prop · FU0338 · 1971-12-31 00:00:00 — TCO finner det angeläget alt sambandet mellanvissa miljöfaktorer och utvecklingsförlopp tas upp av forskningen, varvid eltviktigt forskningsområde anses vara effekterna av institutionsvård i olikaformer. LO och SAF betonar viklen av en satsning på forskning avseendevuxenpedagogiska frågor. Flertaletremissinstanser instämmer i utredningens förslag beträffande organisationen av forskarutbildningen.Skolöverstyrelsen konstaterar all brislen på handledare f. n. måste betraktassom ell av de aUvarligaste hindren för en fortsatt utbyggnad av skolforskningen.De av utredningen föreslagna åtgärderna för alt öka skolforskningen förutsätteralt handledarresurserna snabbt byggs ut. Överstyrelsen instämmer i förslagetalt kvalificerad personal inom uppdragsforskningen skall engageras inomforskarutbildningen. EnUgt överstyrelsen är det önskvärt all ämbetsverketbemyndigas att under vissa omständigheter treårsförordna extra biträdandeprofessor som vetenskaplig ledare för grupper av projekt inom ramen föruppdragsforskningen. Utredningens uppfattning all institutionerna för pedagogikvid de större lärarhögskolorna bör engageras i forskarutbildning och atlförskoleseminarier, yrkespedagogiska institut m.m. bör anknytas lillläroanstalter med forskningsinstitutioner delas av det stora flertaletremissinstanser. Utredningens förslag att pedagogisktforsknings- och utvecklingsarbete skall förläggas till de pedagogiskainstitutionerna vid lärarhögskolor och universitet tillstyrks avremissinstanserna. delar utredningens bedömning atluppdragsforskning' vid de pedagogiska institutionerna i ulbUdningsfrågor ävenkommer att beställas av enskilda förelag, t. ex. läromedelsproducenter. Förreglering av denna verksamhet vid lärarhögskolorna bör enligt överstyrelsen sammaprinciper gälla som för universiteten. Överstyrelsen föreslår vidare atl enlångtidsbudget, alternativt planeringsramar, upprättas för pedagogisktutvecklingsarbete i analogi med vad som gäller för skolbyggnadsverksamheten.Lärarhögskolan i påpekar all även de mindre lärarhögskolornasinstitutioner bör kunna komma i fråga för uppdragsforskning. TCO framhålleratt problem vad gäller anställningstrygghet ra. m. kan uppstå för berördpersonal vid en utbyggd uppdragsforskning, där enbart arvodesansläUningtillämpas. Beträffande den barnpsykologiska forskningen an- 2* 1971. serskolöverstyrelsen och att verksamheten vid det barnpsykologiska instituteti helt bör integreras med i . ,som förutsätter alt den barnpsykologiska forskningen särskilt uppmärksammasvid den av utredningen föreslagna resursförstärkningen på det pedagogiskaområdet, instämmer i utredningens förslag beträffande del barnpsykologiskaforskningsinstitutets organisatoriska status. och SR anser attbarnpsykologiska forskningsinstitutet bör omvandlas antingen till ettfristående institut eller liU en självständig institution vid universitet ellerlärarhögskola. Skolöverstyrelsenfinner förslaget om forskningsstalioner intressant. Vid lokalplanering försådana stationer bör emellertid enligt överstyrelsen önskemålet om en näraintegration med befintliga eller planerade pedagogiska institutioner såvittmöjligt tillgodoses. Institutionernas basresurser i fråga om bibliotek,databehandling, intern television, kopiering m. m. bör kunna utnyttjas av forskningsslalionerna.Planering av lokaler för forskningsstationer i samband med ny- ellertillbyggnad av lärarhögskola eller universitelsinslitulion anses därförangelägen. TCOoch tiUstyrker utredningens förslag liU utbyggnad av antalet forskartj änstermen påpekar alt därutöver medel behövs för extra ordinarie docenttjänster ochforskarassistenttjänster och alt resurser måste ställas till förfogande förökad uppdragsforskning. framhåller atl en resursförstärkning måsteske också vad avser assistent- och bilrädespersonal. LUKföreslår inrättandet av ett pedagogiskt forsknings- och planeringsråd, knutettill UtbUdningsdepartementet. Rådel avses svara för mer långsiktiga bedömningarav angelägna forskningsprojekt. 2.2.2Pedagogisk utbildning m. m. SACOoch TCO delar utredningens principiella uppfattning alt all läramtbildning påen ort bör ha ankn5ftning tiU en pedagogisk forskningsinstitution. Enligtskolöverstyrelsen kommer den samordning av pedagogikulbildningen för blivandelärare på en viss studieort, som utredningen förordar, enligt verkets planeratt successivt förverkligas . Överstyrelsen understryker vidarebehovet av en samordning av universitetens och lärarhögskolornas pedagogikutbildningså att övergång till fortsalla studier i pedagogik vid filosofisk fakultet underlättasför lärare. Förslaget om partiell utbildning i pedagogik i form av delar av enstudiekurs tillstyrks. Enligt i arbetar pedagogikläramavid i team tUlsammans med metodiklärare med anknytning tUl resp.utbildningslinje. En alltför stark samordning mellan pedagogikutbildning vidlärarhögskola och universi- letanses därför kunna äventyra den yrkesutbildningskaraklär, som bör utmärkapedagogikämnet som kärnämne i lärarutbildningen. En för långt gående samordningav bl. a. studieplaner sägs också kunna fjärma pedagogiken från lärarhögskolansövriga ämnen. biträderutredningens förslag om en försöksverksamhet med ä ran e srae t o di s kforskarutbildning. I samband med försöksverksamheten anses bl.a. frågorna om melodiklektorernasmedverkan vid handledningen och om utbildningens längd böra prövas. Adekvathandledning måste komma lill slånd om del ska bli möjUgt alt dra några säkraslutsatser av försöksverksamheten. Enligt i är det inlelämpligt alt påbörja en ämnesmelodisk forskarutbildning eftergenomgång av praktisk-pedagogisk utbildning. Om en termins verksarahet sora prakliklärareraed nedsatt tjänstgöringsskyldighet skuUe utgöra den enda praktiskaförtrogenheten med undervisningsproblem, anses erfarenhetsbasen bU alltförliten. För att en forskarutbildning inom det melodiska området skall fåpåbörjas anses praktisk verksamhet om lärartjänstböra krävas utöver praktikterminen, dvs. vad som krävs för all få ordinarietjänst som lärare. i anser atl utbildningens syfte att gekompelens tiU lektorstjänst vid gymnasium nödvändiggör all ämnes-förettädarenvid universitetsinstitutionen får samma handledarslällning sora handledarenfrån den pedagogiska institutionen. Inriktningen på ämnesmetodiska problemkräver därjämte att det finns en lektor i ämnesmetodik som handledare. Densistnämnde anses böra handleda under terminerna 3 och 4, då en kompletterandeämnesmetodisk studiekurs föreslås anordnad, saml under del följandeavhandlingsarbetet. Ehuru handledning och betygssättning anses böra utföras aven trojka, bör dock den pedagogiska institutionen vara huvudman förutbildningen till följd av att dels utbildningen leder frara till doktorsexameni pedagogik, dels anslag för forskning administreras av pedagogiskainstitutionen. Enligt universitetskanslersämbetet bör den föreslagnaämnesmelodiska utbildningen prövas i begränsad omfattning. viduniversitetet i anser atl föreslagen doktorsexamen i pedagogik med ämnesmelodiskinriktning inle kan ge kompetens lUl universitelsleklorat vare sig i pedagogikeller resp. universitetsämne. och SR anser alt ämnesstudierna bör bligrundligare än vad utredningen föreslår. Skolöverstyrelsenunderstryker behovet av utbildning för bl. a. utbildningsplanering och framhåUerdel angelägna i att underlätta för redan yrkesverksamma personer att genomgå DYRK-kurseni utbUdningslek-nologi. VadgäUer de uppgifter av servicekaraktär utanför institutionerna som utredningentalar om anser att uppgifterna bör fullgöras inom ramen förvederbörande tjänstemans tjänstgöringsskyldighet och att ersättning föruppdragen bör tillfalla univer- sitet eller lärarhögskola och förvaltas enligt de reglersom gäller för uppdragsforskning enligt universitetskanslersämbetetsanvisningar. 2.2.3 Organisation m. m. tillstyrker utredningens organisalionsförslaginnebärande en inslilutionsgrupp för institutionerna för pedagogik vidlärarhögskola och universitet. Styrelsens ordförande, fyra skolråd samt föredraganden,vilka förordar samarbetsformer som är mindre tvingande än utredningsförslaget,anmäler avvikande mening. Av berörda lärarhögskolor anser iStockholm att den föreslagna samordningen innebär betydande svårigheter förbeslutsprocessen och kan leda tUl sådana kompromisser beträffande studieplaneroch utbUdning, alt del blir lill men för undervisningen vid såväluniversitetsinstitution som lärarhögskola. I stället för utredningsförslagetbör tentamen i pedagogik för filosofie kandidatexamen saml doktorsexamen ipedagogik kunna avläggas vid lärarhögskola. i menarall uppgifter som direkt avser grundläggande lärarutbildning oavkortat måste lillhöraoch administreras av lärarhögskolorna. Alt institutions-gruppen skall stå underkonsistoriets tillsyn kan därför inle generellt tillstyrkas. En viss grad avsamverkan, sladgeenligt fastställd, anses dock vara en riktig anordning.Lärarhögskolan i ställer sig positiv lUl samverkan och samarbete mellanolika pedagogiska och ämnesmetodiska institutioner samt mellan institutionernai ämnesmelodik och universitetsinslitutionerna i skolämnena. Men högskolan villå andra sidan framhålla atl en sådan samverkan inte får leda lUl uniformeringav forskning och undervisning. Med bibehållande av institutionernas särprägeloch specialinriktning anses det vara elt inslilutionsgrupps-kollegiums uppgiftalt så långt möjligt underlätta studerandes och forskares övergång från denena institutionen till den andra. Undervisare eller forskare raed vissspecialitet bör kunna samulnylljas av båda institutionerna. iUppsala, som finner del olyckligt all huvudmännen inte har samma inflytandeöver inslitulionsgruppen, föreslår alt institutionsgruppskollegiel ersätts meden samrådsgrupp vars medlemmar utses av resp. institution och vars ordförandeväljs i sänder, varvid personvalet växlar mellan institutionerna. Samråds-gmppenförutsätts därvid ha samma uppgifter som inslitutionsgmpps-kollegiet med delundanlaget att formella beslut ej fattas. Besluten avses bli slutgiltigtfattade av resp. instilutionskollegium. i finnerutredningens organisationsmodell användbar för del. iLinköping har för den egna orten i storl intet att invända mot utredningensförslag. Mot bakgrunden av lokalförhållandena på olika orterunderstryker universitetskanslersämbetet starkt angelägenheten av en flexibel organi- sation.Ämbetet förordar därför den modifikationen i utredningsförslaget altuppgifterna för inslilutionsgrupp av detta slag faststäUs av ämbetet i samrådmed eUer efter bemyndigande av ämbetsverken av konsistorieti samråd med rektor. Den samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i menar alt ett nära sammankopplande av pedagogikinslilulionernavid universitet och lärarhögskola medför risk för atl forskningen ensidigtinriktas mot skolans behov. Den samhällsvetenskapliga fakulteten vid universiteteti finner alt den föreslagna institutionsgruppens kompetensområde böromfatta endast forskning och forskarutbildning. Den samhällsvetenskapligafakulteten och den pedagogiska institutionen vid i villmed hänsyn till det dubbla huvudmannaskapet tillstyrka utredningsförslaget idess huvuddrag. Den samhällsvetenskapliga fakulteten vid iStockholm har uppfattningen att de gemensamma uppgifterna måste begränsas tilla) viktiga frågor rörande forskningen inom de områden, där båda institutionernabedriver forskning, b) motsvarande delar av forskarutbildningen, c) principiellafrågor rörande utbildningens innehåll i grundexamen och i psykologexamen. Densamhällsvetenskapliga fakulteten vid i finner det tungrottalt studieplanerna för t. ex. läramtbUdningen vid skallbehandlas även i olika instanser. Statskontoret, statens råd församhällsforskning, , SR och TCO tiUstyrker utredningensorganisationsförslag i dess huvuddrag. Enligt SFS finns det anledning attförmoda atl en närmare integrering kommer alt försvåras av att de bådainstitutionerna har olika huvudmän. talar för ett gemensamthuvudmannaskap. Den kontakt som den barnspyko-logiska forskningen behöver medde pedagogiska institutionerna vid såväl lärarhögskola sora universitet börenligt kunna tillgodoses genom det gemensamma inslilutionskoUegiumsom utredningen föreslår skaU bUdas för de pedagogiska institutionerna viduniversitet och lärarhögskola på en studieort. Barnstugeutredningenunderstryker hur viktigt det är att utveckla den barnpsykologiska forskningengenom bl. a. en effektiv organisation av det slag som föreslås av utredningen.Pedagogikutredningens förslag anses kunna leda tUl all det blir mera av tvärvetenskapligforskning på det barnpsykologiska området . delar utredningensuppfattning all frågan huruvida den barn- och ungdomspsykologiska forskningenförläggs i anslulning tiU universitets-eUer tUl lärarhögskolinstitutionerna inleär av central betydelse. Såsora utredningen föreslagit bör inrättas institulionsgruppskoUegierför gemensamma angelägenheter, även om inte betraktar della som en lösningpå sikt. har funnit alt fackseminarierna i sin nuvarande form bör upphöraoch i stället utnyttjas i form av ämnesinslilutioner som knyts tiUuniversiteten och att det därför är naturligt med en sammanslagning av allpedagogisk forskning förlagd tiU universitetsenhelernas Den nära kontakt, som pedagogikundervis-ningen och detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet måste ha raed övriga koraponenteri läramtbUdningen, främst metodik och praktik, försöks- och demonslralionsverksamhel,fortbildning m. m., måste dock bevaras. Byggnadsstyrelsenanför beträffande lokaler för de pedagogiska institutionerna på de femuniversitetsorterna och i bl. a. följande. beräknas stockholmsuniversile-tetspedagogiska institution flytta ul till . Med hänsyn till all nuvarandetomt för i är begränsad överväger styrelsen i anslulninglill projekteringsuppdrag från Kungl. Maj:l beträffande om- och lillbyggnad avde nuvarande lokalerna atl föreslå en omlokalisering av denna högskola lillFrescati eller dess när-hel. Om- och nybyggnaden för m. m. i Uppsalai kvarteret skaU enligt beslut av Kungl. a. omfatta förlärarhögskolan och gemensamma lokaler för ämnet pedagogik.Vidare projekterar styrelsen en nybyggnad för ra. m. i Linköpingpå Vallaområdet, dit också högskolenhelens lokaler avses bli förlagda.Styrelsen har lill Kungl. Maj:t överlämnat ett förslag till byggnadsprogram förutbyggnad för icke-laborativa institutioner ra. m. i , inkl.universitetets pedagogik. Styrelsen projekterar en om- och tUlbyggnad avlärarhögskolan i M a 1 m ö. I lUlbygg-naden ingår lokaler för lärarhögskolanspedagogik. Styrelsen projekterar vidare nybyggnad i för lärarhögskola m.m. i . I uppdraget innefattas lokaler för pedagogiskainstitution. Slutligen har Kungl. Maj:t uppdragit ål styrelsen all projekteranybyggnad för m. m. i på universitetsområdet. I nybyggnadenskall bl. a. inrymmas för och gemensamma lokaleri pedagogik. Enligt styrelsen är förutsättningarna för en lokalmässigintegration mellan lärarhögskolornas och universitetens pedagogik goda medundantag för området /. De nya lokaler som planeras för depedagogiska institutionerna anses till övervägande delar kunna tas i bmk underår 1974. Denföreslagna försöksverksamheten i fråga om dokumentation vid statens psykologisk-pedagogiskabibliotek bör enligt utformas så att även avnämarbehov inomcentral och regional skolförvaltning beaktas. Del anses lämpligt att statens psykologisk-pedagogiskabibliotek tillförs sådana resurser att försök med dokumentationsservice via ADBkan planeras och erhåUas inom överskådUg tid. En brett upplagdförsöksverksamhet bör enligt överstyrelsen startas med en central arbetsgruppförlagd till statens psykologisk-pedagogiska bibliotek och dokumentalister vidde större pedagogikinstitutionerna. Verksamheten bör ankn34a tUlinternationellt arbete på området. Den inforraationsverksamhet kringpedagogiskt forsknings- och utveck- lingsarbetesora utredningen föreslår bör enligt överstyrelsen tillgodoses genom fleraolika åtgärder. En förstärkning av de lokala resursema vid lärarhögskolorna fören effektivare informationsspridning anses vara möjlig, om vissa redaktionsuppgifteroch distribulionsuppgifler sammanförs till en person vid den pedagogiskainstitutionen. Även centralt kan viss information spridas av överstyrelsen omden skolforskning, som verket själv initierat. Överstyrelsen avser återkommatill dessa frågor i samband med de årliga anslagsframställningarna förpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete. Statskontoret framhåUer, molbakgrund av erfarenheterna från översynen av de vetenskapliga biblioteken,betydelsen av en aktiv dokumenlationsservice tUl bibliotekens nyttj are, i dellafall närmast forskare och lärare inom ämnesområdena pedagogik och psykologi.Utvecklingen tyder på all specialbibliotekens uppgifter alltmer koraraer attinriktas på förmedling av vetenskaplig information och dokumentation raedutnyttjande av sådana tekniska hjälpmedel som mikrofilm och ADB-teknik.Statskontoret tUlstyrker utredningens förslag om särskUd försöksverksamhet med dokumenlationsserviceoch aktiv informationstjänst vid statens psykologisk-pedagogiska bibliotek.Ämbetsverket förutsätter att planering och genomförande av denna försöksverksarahetsker i sararåd med statens råd för vetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK). 2.3.1Pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete Detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet är av stor betydelse för den aUmännautbUdningsplaneringen. Som framhållits av pedagogikulredningen har resultatfrån ulbUdningsforskningen på väsenlliga punkter varit vägledande för desenaste decenniernas beslut om förändringar inom utbildningsväsendet. En viktiguppgift för del pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet är allutarbeta allt bättre metoder all förverkliga intentionerna bakom dessaförändringar, dels genom alt klarlägga resultaten av utbildningsverksamheten,dels genom all undersöka hur olika sociala och pedagogiska faktorer påverkarden enskilda elevens upplevelse av undervisningen och därmed hansstudieresultat. Med denna kombination av utvärdering av redan vunnaerfarenheter och framålsyflande forskning tillförs utbildningsväsendetkontinuerligt Ökade kunskaper om hur man i klassrum och lärosalar skall läggaupp undervisningen för all varje elev skall få elt fullgott utbyte av den. Inleminst den senaste lidens debatt har visat på ett antal angelägnaforskningsområden inom utbildningsområdet. Det är sålunda yllerUgl väsentligtall de svagpresterandes problem uppmärksammas. Viktiga frågor här är bl. a. hurbristande studiemotivation uppstår och vilka åtgärder som på t. ex. gmndskolansolika stadier bör sällas in för alt förebygga resp. avhjälpa elevers problemmed att tillgodogöra sig undervisningen. Jag vUl här erinra om all Kungl. Maj:lden tUlkallat särskilda sakkunniga med uppgift all behandla fråganom elever med särskilda svårigheter i skolan och därmed sammanhängande problem.De sakkunniga har antagit namnet utredningen om skolans inre arbete (). Jagräknar med all utredningen kommer alt la initiativ till undersökningar sombidrar lill all belysa dessa frågor. Det är vidare av vikt all intensifieraforskningen kring de faktorer, som påverkar arbetsförhållandena inomutbildningsområdet. har lämnat anslag tiU ett flertalforskningsprojekt rörande samarbets- och elevvårdsfrågor, handikappade eleversproblem m. m. Jag vill här även erinra om det arbete med alt vidareutvecklaformerna för samverkan och för elevvård, som pågår inom del pedagogiskautvecklingsblocket i . Enannan betydande del av ulbUdningsforskningen rör de ämnesmetodiska frågoma.Den nya skolan med dess mer helerogena elevgmpper liksom skolans vidgade målställer andra krav på organisationen av undervisningen än del tidigareskolsystemet gjorde. Del är nödvändigt att vidareutveckla de metoder ellerkombinationer av metoder som möjliggör en anpassning tiU elevemas skilda fömtsättningarutan alt man för den skull ger avkall på kravet om en gemensam referensram avkunskaper och färdigheter. En sådan individualisering kan inte komma tillstånd enbart genom oUka på läromedel och tekniska hjälpmedel byggda undervisningssystem.Viktigt är också all uppmärksamma elevemas behov av personUg handledning och slödi undervisningen. Den ämnesmetodiska UlbUdningsforskningen bör innefatta ävenen uppföljning av de resultat, som uppnås efter det att nya metoderintroducerats. En viktig fråga i delta sammanhang är hur informationen om denya melodema förs ut lill de yrkesverksamma lärama. Jag hänvisar här lill vadjag i prop. 1971: 1 (bil. 10 s. 380) anfört under anslaget Lärares fortbildningm. Det är i det praktiskavardagsarbetet som de olika hindren för ell förverkligande av läro- ochstudieplanernas mål visar sig. Det är i undervisningslokalerna elever ochlärare har alt bemästra problemen med bristande studieslimulans och despänningar sådan brist kan leda till, och del är där man slutligt måsteutveckla de olika metoder, som ger varje elev tillfälle atl på bästa sättutnyttja just sina fömtsättningar all tiUgodogöra sig undervisningen. Enfortlöpande kontakt mellan utbildningsforskningen och del praktiska arbetet inomutbildningsväsendet är därför oundgänglig. Skolan och den högre utbildningenuppställer forskningens problem; forskningen ger skolan och den högreutbildningen medel all lösa dem. För all denna växelverkan skall komma till slåndkrävs ell organiserat informationsflöde mellan utbildningsväsende ochforskning. Fråganhur utbildningsforskningen och därmed bl. a. utvärderingen av arbetet inom utbUdningsväsendetbör administreras har diskuterats ganska intensivt. Engrundläggande princip inom offentlig förvallning är alt varje myndighet inomsitt verksamhetsområde skall inle bara tillämpa gällande bestämmelser eller se lillalt de tillämpas. Varje myndighet skall också ständigt uppmärksamma omverksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Denna princip innebär förskolöverstyrelsen och universitetskanslersämbetet bl. a. atl de skall svaraför att erforderlig kontroll och utvärdering av pågående utbildning sker och föralt pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs. I de båda ämbetsverkensinstruktioner fastslås bl. a. atl de båda myndigheterna skall tillse altutbildningen i fråga om innehåll och metoder fortlöpande förnyas och förbättrasi takt med forskningens framsteg och utvecklingen i övrigl. Pedagogisktforsknings- och utvecklingsarbete är således en naturlig och nödvändig del avämbetsverkens verksamhet som centrala förvaltningsmyndigheter. Ämbetsverken böralltså leda det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet, lag avserdärvid naturligtvis endast det arbete som bedrivs med medel som disponeras avmyndigheterna själva. I detta sammanhang bör framhållas all den omständigheten atldet tillkommer verken alt leda det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetetsjälvfallet inle innebär alt resultaten av forskningsprojekten styrs åt ettvisst håll. Sedan ställning tagils till vilka projekt som bör förverkligas,skall dessa naturligtvis ulföras av självständiga grupper, vilka sedan problemområdet angetts arbetar med att finna lösningar ienlighet med de vetenskapliga kraven. Idella sammanhang finns skäl atl närmare överväga om organisatoriskaförändringar inom behövs för att överstyrelsens arbete med ulbildningsforskning,däri inbegripet utvärdering av arbetet i skolan, skall främjas.Arbetssituationen i skolan påverkas inle enbart av förhållandena i själva skolanulan i lika hög grad av förhåUandena i samhället i övrigl. Skolans arbete ochresultatet av arbetet får inte ses endast som en för skolan intem angelägenhetutan som en för hela samhället väsentiig fråga. Mot denna bakgrund finner jagstarka skäl tala för att beträffande del pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet stärka det inflytande på skolväsendet som redan nu främstgenom sammansättningen av styrelse tillkommer personer ochsammanslutningar som står utanför det dagliga arbetet inom skolan. Detta synesböra ske genom en reorganisering av och försöksverksamhet. Jag avser all senare föreslå Kungl. Maj:talt i nämnden skall ingå bl.