prop · FU0392 · 1971-12-31 00:00:00 — rådgivande försaraling antog enrekommendation (nr 630), i vilken ministerkom-raillén rekoraraenderas atluppraana raedlemsslalerna atl raöjligt ratificera Haagkonvenlionen, VidNordiska rådets session antog rådet en rekommendation (nr 17),vari de nordiska ländernas regeringar uppmanades bl, a, all raöjliglratificera saral all på det internationella planet verka föratl andra stater vidtar samraa åtgärd, inom upprättad proraeraoria (Ds Ju 1970:17) angående lagstiftning ora kapning av luftfartyg har behandlats frågan i vadraån ell svenskt tillträde lill den då vän-lade konventionen oraflygplanskapning kräver ändrad lagstiftning och frågan hur en sådanlagstiftning i ämnet bör utformas, I promemorian Prop.1971: 92 21 uttaladesatt övertygande skäl talade för att skulle tillträda en blivandekonvention. Med tanke på bl, a, all del uppenbarligen fanns risk för altluftfartyg raed svensk nalionaUlel utsattes för kapning eller atl utländsktluftfartyg efler kapning fördes lill ansågs emellertidlagstiftningsfrågan inte böra skjutas upp i avvaktan på att konventionenutarbetades, I promemorian lades i enlighet härraed frara förslag lill lag oraändring i brollsbalken (BrB), innebärande atl en särskild bestäraraelse omstraff för kapning av luftfartyg skuUe införas i den svenska lagstiftningen,Förslagel bygger på del inom då föreliggande utkastet lill konvention oraingripande mol flygplanskapning. Under reraissbehandlingen avdeparteraentsproraeraorian har reraissinslanserna genoragående ställt sigpositiva lill förslagel all det i svensk rält införs en särskild bestämraelseora straff för kapning av luflfartyg. Någon erinran mot ett svenskt tillträdetill en konvention i ämnet som väsentligen överensstämmer raed utkasthar inle fraraförts. Föratl skall träda i krafl krävs atl den ratificeras av minst tioav de stater som dellog i den diplomatiska konferensen i och sora därefterhar undertecknat den. är en av de orakring 50 stater sora skrev underkonventionen den dag den öppnades för undertecknande. Av övriga nordiska länderhar hillills och undertecknat konventionen. Konventionensbestäraraelser överensstäraraer i sak i stort sett med vad sora redan gällerenligt svensk räll. I några hänseenden finns dock avvikelser. Arlikel 1 ikonventionen innehåller en definition av den gärning som enligt konventionenutgör en brottslig handling och lUl vars bekämpande konventionen innehållersärskilda bestäraraelser. I svensk räll saknas straffbestäraraelser som ärdirekt avsedda atl tillämpas på flygplanskapning. Brollsbalken innehållervisserligen olika straffbeslämraelser som i och för sig kan tillämpas också påflygplanskapning. Jag tänker närmast på bestäraraelserna om olaga tvång, olagafrihetsberövande, framkallande av fara för annan, rån och sabotage.Brottsbeskrivningama i dessa lagrum är emellertid inle helt överensslämraanderaed konventionens gärningsbeskrivning. De lagändringar sora skulle bli nödvändigavid etl svenskt tillträde till konventionen är å andra sidan inte av störreräckvidd eller av principiell betydelse. Från den synpunkten synes etttillträde till konventionen inte inge några betänkUgheter. Enligt arlikel 2förbinder sig konventionsslalerna all belägga kapningsbrolt raed strängtstraff. För flertalet fall lorde kravet i praktiken vara uppfyllt redan igäUande svensk strafflagstiftning. Under alla förhållanden är delta kravuttryck för en syn på kapningsbrotlet som allmänt delas i vårt land och detsynes därför inle möta några betänkligheter att ge- Prop.1971: 92 22 nomföraden slraffskärpning sora för vissa fall kan vara påkallad för all kravet skallanses tillgodosett. Konventionens jurisdiklionsbeslära-raelser synes vid ensvensk ratifikation böra föranleda en viss utvidgning av svensk doraslolsbehörighet i fråga ora kapningsbrolt sora begås utora riket av utlänning. Medhänsyn till brottets art och svårhetsgrad framstår emellerlid en sådanutvidgning sora godtagbar från svensk synpunkt. I övrigl synes gällande svensklagstiftning stå i överenssläraraelse raed konventionens bestämraelser. Saramanfaltningsvis kansålunda konstaleras atl del från rättsliga synpunkter inle raöter några hinderatt ratificerar . Enligt rain raening är del frånflera synpunkter angeläget atl aktivt deltar i de ansträngningar soravidtagits på det internationella planet i syfte att bekämpa de allt oftareförekoraraande kapningarna av civila luftfartyg. För atl man skall kunna kommatill rätta raed sådana handlingar är del önskvärt alt de olika ländernasrättsregler på detla oraråde effektiviseras och så långt raöjligt harraoniserasså atl bl. a. därigenora förutsättningar skapas för ell intemationelltsaraarbete i karapen raot flygkapningarna. Konventionen utgör etl betydelsefuUtsteg i denna riktning. Det får därför ses som ett starkt önskemål attkonventionen träder i kraft och vinner anslulning från så raånga statersora raöjligl. har raedverkal vid utarbetandet av konventionen och harockså undertecknat den. De principer på vUka konventionen bygger är soraframgår av det föregående redan nu ledande för vår syn på vilka åtgärder sorabör vidtas för beivrande av det allvarliga brott sora kapning av luflfartygutgör. Genora all ratificera konventionen kan bidra lill alt dessbestäraraelser blir ett effektivt raedel i karapen raot flygplanskapningarna.Även Danraark, och lorde komraa all tillträda konventionen. Under hänvisning lill delanförda förordar jag all tillträder Haagkonvenlionen. Isamband med att ratificerar Haagkonvenlionen måste sådana lagändringarvidtas som är nödvändiga för all bringa vår lagstiftning i överenssläraraelseraed konventionens regelsystera. Delta innefattar eraeUertid på flera punkterendasl en rainiraireglering och del slår konventionsslalerna fritt all i olikahänseenden gå längre än konventionen föreskriver. Del bör därför i detla saramanhangockså prövas om andra ändringar i vår strafflagstiftning och därtUl anslutanderegler än de som föranleds av konventionen bör genoraföras. Jag koraraer i detföljande att med utgångspunkt i proraeraorieförslaget och reraissyttrandenaöver delta la upp vissa sådana frågor i anslulning till en genoragång avkonventionsbestämmelsema. Prop.1971: 92 23 6.3.1 Bestämmelse om straff för kapning av luftfartyg Sora jag har sagl råder inle fullöverenssläraraelse raellan gärningsbeskrivningen i arl. 1 i konventionen förkapningsbrottet och gärningsbeskrivningarna i de slraffsladganden i BrB som detnärmast kan bli aktuellt all tillämpa i fråga om flygplanskapning. Destraffska-lor sora är föreskrivna i dessa stadganden är inte heller alllid anpassaderaed hänsyn lill den allvarliga fara för många människors liv sora enflygplanskapning ofta innebär och sora har föranlett föreskriften i arl. 2 ikonventionen atl kapningsbrollel skall beläggas raed strängt straff. Denanpassning av våra straffrättsliga regler lill konvenlionsbestära-raelsernasora sålunda bör ske i saraband raed en ratifikation av konventionen börenligt proraeraorieförslaget ske genom alt i införs en särskildbestäraraelse ora straff för kapning av luftfartyg. förslag hargenoragående vunnit reraissinslansernas gUlande. Goda skäl lalar också enligtrain raening för proraeraorieförslaget i denna del. I och raed all antaletflygplanskapningar stiger, ökar riskerna för alt sådana brott aktualiseras hossvenska doraslolar och andra rayndigheter. Del finns uppenbarligen risk föralt luftfartyg av svensk nationalitet utsätts för kapning eUer att utländsktluftfartyg kapas och förs liU . Det kan också tänkas förekoraraa istörre utsträckning än sora hittiUs varit fallet atl personer som utomlandshar begått kapningsbrolt lar sin tillflykt här. Om gärningsraannen inle utiäranas,kan frågan ora alt här inleda slraffrällsligl förfarande bli aktuell. Det kan ifall av denna arl fraraslå sora en brist att del i den svenska lagstiftningensaknas en för sådana gärningar särskilt avpassad slraffbestäraraelse. Alldelesoberoende av ratifikation av Haagkonvenlionen finns del således etlbehov av en sådan bestäraraelse. Jagförordar i enlighet raed del anförda alt en särskild bestäraraelse ora straffför kapningsbrolt införs i svensk räll. Vid besläraraelsens utforraning raåstehänsyn tas till den broltsbeskrivning sora finns i art. 1 i konventionen. Ideparteraentsproraemorian har föreslagils en g ä r n i n g s b e-skrivningenligt vilken den brottsliga handlingen skall beslå i all någon under flygningraed luftfartyg beraäkligar sig fartyget eller eljest ingriper i dess förandegenora alt öva olaga tvång, olaga hot eller skadegörelse.Gärningsbeskrivningen har utformats raed beaktande dels av vad som kan ansesvara typiskt för kapningsbrolt, dels av de krav sora uppställdes i det utkastlill konventionslexl sora förelåg vid den lid då proraeraorian upprättades.Bestäraraelsen har i förslaget tagits upp i en ny paragraf, betecknad 5 a §, i13 kap. BrB. Denföreslagna bestäraraelsen avser endasl olaga besittningstagande av luftfartyg.I proraeraorian diskuteras huruvida bestäraraelsen bör orafatta också andrafortskaffningsraedel än luflfartyg, t. ex. fartyg och 1971: 92 24 bussar.Det konstateras eraeUertid att gällande bestämmelser ger ett tiUräckligtstraffskydd mot sådana gärningar, varför den föreslagna bestäraraelsen harbegränsats till att avse luftfartyg. Även jag anser, atl anledning saknas attlåta straffbestämmelsen orafatta andra transportmedel än luftfartyg. Enligtpromemorieförslaget skall den brottsliga gärningen ha ägt rum "underflygning". Härmed avses atl få en motsvarighet till konventions-utkastets numera även krav på alt gärningen skaU ha ägt rum"on board an aircraft in flight". EraeUertid är konventionensdefinition av ullrycket "in flight" raera vidsträckt än raotsvarandedefinition i utkastet. Däri förslods raed della uttryck liden från delögonblick då kraft sätts in för att bringa fartyget all lyfta lill delögonblick då landningsrörelsen avslutas. Enligt art. 3.1 i Haagkonventionenanses emellerlid vid tillämpning av konventionen elt luflfartyg vara "inflight" från det ögonblick då alla ytterdörrar har stängts efterombordgåendel lill del ögonblick då någon av ytterdörrarna har öppnats föravstigning. Ett luftfartyg anses enligt denna definition vara under flygningockså under s. k. "laxing", dvs. medan del förflyttar sig inom enflygplats från den s. k. plattan fram till startbanan eller, efler landning,från landningsbanan till plattan. Enligt definitionen skall flygningen vidnödlandning anses forlsälla lill dess behörig rayndighet har övertagitansvaret för luftfartyget och för personer och egendora orabord. Med"nödlandning" lorde böra förslås inle bara landning sora företas pågrund av bensinbrist, maskinhaveri eller annat liknande hinder mol fortsattflygning ulan också landning som har framtvingats av någon sora har kapatluftfartyget. Underuttrycket "under flygning" faller sålunda enligt konventionen vissaraoment som inte kan anses innebära flygning i ordets vanUga bemärkelse, t.ex. stillaståendet fraraför stationsbyggnaden på en flygplats, innanytterdörrarna öppnas för avstigning, eller väntan vid nödlandning på allräddningspersonal skall anlända. Del kan också ifrågasättas ora"taxing" av flygplan kan sägas vara "flygning". Den svenskaslraffbesläraraelsen raåste å andra sidan täcka alla de olika moment under ochi omedelbar anslutning till flygning som konventionen omfattar. Under dessaförhållanden anser jag uttrycket "under flygning" vara för begränsat.Jag förordar att det i straffbestämmelsen i stället anges endasl atl handlingenskall äga rum "ombord på luftfartyg" för att den skall falla underbestämmelsen. Detta uttryck går visserligen utöver konventionens definition avflygningsbegreppel och medför alltså att tillärapningsorarådet blir raerorafaltande, raen detta torde knappast i praktiken leda till några ölägenheter. Enligtarl, 1 i konventionen förutsätts att gärningsraannen förövat "våld ellerhot ora våld eller hot av annat slag", Konventionsutkaslet hade enlikalydande beskrivning av vilka tvångsåtgärder sora avsågs. Prop.1971: 92 25 Enligtproraeraorieförslaget straffbeläggs ingripande i luftfartygs förande som skergenom all någon övar olaga tvång, olaga hot eller skadegörelse. Innebörden avbegreppen olaga tvång och olaga hot anges i proraeraorian vara bestärad genorabeskrivningen i 4 kap, 4 § resp, 5 § BrB av dessa brott. tvång skallsålunda anses föreligga ora tvånget har utövats genom misshandel eller i övriglraed våld, genora hot ora brottslig gärning eller genora s. k.skandaliseringshol, dvs. hot att åtala eller ange annan för brolt eller altlill annan lärana raenUgl raeddelande, såvida del tvång sora hotel raedför ärotillbörligt. Hovrätten för ÖvreNorrland har uttalat viss tvekan inför ståndpunkten all ocksåskandaliseringshol skall kunna konstituera kapningsbrolt och frarahåller alldetla lorde innebära en utvidgning i förhållande lill konventionenslillärapningsoraråde. Hovrätten anser också alt skadegörelse sora äventyrarluftfartygets säkra fraraförande bör orafattas av bestäraraelsen men atl såinte bör vara fallet raed annan skadegörelse, 1. ex. åverkan på inredningen ipassagerarkabinen. I ett yttrande från åklagarhåll föreslås, alt olaga hot ochskadegörelse uteläranas i gärningsbeskrivningen. Enligt min mening finnsdel inte skäl all i delta sararaanhang undanta skandaliseringshol. Jag godtar såledespromemorieförsiaget i denna del. En annan sak är all den raer eller raindreallvarliga karaktären av del hot sora utövats i det särskUda faUel kan inverkavid slraffbe-stäraningen. För all uppfyllakonventionens krav torde del inte vara nödvändigt all olaga hot ochskadegörelse sora raedel för all genoraföra kapningsbrolt uttryckligen närans.I de fall då en påbörjad skadegörelse innefattar hot ora forlsall förstörelseorabord på luftfartyget för den händelse gärningsraannens önskeraål i fråga oraluftfartygets färdväg eller raanövrering inle tiUgodoses, lorde sora regel ensådan tvångssituation ha uppkommit all åtminstone försök till kapningsbroltföreligger, och i del följande koramer jag all förorda all också försök lillsådani brolt görs straffbart. Om en person genora atl förstöra vikligainslruraenl e. d. försätter befälhavaren i en sådan nödsituation all denneraåste oraedelbart nödlanda, lorde ansvar kunna ådömas för sabotage när frågaär ora sarafärdsel inora riket och för grov skadegörelse i andra fall. Annanåverkan eller skadegörelse kan bestraffas enligt de regler som gäller försådana brolt. Del bör också uppmärksararaas alt skadegörelse sora kan äventyraell luftfartygs säkerhet men inte har saraband med kapningsbrolt i Haagkonvenlionensraening koraraer alt bli föreraål för en särskUd konvention, sora nu förberedsav och avses bli behandlad vid en diplomatisk konferens under innevarandeår. I fråga ora olaga hot framhåUs i proraeraorian all sådant hot kan gå ul påen gärning som riklar sig mot annan person än den som utsätts för själva hotet,t. ex. mot passagerare eller annan besällningsmedlera än befälhavaren. Prop.1971: 92 26 sådanihot används sora ivångsraedel mol befälhavare i samband med kapning, tordeemellertid vanligen olaga tvång föreligga. Gärningen torde därför redan pådenna gmnd kunna bestraffas som kapning av luftfartyg, om hotel lett lill ellingripande i raanövreringen, och eljest sora försök lUl sådant brott. Pånu anförda skäl finner jag del vara tillräckligt för alt tillgodosekonventionens krav i denna del att i gärningsbeskrivningen hänvisas tUl olagatvång, utövat av någon orabord på luftfartyget. 1 i Haagkonvenlionen skaU den brottsliga handlingen gå ut på atlgämingsraannen rältsslridigt tar luftfartyget i besittning eller utövarkontroll över det. I proraeraorians förslag beskrivs den brottsliga handlingenså, att gärningsmannnen beraäktigar sig luftfartyget eller eljest ingriper idess förande. Hovrättenför kritiserar uttrycket "ingriper" som oklart och välvidsträckt. Föregen del anser jag atl den brottsliga handlingen i överenssläraraelse raed vadsom föreslås i promemorian bör anges bestå i atl någon bemäktigar sigluftfartyget, vUket torde vara liktydigt med att vederbörande övertarkontrollen över fartyget. Vidare bör beslämraelsen omfatta sådana handlingarsom beslår i all gärningsmannen på annat sätt ingriper i manövreringen avluftfartyget, t, ex, genom alt tvinga föraren atl vidta viss åtgärd vid förandelav fartyget eller hindra honom från all manövrera fartyget på visst sätt. Medanledning av vad hov-rätlen för anfört vill jag framhålla atlendasl sådana ingripanden i manövreringen åsyftas som sker medelst olaga tvångoch sora medför alt luftfartygets förare hindras från att själv bestäraraa överdess raanövrering, Härigenora lorde en tillräcklig begränsning erhållas lillsådana mera allvarliga förfaranden sora avses i konventionen. Somnyss närants skall enligt konventionen besillmngstagandel vara rätlsstridigi.All gärningen för alt vara straffbar skall vara rällsslridig behöveruppenbarligen inle näranas särskilt i den svenska straffbestämmelsen. AUraännaregler om gmnder för uteslutande av brottslighet skall givelvis iakttas. Förstraffbarhel bör krävas all handlingen begås uppsåtligen. Däremot bör inlefordras alt besitlningstagandet eller ingripandet sker med särskild avsikt, t.ex. alt ändra kursen i viss beslämd riktning. Ifråga ora straffbestämmelsens lillärapningsoraråde är atl märka, attHaagkonventionen inte äger tUlärapning på luftfartyg som används inom militär-,tull- eller polisväsendet. I överensslämraelse raed vad sora föreslås iproraeraorian bör dock enligt rain raening sådana luftfartyg inle undantas frånden svenska straffbestäraraelsens lillärapningsområde. Inte heUer finns detanledning att begränsa bestämmelsen till all gälla endasl luftfartyg sorafraraförs i förvärvssyfte. Bestäraraelsenbör bereda skydd för samfärdseln med luftfartyg, oavsett ora det gäller trafikinora eller ulora . Delta lorde dock inle behöva korama till särskiltuttryck i lagtexten. Iproraeraorian har sora slraffskalor föreslagils fängelse i högst eller,ora brottet är grovt, fängelse i lägst ell och högst . Någrareraissinstanser, bl. a. hovrätten för och styrelsen föradvokalsarafundel, har frarahållit att kapningsbrolt sora riklar sig raotluflfaryg i linjefart i regel bör anses sora grovt. I flera remissyttrandenuttalas önskemål om strängare straff för grova fall av kapning än som föreslåsi proraeraorian. Sora förebild har närants straffskalan för grovt sabotage,sora upptar fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Man har anledning räknamed all de luftfartyg som blir föreraål för kapning i allraänhel är sådana soraanvänds i linjefart för befordran av passagerare. Jag insläraraer i vad vissareraissinstanser uttalat ora alt sådant kapningsbrolt regelmässigt bör ansessom grovt, om det i proraeraorian fraralagda förslagel i fråga orastrafflatituder godtas. Detsamma bör gälla vid kapning av luflfartyg soraanvänds i icke regelbunden luftfart (charter) för befordran av passagerare.Mol denna bakgrund kan del övervägas, om inle den strängare straffskalan bör avsenormalbroll och den lindrigare raindre grova fall av kapningsbrolt. En sådankonstmktion har använts vid vissa brott sora i sig själva alltid är av raycketallvarlig art, t. ex. raord, raänniskorov, olaga frihetsberövande, försättandei nödläge ra. Kapningsbrotlet synes erael-lertid inte kunna helt järaförasraed gärningar av det slaget. Del ligger närraare lill hands alt järaföra delraed olaga tvång, rån och sabotage. För dessa brolt har i BrB använts den iproraeraorian föreslagna sysleraatiken. Under dessa förhållanden anser jagraig böra godla promemorians förslag att låta slraffbesläraraelsen innehållatvå slraffskalor, varav en för grova brolt. Medanledning av förslagel från vissa reraissinstanser atl slrafflali-luden för detgrova brottet skall omfatta också fängelse på livstid vill jag frarahålla altlivstidsstraff f. n. ingår i straffskalan endasl för elt fåtal brott. Somexerapel kan näranas raord, raänniskorov, grov raordbrand, allmänfarligödeläggelse som är att anse sora grov, grovt sabotage saml spridande av gifteller smitta i fall som är att bedöma som grovt. Genomgående krävs enligtgärningsbeskrivningarna för dessa brott atl en viss allvarlig effekt harinträtt och atl sådan effekt har omfattats av gärningsmannens uppsåt.Motsvarande krav uppställs inte för fullbordat kapningsbrolt. Inträffar lUlföljd av en flygkapning något så allvarligt sora t. ex. att luftfartygetstörtar eller atl någon passagerare eller besätlningsmedlera berövas livet, kanslraffbestäraraelse med fängelse på livstid i straffskalan bli alt tillämpa ikonkurrens med bestäm- 1971: 92 28 melsenora kapning av luftfartyg. Jag anser del därför inle vara raotiveral atl fördetla brott föreslå strängare maximipåföljd än fängelse . Inle heller ifråga om den nedre gränsen för straffskalan för grovt brott, fängelse elt år,finner jag skäl att frångå proraeraorieförslaget. De sålunda föreslagnastrafflaliluderna får anses ge klart ullryck för den allraänl orafallademeningen atl kapningsbrolt utgör en raycket allvarlig förra av brottslighet. Debetydande risker inte bara för personer ombord på del kapade luftfartyget ulanockså för annan lufttrafik inom samma område och för personer på den plats därfartyget tvingas landa bör givetvis beaktas vid straffmätningen vid sidan avsådana omständigheter som arten och graden av det våld eller hot sora brukalsvid handlingens utförande, de olägenheter av personlig eller ekonoraisk natursora brottet raedfört m. ra. Soraexerapel på orasländigheier sora kan koraraa ett kapningsbrolt all fraraslåsora grovt närans i proraeraorieförslaget all genom brottet har framkallatsfara för många människor eller alt gärningen eljest varit av särskilt farligarl. Jag kan för egen del biträda förslagel i denna del. Bland förhållandensora kan göra alt gärningen framstår sora särskilt farlig kan näranas, atlgärningsraannen gör bruk av vapen, förstör eller skadar inslruraenl eller annanutrustning av betydelse för luftfartygets säkerhet eller all han själv övertar raanövreringenulan all äga tillräckliga förutsättningar härför. Ipromemorian har som brottsrubricering föreslagits "kapning avluftfartyg". Remissinstanserna har inte hafl någon erinran mol förslaget idenna del. Även jag godtar den föreslagna brottsbeleck-ningen. Jagansluter mig också till förslaget alt den nya bestämmelsen las upp i 13 kap.BrB, sora handlar ora allraänfarliga brott, och där införs i en ny paragraf,benärand 5 a §, oraedelbart efler sabotagebestämmelserna i 4 och 5 §§, tillvilka den med hänsyn till sitt innehåll nära ansluter sig. 1 i Haagkonvenlionen skall också försök och medverkan lill kapningsbroltutgöra straffbara gärningar. Sådana gärningar faller dock under konventionenslillärapningsoraråde endasl ora de begås av någon som befinner sig orabord påluftfartyget raedan detla är under flygning. Ipromemorian har föreslagits, atl också försök till kapning av luflfartyg görsstraffbart. EnUgl förslagel bör della ske genora etl tillägg till 13 kap. 12 §BrB. I denna paragraf föreskrivs, all för försök lill vissa i kapitlet angivnabrolt döms till ansvar enligt 23 kap. BrB. Enligt samma paragraf bestraffasockså förberedelse eller stärapling lill de angivna brotten saral underlåtenhetalt avslöja sådana brolt. Enligt proraeraorian bör dessa bestäraraelser gällaäven kapning av luftfartyg. Detta innebär bl. a. att bestämmelsen om straffför försök inte, så- 1971: 92 29 somi konventionen, har begränsats liU faU då gärningsraannen befinner sig orabordpå luftfartyget. I likhet med reraissinslanserna godtar jag promemorieförslageti denna del. Medverkanlill kapning av luftfartyg och medverkan lill försök till sådant brott blirstraffbart enligt reglema i 23 kap. BrB ulan att särskUd föreskrift därorainförs. Av allraänna grundsatser följer att del för straffbar medverkan inlekrävs alt den raedverkande begår raed-verkanshandlingen orabord påluftfartyget. 6.3.2Bestämmelse om svensk domstols behörighet