prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Närheten tUl högreutbildning har i olika sammanhang tillmätts stor betydelse vid val avlokaliseringsorl. Lokaliseringsdelegalionen anför atl del finns anledning allanta atl decentraliseringen av den högre utbild- 1971: 29 31 ningenkommer atl forlsälla. Delegationen föratsätter all beslut som fallas medanledning av delegationens förslag blir vägledande för den fortsattalokaliseringen av högre utbUdning. Isamband med omlokaliseringar kan del bli nödvändigt all i vissa fall se övermyndigheternas organisation. För atl styrelser och nämnder skall kunna arbetaeffektivt efter omlokaliseringen framhåller delegationen också atl del kan blilämpligl all i somliga fall ändra sammansättningen av dessa. De problem som omnämntsär generella och berör alla organ som omlokaliseras. Delegationen har inleansett det som sin uppgift att behandla de detaljproblem som kan uppslå förden enskilda myndigheten. Del framhålls i betänkandet att detaljplaneringen ochflyttningens genomförande bör ankomma på myndigheterna själva. Delegationenföreslår, alt särskilda organisationskommittéer tillsätts vid alla organ förvUka beslut om omlokalisering fattas. Organisationskommittéerna bör bestå avverksledningen, representanter för de anställda och eventuellt utomståendeexperter. Kommittéerna skulle kunna få uppgifter i frågor om allmän planering,lokalförsörjning, personalplanering, information m. m. Delegationen framhållerviklen av all organisationskommittéerna får särskilda resurser tillförfogande. Det föreslås vidare all alla berörda organ infogas iförsöksverksamheten med ökad förvältningsdemokrati. Delegationen förföretagsdemokrati borde därvid få i uppdrag all föreslå vilka befogenheterorganisationskommittéerna skulle få. Mellan myndigheter som lokaliseras lUlsamma ort bör sam-arbetskommiltéer kunna bildas för behandling av gemensammafrågor, exempelvis anskaffning av bostäder. Deomlokaliseringar som lokaliseringsdelegalionen har föreslagit innebär atlarbetsplatserna för ca 5 500 anställda skulle flyttas lill annan ort. För mångaav de anställda kan det innebära betydande omställningsproblem. gällerframför allt för dem som flyttar med till den nya orten och bryter upp från sinnuvarande miljö, men också i viss mån för dem som stannar kvar i ochövergår lUl annan verksamhet. Delegationen framhåller alt det är angelägel atlstaten ägnar personalfrågorna den största omsorg för alt de negativa verkningarnaav omlokaliseringarna för de anställda skall kunna begränsas så långt della ärmöjligt. SärskUlbetydelsefuUt anser delegationen det vara att de anstäUda kontinuerligtinformeras om frågor som har samband med flyttningen. Det är också viktigt allinformationen lämnas efter det alt beslut om omlokaliseringfattats för att de anställda skall få möjligheter att planeraomställningen. När del gäller informationer om de föreslagnalokaliseringsorlema vore det värdefullt om vederbörande kommun själv pålämpligl sätt informerar personalen vid de 1971: 29 32 organsom skall omlokaliseras. Vid tidigare omlokaliseringar har de anstäUda fåttbesöka den nya orten på statens bekostnad och under tjänstetid. Delegationenföreslår all så sker även . Genom ell sådant besök kan de anställdafå information om tänkbara bostadsalternativ, den kommunala servicen på orteni fråga om utbUdningsmöjligheter, sjukvård, barnstugor, kulturellaaktiviteter, möjligheter till andra fritidsaktiviteter, m. m. Bostadsfråganslösning är naturligtvis mycket betydelsefull. Delegationen utgår från atl denya lokaliseringsorterna får extra kvoter inom bosladsprogrammels ram med tankepå den statliga omlokaUseringen. Enligt vad som framkommil av delegationensundersökning har de kommuner till vUka förslag om omlokalisering avgeltsnöjaktiga resurser all ordna bostadsfrågan för de anställda som kan förväntasfölja med de omlokaliserade myndigheterna. Delegationen har förutsatt alt deanställda ges möjlighet tiU fri resa till den nya orten för all under arbetstidfå tUlfälle alt bese olika bostadsalternativ. Vid tidigareomlokaliseringar har vissa ekonomiska och andra förmåner medgetts de anstäUdasom följt med vid flyttningen. Det har gällt exempelvis i frågor omlöneklassplacering, flytlningskoslnadser-sällning, anstånd med omstationeringoch bosladsanskaffningslån. Delegationen anser alt gällande bestämmelser börtiUämpas generöst även vid de föreslagna omlokaUseringarna. Vidare hardelegationen mot bakgrund av de svårigheter som kan uppslå när man bryter uppfrån en invand mUjö anfört atl del bör övervägas all de anställda får ersättningför färdbiljetter för några resor mellan den nya orten och under deförsta åren efter utflyttningen. Många hithörande åtgärder är emellertid avsådan karaktär atl de bör bli föremål för förhandlingar mellanpersonalorganisationerna och . Delegationen har därför inlelagt fram några preciserade förslag i dessa delar. Detär troligt atl många anställda av olika skäl väljer all sluta sin anställningföre utflyttningen. Staten bör i varje fall när del gäller dem som haransläUts före beslutet om omlokalisering medverka till alt dessa beredssysselsättning av likvärdig art i storstockholmsområdel. Delegationen antydernågra handlingsmöjligheter härvidlag. Den årliga omsättningen av personal istatiig verksamhet i slorstockholmsområdet är stor. Genom att under den lidomlokaliseringarna pågår föreskriva all alla statiiga organ islorstockholmsområdet skall samråda med statens omplaceringsnämnd (fr. o. m.den 1 juli 1971 statens personalnämnd) innan lediga platser återbesätts,skulle personal som inte anser sig ha möjlighet att följa med vidomlokalisering till andra orter lättare kunna beredas likvärdig anställninginom annan statlig verksamhet i slorstockholmsområdet. Vidare bör övervägas alti första hand erbjuda befattningshavare vid organ som fortfarande skall varalokaliserade i atl få befattningar som blir vakanta iutlokaliserade organ till följd av atl personal i sistnämnda organ inle flyttarmed vid Prop.1971: 29 33 omlokaliseringen.Delegationen framhåller emellertid all det kan bli svårt all finna likvärdiganställning för tjänstemän med speciella arbetsuppgifter. Tidigareanfördes alt lokalsituationen är besvärande för de statliga myndigheterna iStockholm. Många organ har lokaler på flera olika ställen. Lokalernas standardvarierar starkt och del föreligger behov av omfattande investeringar i lokalerför den statiiga verksamheten i slorstockholmsområdet. Vid omlokalisering börutgångspunkten vara all de berörda organen skall få ändamålsenliga lokaler påden nya orten. Vidare bör man eftersträva alt få lokaler i städernas centraladelar. Delegationenhar besökt de aktuella städerna. Den har därvid konstaterat all deomlokaliserade myndigheternas lokalbehov måste tillgodoses genom nybyggnation.Delegationen uppger sig kunna förutsätta all kommunerna sedermera kommer attmedverka tUl att det snabbt ställs till förfogande centralt belägen mark för förvaltningsbyggnader.Delegationen redovisar en uppskattning av lokalproduklions- och investeringsbehovenpå olika lokaliseringsorter om dess förslag följs av statsmakterna.Uppskattningen utgår från den verksamhet som bedrivs vid de olika myndigheternaoch från den nuvarande personalstyrkan. Anlaganden om lokalbehovet har gjorts ianslutning tUl de lokalplane-rande myndigheternas bedömning av lokalsituationenoch lokalförsörjningsplaneringen inom storstockholmsområdel. Delegationen hardock inle kunnat beräkna investeringskostnaderna för de föreslagna nya utbildningsanslallernainom försvaret, vilka skulle lokaliseras tUl . De uppskattadebyggnadskostnadema för övriga orter framgår av följande uppställning, därbeloppen anges i milj. Delegationenberäknar alltså, alt drygt 280 mUj. skulle behöva investeras i lokaler påde olika lokaliseringsorterna, frånsett . Härtill kommer kostnader förmarken saml inredning och utrustning av lokalema. Dc senare kostnaderna berorpå i vUken utsträckning befintlig utrustning kan las med vid omlokalisering.Det är emellertid alt observera att den angivna summan inte kan betraktas somen nettokostnad. Huvuddelen av de lokaler som disponeras av demyndigheter 2 1971.1 saml. 1971: 29 34 delegationenföreslår lill ulflyllning bör kunna användas av de kvarvarande myndigheterna iStockholm. Man kommer alt kunna undvika investeringar i nya lokaler istockholmsområdet av ungefär samma storleksordning som nybyggena på de nyaorterna. Takleni utflyttningen är till stor del beroende på möjligheterna att fä fram de nyalokalerna. F. n. är produktionsprocessen för statliga byggnader ganskatidskrävande. Del finns dock exempel på byggnadsprojekt som har kunnatgenomföras på väsentligt kortare lid än vad som anses normall. Delta har kunnatske genom tUlämpning av bl. a. rationella produktionsmetoder i 'kombinationmed en noggrann planering, förenklad administration och en effektivbeslutsprocess. Vid byggande av lokalerför statiig verksamhet eftersträvas alltmer generella och flexibla byggnader.Behovet av lokaler för de verksamheter, som föreslås bli omlokaliserade, kantillgodoses i stort sett inom ramen för två typer av lokaler, nämligenkontorslokaler och laboralorie-lokaler. För båda dessa lokaltyper finnsunderlag för normprogram för generella lokaler med redovisning av detaljeradeprogramkrav för olika lyprum eller verksamhelsfunklioner. För alt förkortaproduktionsprocessen har delegationen lagt fram vissa förslag om en alternativhandläggningsprocedur i förhållande lill den tUlämpade. a. skulleprojektering av nybyggnader sältas igång på grundval av generella program ochbyggnadsområdels föratsättningar, så snart del är bestämt vilkenverksamhetstyp som skaU inrymmas i byggnaderna. För renodlade kontorslokalersom kan uppföras på redan sladsplanelagd mark och för vilka det finns lypprogramkan lokalproduklionsprocessen begränsas till . För lokaler som kräveromfattande programarbeten kan meUan uppdrag och färdigstäUande mellan tre förflyta. Lokaliseringsdelegalionenframhåller i belänkandet atl del är angeläget all de eftersträvade effekternaav omlokaliseringarna kan uppnås . Del är därför önskvärtall ulflyllningarna kan genomföras snabbi. Men del finns flera faktorer somtalar för atl del bör förflyta relativt mellan beslutet omomlokalisering och själva flyttningen. Framför allt bör de anställda fåmöjlighet att planera för sig själva. Vidare kräver omflyttningen storainsatser från vederbörande myndighels sida. Vid de tidigare omlokaliseringarnadröjde det mellan elt halvt år och från del atl beslut fattades lilldess atl flyttningen var genomförd. De nu föreslagna omlokaliseringarna är avbetydligt större omfattning. På vissa orter kan bostadsproduktionen behövaökas kraftigt under ell par år för alt tillgodose behovet av bostäder för deanställda i den statiiga verksamhet som kommer alt förläggas lill orten.Därtill kommer under samma lid investeringar i lokaler för denna verksamhet,som på en del orter uppgår lUl 60 milj. kr. Del är därför angeläget all investeringarnaplanläggs mycket noggrant och Prop.1971: 29 35 samordnasmed andra större investeringar på de berörda orterna för alt en alltför storsnedbelastning på de berörda orterna under inle skaU bli följden. Delegationen finner atl dentid som går ål till alt iordningställa bostäder och ämbelslokaler blir detavgörande för tidpunkten för ulflylt-nmgen. Med denna utgångspunkt anserdelegationen atl utflyttningarna bör kunna påbörjas efter detatl beslut om ulflyllningarna fallats och vara avslutade fråndetta beslut. Enligt delegationens åsikt bör en tidsperiod varatillräcklig för alt berörd personal skall få lid för omställning och för allmyndigheterna skall kunna planera verksamhetens utflyttning. Det blir troligennödvändigt atl genomföra utflyttningen i etapper, åtminstone vid de störremyndigheterna. Allaremissorgan som uttalat sig i frågan ställer sig positiva till att åtgärdervidtas för all dämpa expansionen i slorstockholmsområdet och därigenomåstadkomma en bättre balanserad utveckling. Opinionen är däremot splittrad närdet gäller delegationens förslag att använda 1 o-kalisering av central statligverksamhet som ett regionalpolitiskt medel. Den övervägande delen avremissorganen tillstyrker della medan andra kräver ytterligare utredningarinriktade på alternativa lösningar. Följande instanser tillstyrker att centralastatliga organ i sin helhet flyttas ul, nämligen ,, vämpliktsverket, militärpsykologiskainstitutet, statens geotekniska inslilul, , statskontoret,skogshögskolan, organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskningi övre , U 68, radioulredning, , försvaretsrationaliseringsinstitut, affärsverksdelegationen, LO, StatsanställdasFörbund, lantbruksförbundei, RLF, , avtalsverket,kommunförbundet, landstingsförbundet, te-leverkel, universitetskanslersämbetet,länsstyrelserna i , , , ,, , , , , , , , , , , , ,, , , och län.Följande remissinstanser kräver ytterligare utredningar innan beslut fattaseller förordar i första hand andra regionalpolitiska medel än utflyttning avhela centrala statliga organ, nämligen ,överbefälhavaren, försvarets sjukvårdsstyrelse, arbetsmedicinska institutet,statens rätlskemiska laboratoriums blodgruppsserologiska avdel- Prop.1971: 29 36 ning,, , , lantbruksstyrelsen,, , statens råd för byggnadsforskning,, invandrarverket, lantmäteristyrelsen,kartverket, länsstyrelserna i och , SR, ,, , TCO och ERU. Statskontoret tUlstyrkerdelegationens förslag till decentralisering av centrala myndigheter.Statskontoret bedömer vidare möjligheterna som goda att efter denna förstaetapp gå väsentligt längre i fråga om utflyttning av statlig verksamhet.Arbetsmarknadsstyrelsen framhåller all de lokaliseringspolitiska åtgärdernahittills i huvudsak varit inriktade på industrin. Starka skäl talar emellertidför all man dessutom ägnar tjänstesektorn en ökad uppmärksamhet i lokaliseringspolitiskasammanhang. framhåller vidare, liksom LO, alt en decentraliseringav statlig verksamhet från skulle bidra till en frånarbetsmarknadssynpunkl önskvärd omfördelning av efterfrågan på arbetskraft frånstorstockholmsområdel lill elt antal regionala till-växlcentra. En sådanomfördelning bör enligt både AMS och LO bidra tUl en angelägen differentieringav näringslivet och därmed lill en ökning av individernas valmöjligheter inomde berörda regionerna. Enligt fåromlokaliseringsåtgärderna de största positiva effekterna i mottagande orter ochregioner. Dessa får en ökad arbetskraftsefterfrägan och tUlskott avkvalificerad personal med ledningsfunktioner. Inte minst del sista är enligtförbundet en faktor av stor betydelse när det gäller all skapa regional balans. Universitetskanslersämbetetanser det naturligt alt de orter som ligger utanför storstadsområdena och påvilka högre utbildning byggts upp eller är under uppbyggnad nu också får vidgadeinslag av annan statlig verksainhet. Utflyttning av statlig verksamhet börverksamt bidra tiU att regionall stärka effekterna av den högre utbildning somredan utlokaliserats. lantbruksförbundoch RLF anser alt den av delegationen valda metodiken är den enda framkomligavägen om man önskar uppnå snabba, praktiska resultat. Utflyttningsprocessenmåste påbörjas någonstans och det är enligt förbundens mening inle möjligt altavvakta principbeslut tUl dess aUa detaljer är utredda. Även om de lokaliseringspolitiskakonsekvenserna av en utflyttning inte helt kan kvantifieras anserLandstingsförbundet del uppenbart alt del såväl ur regionalekonomisk som totaltsamhällsekonomisk synpunkt är riktigt att med hjälp av sådanadecentraliseringsålgärder som delegationen förordat bidra tUl alt häva enalltför omfattande regional obalans. i Värmlandslän framhåller alt för alt lösa de regionala sysselsättningsproblemen måste ide olika regionerna skapas starka väl differentierade orter som är attraktivastorstadsallernativ både för 1971: 29 37 näringslivetoch som boendemiljö. En decentralisering av den statliga verksamheten bör ingåbland åtgärder som måste tillgripas inte minst på grund av de positivasekundära effekter som kan förväntas. Överbefälhavarendelar delegationens uppfattning all en utflyttning av statliga och privataverksamheter är nödvändig för atl dämpa befolkningsexpansionen islorstockholmsområdet. Beredskapsskäl anses även tala starkt härför. ÖB anserdock atl frågan om den principiella innebörden av omlokalisering av statligverksamhet först noggrant måste analyseras, varefter bedömande kan göras omvilka statliga verksamheter som kan ifrågakomma. Försvaretssjukvårdsstyrelse menar alt en omlokalisering är försvarbar både urföretagsekonomisk och samhällsekonomisk synpunkt om den föregås av enlångsiktig planering. Även överbefälhavaren anser atl en långsiktsplan förulflyllnuig inom försvarssektorn från slorstockholmsområdet måste föreliggainnan partiella beslut fallas. Televerkettillstyrker i princip förslagel. Enligt verket har dock delegationen lagttyngdpunkten på de samhällsekonomiska aspekterna och härvid inte i tillräckliggrad beaktat de förelagsekonomiska faktorerna i betydelsen avstatsförvaltningens effektivitet och möjlighet all ge fullgod service. ERUdelar i princip delegationens uppfattning alt lokalisering av statligverksamhet bör bedömas ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. ERU framhållerdock alt sektorekonomiska bedömningar alltjämt måste spela en väsentlig rollvid lokaliseringsbesluten. Det är enligt ERU:s uppfattning angelägel medytterligare undersökningar, som kan bUda underlag för den offentliga sektornslokaliseringsbeslul. anser alt de allmänna regionalpolitiskasynpunkterna fått en alldeles för stor övervikt i förhåUande tilleffektivilelssynpunklerna. Länsstyrelseni hävdar dock att kostnader för ett enskilt verk flera gångerkan komma att uppvägas av lägre totala samhällsekonomiska kostnader i sambandmed aktuella regionala problem av expansions- eller konlraklionskaraklär. tvivlar inle på alt man vid en samhällsekonomisk bedömning kommertill att åtskilliga redan etablerade statliga verksamheter borde flyttas frånstockholmsområdet med dess oavsett konjunktursituationen mycket ansträngdaarbetsmarknadsläge lill delar av landet med behov av sysselsällningslillskolt.Institutet framhåller dock alt delegationen har underskattat de problem somsammanhänger med flyttning av redan etablerade verksamheter. Ävenskogsstyrelsen menar att omställningsproblemen torde kräva ett betydligtallvarligare beaktande. För alt lättare klara problemen i samband med enomlokalisering föreslår en successiv utflyttning, så atl varjeetapp kan tjäna som vägledning för de följande. För en successiv utflyttningtalar också alt det skulle bli lättare alt omplacera tjänstemän som inte önskarfölja med till den nya orten. Prop.1971: 29 38 Riksrevisionsverketunderstryker viklen av atl alla möjligheter lill effektivisering avverksamheten las till vara vid ell beslut om omlokalisering. Utredningsarbetetsom föregår en flyttning kan ge incitament lUl organisatoriska förändringar ochrationaliseringar av enskilda rutiner. Liknande tankar förs framav i , som framhåller de positiva effekter somden föreslagna omlokaliseringen kan medföra och anför all en betydande momentanpersonalomsättning liksom också behovet av att planera verksamhetens bedrivandepå en ny ort och i nya lokaler kan ge en osökt anledning lill en genomgång avden berörda förvaltningens verksamhet i sin helhet och leda till ett införandeav nya administrativa rutiner, nya förfaranden, arbetsbesparande ochförenklade handläggningsruliner. framhåller attden tekniska, ekonomiska och politiska utvecklingen gör alt omorganisationerav den centrala statsförvaltningen, som innebär alt verk sammanförs, delaseller ges nya uppgifter, ständigt måste pågå. Verket menar alt en lokaliseringsmässigsplittring av den centrala statsförvaltningen skulle komma all försvåra ellerförhindra en sådan anpassning av organisationsformerna lUl utvecklingen.Liknande synpunkter förs fram av planverket. upp samma problem och menar atl decentralisering i den föreslagna formenger en låg flexibilitet. En forlsall effektivisering av statlig förvallningkan komma alt försvåras. Lantmäteristyrelsenargumenterar mol en alltför stor spridning på många orter av verksamheten. Ensådan spridning skulle trots försök alt samlokalisera verk med stora inbördeskontaktbehov försvåra framtida organisatoriska förändringar eller nyakontaktmönster. Riksrevisionsverketpåpekar atl vid en omlokalisering av statlig verksamhet kan de funktionellasambanden meUan myndigheterna komma att påverkas. förhållande är enligtverkets mening av så genomgripande betydelse atl en närmare analys bör göras.Denna borde möjliggöra en översikt över den statliga verksamhetens lokaliseringpå och omfatta större delen av den centrala statliga verksamheteninbegripet affärsverken. Även de statliga bolagen är av intresse i ell sådantstörre sammanhang. Om möjligt bör en sådan översikt föreligga i samband med altslalsmaklema lar ställning till delegationens förslag. Statensråd för byggnadsforskning menar alt delegationen borde ha skisserat allmännariktiinjer för hur lokaliseringen av statsförvaltningens enheter elleröverhuvudtagel den offentliga sektorns verksamheter skuUe kunna inpassas iramen för en generell aktiv lokaliseringspolitik och regionalpolitik. Detsaknas i storl sett en principiell diskussion av vilken lokaliseringsstruklurför den statliga förvaltningen som bör eftersträvas på . OmlUlgången på arbetskraft ökar i genom en decentralisering avstatlig verksamhet föreligger enligt länsstyreben i 1971: 29 39 risk att denna gynnsamma situationutnyttjas av enskilda förelag, av de stora organisationerna etc. Härigenomskulle del resultat, som man vill uppnå genom omlokaliseringen i viss månmotverkas. Förslag lill adekvata åtgärder för en önskvärd styrning även avdenna sektor bör därför framläggas. och lantmäteristyrelsen menar alt den föreslagna utflyttningenär för liten för all ha större praktisk betydelse när del gäller all dämpaslorstockholmsområdels tillväxt. Som ell principiellt argument mot delegationens förslaganger flera remissorgan atl en samlad central statlig förvallning har ell värdei sig. framhåller således alt de centrala statligaförvaltningarnas samlokalisering med varandra och med de till en huvudstadlokaliserade försäljnings- och serviceorganisationerna,intresseorganisationerna och andra organ utgör en effektivitets- ochulvecklingsbefrämjande faktor för samhället i sin helhet. har den bestämda uppfattningen att även iframliden skall vara landels administrativa centrum. Från effektivitetssynpunkt,samhällsekonomiska synpunkter m. m. är det nödvändigt all all centralledningsverksamhet för statsorgan, organisationer m. fl. lokaliseras lillsamma ort. i och framför liknandesynpunkter. Ett stort antal remissinstanser förordar i första handandra sätt att nå önskade lokaliseringseffekler eUer föreslår forlsallutredning om alternativa lösningar. Således menar försvarets sjukvårdsstyrelseatl frågan om delegering av arbetsuppgifter och beslutsfunktioner m. m. är såviktig atl den borde penetrerats närmare innan förslagel till omlokaliseringlagts fram. En decentralisering genom delegering förordas vidare avriksförsäkringsverket, arbetsmedicinska institutet, , statensråd för byggnadsforskning, , kartverket, domänverket,i , affärsverksdelegationen, SR, SAF,, och . framhåller alt en ökad delegering börses som ett direkt komplement lill en utflyttning. gäller både endelegering från Kungl. Maj:l till centrala verk eUer regionala myndigheter ochen delegering från de centrala verken liU underlydande lokalmyndigheler. Statensråd för byggnadsforskning anser all delegationen underskattat möjligheternaatt nå resultat genom delegering av uppgifter liU läns-eller regionorgan. Ävenenligt i kan i vissa fall delegering ureffektivitetssynpunkt vara atl föredra framför en utflyttning av helaverksamhetsgrenar. i ser en långtgåendeöverflyttning av samhälleliga uppgifter på kommunerna och en omfattandedelegering av statliga uppgifter på regionala organ som huvudvägarna att mol- 1971: 29 40 verkaen övertung central förvaltningsapparat.