform. Med något undantag har samtiiga instanser tillstyrkt ellerej motsatt sig införandet av kilometerskatt. anser, attkilometerbeskattning är överlägsen den nuvarande brännolje- ochfordonsbeskattningen i fråga om möjligheten till anpassning av beskattningentill fordonens beskaffenhet och utnyttjande. Verket efterlyser emellertid ennärmare analys av effekterna av skattens införande och diskuterar i detsammanhanget bl. a. den betydelse ett fordons nyttjandetid kan ha förbeskattningen. framhåller, att detfrån samhällsekonomisk synpunkt är av vikt att man uppnår ett optimaltutnyttjande av vägnätet samt får garantier för en tiUfredsställandetransportförsörjning för landets olika delar. framhåller vidare, attdet är av vikt att beskattningen står i överensstämmelse med regionalpolitiskamålsättningar. Kilometerbeskattning synes, uttalar , underlätta attdessa synpunkter beaktas vid beskattningens utformning. Statens trafiksäkerhetsverkuttalar, att kilometerbeskattning synes erbjuda möjligheter att differentieraskatteuttaget med hänsyn till exempelvis trafikpolitiska målsättningar ochsäkerhetsaspekter. i länfinner det nödvändigt, att utfallet av det föreslagna beskattningssystemetnärmare belyses, innan stäUning tas till det och att skogslänenstransportproblem särskilt beaktas vid systemets detaljutformning. framhåller, att kUometerbeskattninginnebär ytterligare möjligheter att bringa vägtrafikbeskattningen i överensstämmelsemed trafikpolitiska beslut. understrykersärskilt, att de nuvarande skatteformerna starkt begränsar möjligheterna att taut de avgifter som är riktiga med utgångspunkt i nämnda beslut. Envidareutveckling av det teoretiska underlaget för prissättningen av vägtjänsterliksom ett förbättrat faktaunderlag för bedömningen av vägtrafikanternaskostnadsansvar kommer enligt väg-kostnadsutredningens mening med allsannolikhet att öka behovet av nya och mer flexibla beskattningsformer. Enkilometerskatt, fortsätter utredningen, torde här fylla en viktig funktion.Vägkostnadsutredningen tillstyrker med hänvisning till det anförda, attkilometerbeskattning införs. LO tillstyrker i princip utredningens förslag tillkilometerbeskattning av den tunga trafiken. LO tar upp frågan om en samordningav vägtrafikbeskattningen med beskattningsförhållandena inom den europeiskagemensamma marknaden (EEC). tillstyrker i principkilometerbeskattning för i första hand specialfordon med korta körsträckor, t.ex. bärg-ningsbUar. erinrar om attbilskatteutredningen tidigare visat, att en stor del av vägkostnaderna ärkörlängdsberoende eller körlängds- och axdtrycksberoende. En tillämpning avkostnadsansvarighetsprincipen kräver därför enligt föreningens mening attbeskattningen i motsvarande mån tillåts variera efter fordonens faktiskaväganvändning. Föreningen ser kilometerbeskattningen som ett medel att uppnå enbättre samhällsekonomiskt avvägd och en mera rättvis beskattning. betonar angelägenheten av att enrelativt hög fast skatt bibehålls både för att stimulera till ett effektivtutnyttjande av fordonsparken och av hänsyn till de fasta kostnaderna. Förbundetanser, att utredningen inte beaktat de företags- och samhällsekonomiskakonsekvenserna av ett kilometerskattesystem och att utredningen underskattatkostnaderna för ett sådant system. I flera av remissyttrandenaföreslås att kilometerskatten utformas antingen med en fast och en rörlig deleller med en "mängdrabatf' vid långa årliga körsträckor. Vidare påpekas avmånga remissinstanser att den av utredningen föreslagna tidsplanen förskatteomläggningen är knapp. Det anses vara av vikt att särskiltfordonstillverkare får god tid påsig att förbereda montering av räknare redan i samband med tillverkning avfordon, Genom beslut bemyndigadeKungl, Maj:t mig att inrätta en nämnd med uppgift att förbereda en eventuellövergång till kilometerbeskattning. Nämnden inrättades genom beslut den 28, januari1971 och har namnet (). Den skall bl, a, lägga framförslag som behövs för reformens genomförande och fortiöpande följa konstruktionsarbetetbeträffande s, k, stämplande kilometerräknare och navmätare, KSNhar i skrivelse till mig anfört bl, a, följande, I ett den 15 aprU 1971 ingånget avtal, som godkäntsav Kungl, Maj:t , mellan staten genom KSN och SvenskaUtvecklingsaktiebolaget (SU) har SU åtagit sig att t, o, m, år 1974tillhandahålla stämplande kUometerräknare enUgt en närmare angiven plan, EnUgtdenna kommer serietillverkning av räknarna att påbörjas ,Produktionen är planerad så att behovet av kilometerräknare för de fordon medårsmoddlbeteckning 1973, som tillverkas , skall kunnatillgodoses. Beställningar av kUometerräknare för ifrågavarande fordon kanberäknas bli utiagda redan omkring /72. Den angivna tidsplanen kan inte rubbas utanallvarliga negativa effekter på kilometerskattereformen. Behov föreliggerdärför av alt lämna fordonstillverkarna bindande besked i fråga om ettinförande av kilometerskatt. Pågrund av att vissa beställningar kommer att ske omkring /72uppkommer behov av typgodkännande av kUometerräknare och andra delar avapparaturen redan i slutet av innevarande år. Statsmakterna bör därför enligtnämndens mening års utgång i allt fall fatta principiellt beslut ominförande av kilometerbeskattning och bemyndiga KSN att meddela typgodkännandenoch utfärda monteringsanvisningar rörande kilometerräknarapparaturen. BUskatteutredningenhar avgivit yttrande över KSN:s skrivelse och utvecklar därvid ytterligare sinasynpunkter på utformningen av en kilometerbeskattning. Utredningen konstaterarinledningsvis att även bevillningsutskott och skatteutskottberört frågan om kUometerskatt i sina av godkända betänkanden BeU1970: 36, 58 och 64 samt SkU 1971: 38. Därvid har utskotten uttalat sig positivtom kilometerskatt och angivit att en sådan skatt kan väntas lösa åtskUligaskatteproblem. Utredningenerinrar om att den påbörjade omläggningen av fordonsbeskattningen grundades bl. a. på genomsnittligakörsträckor för olika fordonskategorier och totalviktsklasser. I fråga omkilometerskattens utformning anger utredningen, att det totala skatteuttagetinom varje totalviktsklass bör vara oförändrat. En kUometerbeskattning betydersåledes endast, att de enskUda fordonen kan få en med hänsyn även till deverkliga körsträckorna anpassad beskattning. Skatten för ett enskilt fordon ien totalviktsklass kan därvid ändras därför att dess årUga körsträcka avvikerfrån den för klassen genomsnittliga. Utredningen konstaterar vidare att man iett kilometerskattesystem kan behålla den effekt som den fasta skatten (denårliga fordonsskatten) ger, antingen genom att kombinera en fast skatt och enkilometerskatt eller genom att i en renodlad kilometerbeskattning konstrueraskatteskalorna så att man får ett sjunkande skatteuttag per kilometer räknatvid ökande körlängd. Efter en utförlig diskussion i frågan finner utredningen,att en renodlad kUometerskatt utan fast skatt bör tillämpas på längre sikt.Utredningen tar inte ställning till frågan om en mängdrabatt skall ingå som enbestående del i kilometerskattesystemet men anser att mängdrabatt bör tUlämpasövergångsvis. Utredningen förordar med viss avvikelse från vad somföreslogs i betänkandet Kilometerbeskattning, att kilometerskatten tillsvidare skall omfatta motorfordon som inte är bensin- eller gasoldrivna samtsådana skattepliktiga släpvagnar med en totalvikt om , som drasav kilometerskattepliktiga motorfordon. Utredningen anser att kUometerskattbör införas för angivna motorfordon enbart såsom ersättning förbrännoljeskatten. Detta betyder, att fordonsskatten behålls förmotorfordon som komplement till kilometerskatten och för släpvagnar som endaskatteform. Fr. o. m. bör enligt utredningen en kUometerbeskattningutan inslag av fast fordonsskatt tUlämpas för samtliga nu angivna fordon.Utredningen föreslår vidare, att motorbränsleskatten på brännolja skall tas uti form av en särskild kilometerskatt. Beträffande tidsschemat för detfortsatta arbetet utvecklar utredningen de synpunkter som anförts av KSN.Utredningen betonar att avsevärda kostnadsbesparingar kan göras, om monteringav räknare kan ske redan på bandet hos biltillverkaren. För montering krävs,att kilometerräknare typgodkänts och monteringsanvisningar utfärdats. Dettakan ske först sedan beslut om kilometerbeskattning fattats. Med hänsyn tillden planeringstid bilindustrin behöver måste typgodkännande ochmonteringsanvisningar föreUgga . Det måste beaktas,att uppläggningen av en bandmontering innebär ett stort ekonomiskt engagemangför biltillverkarna. Enligt vad utredningen erfarit är dessa ej beredda attpåbörja förberedelsearbetet innan statsmakterna tagit principiell ställning ikilometerskattefrågan. Med hänsyn till det nya läge vari förberedelsearbetet förkilometer- beskattningen nu befinner sig anser bilskatteutredningen ilikhet mec KSN det nödvändigt, att statsmakterna års utgång fattar beslut i kilometerskattefrågan. Den svenska vägtrafikbeskattningenomfattar i huvudsak skatter av två slag, skatt på innehav av fordon och skattpå drivmedel. Skatt på innehav av fordon utgår i form av årligfordonsskatt enligt ASF för bl. a. bUar, bussar och släpvagnar samt enligt TSFför registrerad traktor och registrerat motorredskap. Den årligafordonsskatten utgår med visst belopp för ett fordon oberoende av hur långtdet körs i trafik. I fråga om lastbilar är skatten beroende på fordonetstotalvikt och drivmedel. Beträffande brännoljedrivna lastbilar är skattendessutom differentierad med avseende på axel- och kopplingsarrangemang (medeller utan anordning för påhängsvagn). Släpvagnar indelas vid beskattningen ipåhängsvagnar och övriga släpvagnar.