prop · FU0388 · 1971-12-31 00:00:00 — Kommittén föreslår atl signalkontrollteknikerna väljs utefter grundutbildningens första skede bland signaltruppernas kommunikationstelegra-fister(underbefälsultagna värnpliktiga och F-värnpliktiga) och alt dessa under delandra skedet ges speciell signalkontrollutbUdning, varefter grundläggande krigsförbandsutbildninggenomförs inom signaltruppernas övningsorganisation. Signalskyddsleknikernas nuvarande utbildning är enligtvärnpliktskommittén inte lämplig med hänsyn vare sig till krigsbefattningarnaskrav. föreUggande utbildningskapacitet eller de värnpliktigas civUastudiegång. Kommittén föreslår atl rekrytering lUl befallning för signalskyddstek-nikeri fortsättningen sker bland signalkonlroUlekniker. Detta bör ske antingen undersenare delen av grundutbUdningen eller efter det att denna är avslutad ochvederbörande dessutom har fullgjort minst en krigsförbandsövning i kontrollbefaltning. Maj;l har 1963 faststäUt grunderna för utbUdning avvärnpliktiga, som uttagits i specialtjänsl såsom personalvårdsassistenter. 1generalorder nr 1 90/1 963 finns närmare föreskrifter om tjänstgöringensindelning och omfattning. Med utgångspunkt från erfarenheter av några årsfackutbildning och facktjänstgöring ändrades utbildningsgången år 1969.Fackutbildningskursen avkortades och gjordes enanpassning till det av 1966 ärs riksdag beslutade nyavärnpliktsutbildningssystemet. Anpassningen innebar att en del av fackljänstgöringenkunde ske vid krigsförband, varigenom den totala repetilionsutbUdningsskyldighetenkom atl uppgå lill , dvs. samma som för värnpliktig officer ochunderofficer. Fackutbildningens och facktjänslgöringens inriktning ochgenomförande fastställs genom årliga anvisningar från försvarsstabenspersonalvårds-byrå. Värnpliktskommiltén har granskat bestämmelserna för dennadel av utbildningen I 967-1970. Central fackutbildningskurs 1 och 2 omfattar sammanlagt 65dagar. Den första kursen pågår och syftar till alt göra elevernaskickade all tjänstgöra främst som personalvårdsassislenter vid fredsförband ävenom delar av utbildningen förbereder elevernas verksamhet i krig. Den andrakursen, som omfattar , är inriktad på att förbereda eleverna förderas kommande krigsplacering som personalvårdsassistenter och präster.Utbildningens inpassning i förhållande till övriga värnpliklskategorier är enhgtkommittén olämplig. Vid armén avslutar sålunda personalvårdsassistenterna sinutbildning ca 11/2 månad tidigare än åldersklassen i övrigt. De kan därför inledelta i de större tUlämpningsövningar som ingår i grundläggande krigsförbandsutbildning.De kan inle heller medverka i lösandel av de många personalvårdsproblem som äraktuella i samband med atl de värnpliktiga skall övergå från militär till civilverksamhet. Vid flottan infaller personalvårdsassislenter-nastjänstgöringsperiod vid fredsförbanden då den verksamheten till sjössoch i skärgården har sin minsta omfattning. Vid kustartilleriet pågår ingen tUlämpadverksamhet med åldersklassförband . Efler avslutad fackutbUdningskurs 1 fördelas eleverna påfredsförband för fortsatt fackutbildning och facktfänstgöring. Målet för dettaskede är att genom tillämpning av kunskaperna från den centrala fackulbUdnings-kursen göra eleverna lämpade alt utöva praktisk personalvård samt. genom atl de deltar i militära övningar, förbereda derastjänst vid krigsförband. Verksamheten bedrivs i huvudsak vid personalvårdsdetaljeller - i undantagsfaU - vid inkallat krigsförband. Det senare är enligt kommilléni princip felaktigt eftersom personalvårdsverksamhelen vid krigsförband skallskötas av den krigsplacerade personalen. Tjänstgöring vid personalvårdsdetalji fred skall enligt gällande anvisningar omfatta av utbildningstidenmedan återstående skall ägnas åt fortsatt militär utbildning. har funnit atl den fortsattamilitärutbildningen ofta utgått helt eUer reducerats tUl av helautbildningstiden mot anvisade . Anledningen till detta anser kommittén varadels den tidigare omnämnda olämpliga inpassningen av tjänstgöringen i förhållandetill övrig utbildningsverksamhet vid förbandet, dels i den mån befäls- och förbandsutbildningägt rum - svårighet att anpassa personalvårdspersonalens utbildning lillåldersklassens verksamhet under t. ex. avsnitlsutbUdningen.Utbildningsanvisningarna har kunnat följas bättre ifråga om den fortsattatjänstgöringen inom personalvårdsområdet. Den personalvårdande verksamheten hardock i flera fall fått utövas utan den handledning av konsulent eller fastanställd personalvårdsassistenl som anvisningarna anger. Verksamheten hardessutom ofta inte omfattat alla grenar inom personalvårdsområdet. Garantier saknas vidare för alt de militärt utbildadepersonalvårds-assistenterna efler grundulbUdningens slut ägnar sig åtverksamhet som har sammanhang med personalvård. Gjorda undersökningar visar atthuvuddelen kommer att ägna sig åt yrken som ligger utanför personal-vårdsområdet,t. ex. jurist, psykolog och lärare. Värnpliktskommitlén anser alt man genom all grundrekryleravärnpUktiga personalvårdsassislenter inte i lillräckUg grad tillgodogör krigsmaktenden yrkeserfarenhet inom personalvårdsområdet som finns i det civila samhället.Befattningar för personalvårdsassislenter är enUgt kommitténs uppfattningtypiska omskolningsbefallningar, där civil utbUdning, främst socionomutbildning,kompletterad med praktisk erfarenhet av socialt arbete, ungdomsledarskap ellerpersonaladministration kan tillgodogöras krigsmaklen. Rekrytering av dessabefattningar omskolningsvägen säkerställer även alt nära samband skapas mellancivil och miUlär personalvård, vilket anser vara synnerligenbetydelsefullt i en krigsmakt som bygger på allmän värnphkl. Genom att personalvårdspersonalen rekryteras bland värnpUktiga,som har fullgjort hela sin grundutbildning och del av repetitionsutbUdningen ibefattning som befäl eller menig utanför personalvårdsorganisalionen,säkerställs att personalen i denna organisation har erfarenhet av de viUkor,under vUka de värnpUktiga fuUgör sin tiänst. Värnpliktskommiltén anser attdenna erfarenhet måste krävas av var och en som bestriderpersonalvårdsbefattning. Kommittén föreslår därför atl grundutbildning avvärnpliktiga personalvårdsassislenter upphör och atl dessa i stället rekryteras genom överföring och omskolning av äldre värnpliktiga medlämplig skolunderbyggnad och praktisk yrkeserfarenhet. Personalvårdsassistenterna hänförs f. n. lill civilmiUtärpersonal. Personalens uppgifter i krigsorganisationen ställer emellertid intekrav på befälsutövning utanför det egna fackområdet. Värnpliktskommitlén föreslårdärför att aU personalvårdspersonal i fortsättningen hänförs till kategorincivil personal. Härigenom breddas rekryteringsunderlaget och minskas behovet avutbildning (befälsutbildning) i samband med omskolning tillpersonalvårdsbefattningar. Överföring av varnphklig till personalvårdsbefattning böri princip ske efler två krigsförbandsövningar i den befattning, för vilkenvederbörande har erhåUit grundutbildning. Före krigsplacering skall vederbörande utbildas för dennya befattningen. Detta bör ske i form av särskUd fackövning eller fackövningvars längd kan variera mellan två och beroende på befattningenssvårighetsgrad. Den längre utbildningstiden bedömer kommittén vara aktuellendast för dem som placeras i befattningar i högre staber. Vissabefattningshavare torde kunna omskolas i samband med krigsförbandsövning. bedömer attsärskilda fackövningar eller fackövningar utöver vad som erfordras för omskolning- i regel inte är nödvändiga ulan att erforderlig kompletterandebefattningsutbildning kan ske i samband med krigsförbandsövning. 1 och med att de värnpUktiga personalvårdsassistenternainte längre står till förfogande behövs arbetskraftsförstärkning vidfredsförbandens personalvårdsdetaljer, främst för att handlägga rutinärenden.Kommittén föreslår därför atl fredsförbandens personalvårdsorganisationförstärks med värnpUktiga inom besiktningsgrupp 3 eller 4. Dessa värnpliktigabör ha bedrivit minst gymnasiestudier och bör ges viss utbildning, som är heltinriktad på fredsverksamheten vid truppförbandens personalvårdsdetaljer. Fältpostpersonalen rekryteras huvudsakligen genomöverföring av värnpliktiga som är anställda vid posten. Någonomskolningsutbildning äger inte rum i samband med överföringen. Ärligenanordnas av för här aktuellpersonal. Värnpliktskommiltén anser att fältpostpersonalen även ifortsättningen bör rekryteras genom överföring senast efter andra krigsförbandsövningen.ErforderUg omskolning bör dock ske före krigsplacering i militär poslalbefattning. Fältpostpersonalen bör även fortsättningsvis hänföras till varnphkligcivU personal. I luftvärnets krigsorganisation ingår såväl ingenjörer somtekniker inom flera fackområden. Ingenjörerna rekryteras bland teknikerna sedandessa har fullgjort minst en krigsförbandsövning. Före krigsplacering som ingenjör omskolas vederbörande vid en månadslång kurs. Grundutbildningen bedrivs huvudsakligen vid arméns radar-och luft-värnsmekanikerskola. En tillämpad period genomförsunder luftvärnsförbandens grundläggande krigsförbandsskede. Värnpliktskommitlénhar konstaterat all utbildningen genomförs med stor planmässighet ocheffektivitet. Genom att moderna pedagogiska hjälpmedel används och genom althela grundutbildningen fullgörs i en följd har det varit möjligt attrationalisera den tekniska undervisningen. Härigenom har tiden för grundutbildningenkunnat begränsas lill , dvs. densamma som för underbefäls- och E-värnphktiga. föreslår att teknikerna ifortsättningen uttas för utbildning till befattning för civilmilitär personalav underofficers tjänsteklass och att hela grundutbildningen genomförs i enföljd efter det att erforderlig civil kompetens uppnåtts. Utbildningen anpassastidsmässigt till luftvärnsförbandens övriga utbildning, Repetitionsutbildningen skall Uksom för övrigavärnpliktiga genomföras vid det förband där vederbörande är krigsplacerad. utbildning för att vidmakthålla eller vidareutveckla den individuella fackkompetensen skall tillgodoses genom särskUdafackövningar eller fackövningar mellan krigsförbandsövningarna. Rekrytering till befattning för ingenjör bör även ifortsättningen ske ur Före krigsplacering skall vederbörandeges erforderlig omskolning för befattningen. Övrig teknisk personal inom armén För radarteknikerna vid artilleriet föreslår konimittén uttagningoch utbildning efter samma grunder som föreslagits för motsvarande kategoriinom luftvärnet. Signalingenjörer och signaltekniker har i många fall sammacivila skolunderbyggnad, lägst gymnasiekompetens. Signalingenjörer väljs utbland lämpliga signaltekniker. Även den inte specialfjänstuttagne värnpliktigesignalmekanikern har i många fall gymnasiekompetens, 1 de fall den senare haryrkes-eller verkstadsskola som utbildningsbakgrund erlord-ras en meraomfattande teoretisk undervisning i teleteknik än som är nödvändig försignaltekniker eller signalmekaniker med gymnasiekompetens. Då emellertid desistnämnda som regel behöver mer utbUdning i praktiskt reparationsarbete, tordedet sammanlagda tekniska utbildningsbehovet i princip bU delsamma för bådakategorierna. Med hänsyn till dessa förhållanden anser värnpliktskommittén attnuvarande kategoriuppdelning under grundutbildningen inle är nödvändig. Arbetsuppgifterna i krigsorganisationen motiverar inte attden personal som direkt ansvarar för materielens reparation och underhålluppdelas i signallekniker och signalmekaniker. Någon egentUg utbildning tUlingenjörsbefattning förekommer inte f. n. under fackutbildningen och bör inteheller förekomma i den framtida grundutbildningen. håU i andra ämnen än de tekniska motiverar inte heller dennuvarande kalegoriuppdelningen. Enligl värnpUklskommitténs uppfattning bör därför denuvarande signalteknikerna och signalmekanikerna slås samman till en kategori,signalmekaniker, inom vUken det skall finnas underbefälsuttagna värnpUktigaoch F-värnpliktiga, TiU den förra gruppen bör hänföras de som skall verka somchef eUer ställföreträdande chef för reparationsgrupp samt de som skall verka ibefattningar där befälsförmåga krävs även om mekanikern inte är chef för enenhet. Kommittén föreslår alt signalingenjörerna, som tidigarerekryterades bland signalteknikerna väljs ut bland underbefälsuttagnasignalmekaniker. Urval bör ske senast före tredje krigsförbandsövningen dåerforderlig kunskap om tjänsten i mekanikerbefattning erhållits. Innankrigsplacering sker, skall vederbörande vidareutbildas vid en särskUdingenjörskurs. Denna bör genomföras som fackövning . Huvudvikteni undervisningen bör läggas på ämnena taktik och stabstjänst, sambandstjänstsamt underhållsljänst, Krigsförbandsövning för ingenjörer bör omfatta ilikhet med vad som gäller för övriga officers- och underofficersbefattningaroch i sin helhet fullgöras vid krigsförband. Särskild övning skall fullgöras.Däremot anser konimittén det inte vara erforderligt med fackövning för ingenjörer. har analyserat befallningarna för tygingenföroch tygtekniker i krigsorganisationen och konstaterat att grund saknas förnuvarande uppdelning på två kategorier liksom för att vissa befattningarendast skuUe kunna bestridas av civilingenjörer. Kommittén föreslår därför altbefallningen tygtekniker utgår och att samtliga tygingenjörsbefattningar iprincip rekryteras genom överföring med såväl civilingenjör somgymnasieingenjör. Undersökningen har även klarlagt att det i flera fallråder överensstämmelse mellan tygingenjörernas krigsuppgift och ingenjörerscivila arbetsuppgifter. Kommittén anser därför att största möjliga antal tygingenjörsbefattningarrekryteras genom överföring av äldre värnpliktiga som har erforderliga tekniskakvalifikationer, Konimittén anser att befattningar för tygingenjör inomområdena övrig stabstjänst samt kontroll- och förrådsljänst kan rekryteras pådetta sätt. Beträffande befattningarna i underrättelse- och ammunilionstjänslär förhållandet något annorlunda. Båda dessa befattningar kräver kunskaper sominte kan förvärvas utanför krigsmakten och inte heller under en omskolningskursinom nuvarande repetitionsutbildningssystem. Viss specialinriktning molunderrättelse- respektive ammunitionstjänst är därför nödvändig redan undergrundutbildningen. Kommittén anser att nuvarande grundutbildning avunderofficersuttagna i stabstjänst vid arméns slabs-och sambandsskola och iammunitionstjänst vid tränglrupperna i huvudsak har en sådan inriktning atlden kan utgöra grund för rekrytering till tygingenjör i underrättelsetjänstresp. Befattningarna föreslås hänföras till civil resp, civilmilitärpersonal. Omskolning till samtliga befattningar bör ske under särskild facköv- ning eUer fackövning. har beräknat attomskolning till lygingenjör i kontroUtjänst kräver medan i alla övrigafall endasl erfordras två eUer högst tre veckors starkt målinriktad utbildning. Flottans värnpliktiga tekniska personal utgörs avingenjörer, tekniker och hantverkare (mekaniker). VärnpUktiga som tillhörförstnämnda kategorin är specialtjänstuttagna medan övriga är underofficers-,underbefäls- eller F-utlagna. Även teknikerna var tidigare specialtjänstuttagna men ärfrån , efter försfag av värnpUktsulredning, uttagna för underofficersul-bildning. Ingenjörerna rekryteras bland högskoleutbildadevärnpliktiga, medan teknikerna rekryteras främst bland värnpUktiga medgymnasiekompetens. Flottans ingenjörer utbildas på sju utbildningslinjer. Pågrund av atl det krigsorganisatoriska behovet och därmed även det årligautbildningsbehovet är Utet i fråga om denna personal uppslår ulbildningsorganisato-riskaproblem. Värnpliktskommiltén har konstaterat atl ifråga om vissakategorier ingenjörer personalreserven vida överstiger den fastställda.Härigenom kommer ett storl anlal högt kvalificerade värnpUktiga att intetillgodogöras krigsförbanden. Kommittén har också konstaterat atl nuvarandefackutbildning och facktjänstgöring inte tillgodoser de krav somkrigsbefallningarna ställer. Del brister härvidlag i fråga om dels erforderligagrundkunskaper, dels erforderlig liUämpningsutbildning i rätt miljö och på rättverksamhelsni-vå. Del årligautbildningsbehovet av värnpUktiga ingenjörer vid flottan är så Ulet inom aUautbildningslinjer all del enUgt värnpUktskommilléns uppfattning saknas underlagför alt fortsättningsvis anordna grundutbildning för dessa. Kommittén har ävenkonstaterat all tekniker ofta vid relativt låg ålder krigsplaceras ipersonalreserv. För att minska antalet UtbUdningslinjer och tillgodogöra krigsorganisationenpersonalen under längre lid föreslår atl ingenjörernarekryteras bland lämpUga tekniker sedan dessa fullgjort vissrepetitionsutbildning i teknikerbefallning. Krigsplacering i den högrebefattningen skall föregås av omskolning. Skeppsbyggnads-och arlilleriingenjörer kan dock inle rekryteras på della sätt. De förstnämndabör rekryteras genom omskolning efter överföring av äldre värnpliktiga somförvärvat praktisk erfarenhet av verksamheten vid skeppsbyggnadsvarv och hänförastill befattning för civil personal, medan de sistnämnda bör rekryteras blandkustartilleriets pjäslekniker och hänföras till befattning för civilmilitärpersonal. I kustartilleriets krigsorganisation ingår såvälingenjörer som tekniker inom flera fackområden. Ingenjörerna rekryteras i regelbland teknikerna. Vissa befattningar bestrids av värnpUktigamariningenjörer. Utbildningen sker för flertalet kategorier i två omgångarper år. Inte i något fall råder överensstämmelse med utbildningsgången förhuvuddelen av kustartUleriets värnpUktiga. Endast den ena av de tvåutbildningsomgångarna deltar i grundläggande krigsförbandsutbildning. Dennaomgång fullgör de sista månadernas tjänstgöring vid kustartilleriförbandens förvaltningsorgandär teknikerna medverkar i underhållet av den tekniska materielen. Fackutbildningen fullgörs vid kustartilleriets radarskolaeller mekanikerskola. UtbUdningsförhållandena är särskilt vid den förstnämndaskolan mycket goda. Verksamheten präglas av planmässighel och noggrannhet, Värnpliktskommiltén har vid granskning avkrigsorganisationens krav på de oUka befattningshavarna funnit att de nuvarandesignalteknikerna bör ersättas av underbefälsuttagna signalmekaniker ochpjästeknikerna indelas i en kategori för fasta batterier och en annan förrörliga förband. Med hänsyn till planerad materielomsättning föreslår kommitténatt viss utbildning avbryts som utbildning av en ny teknikerkategori,robottekniker, påbörjas, Värnpliktskommiltén har funnit det vara möjligt att församtliga kunna nå krigsplaceringsbarhet efter ca 330 dagars grundutbildning.Repetitionsutbildningen skall genomföras vid det förband, där vederbörande är krigsplacerad.Speciella kurser för att vidmakthålla eller vidareutveckla den individuellakompetensen bör genomföras mellan krigsförbandsövningarna. Kommittén föreslår att ingenjörsbefattningarna rekryterasgenom överföring och omskolning av tekniker. Beträffande utbildningen av personalen i kustspaningsradarorganisa-tionenföreslår kommittén att denna utreds särskilt. Kommittén vill i sammanhanget peka på att inom marinstabenpågår f, n. en granskning av krigsorganisationens krav på olika ingenjörs-,tekniker- och mekanikerbefattningar; bl. a. avses att befattningarna för värnphktigaminmekaniker .skall ersättas av befattning för mintekniker, vilket kommitténinte anser vara motiverat. föreslår att robotingenjörerna ges 364dagars grundutbildning uppdelad på två perioder och att den första periodenfullgörs före de civila studiernas avslutande. Robotingenjörerna, som främsthar tUl uppgift att vara systemövervakare pä leknikernivå, bör i fortsättningenbenämnas systemtekniker och uttagas till civilmilitär befattning samt ocksåfortsättningsvis rekryteras bland högskoleutbildad personal. Systemteknikerna bör fullgöra elva dagars särskäd övning. I flygvapnets krigsorganisation ingår bl, a. fältarbelsenhetermed uppgift alt planera och utföra fältarbeten i anslutning till flygvapnetsanläggningar. 1 dessa enheter ingår stabs- och förbandsmässiga befatt- ningar för flygfältsingenjörer. Rekrytering tiU befattningarna sker genom överföring efteransökan främst från armén av för uppgiften lämpliga sökande värnpliktiga medhögskolekompetens. F. n. föreligger inget krav på att dessa befattningarbesätts med befälsutbildad personal. Kommittén har funnit att av de värnpUktiga som f. n. är krigsplaceradesom fiygfältsingenjörer saknar militär befälsutbildning. Beträffanderepetitionsutbildningen konstaterar kommittén att flygfältsingenjörerna hittUlshar kallats in i första hand för att lösa vissa planläggningsuppgifter och iandra hand för sin krigsbefattning. Enligt kommitténs uppfattning bör nuvarande befattningarför flygfältsingenjörer på kompani- och plutonchefsnivå bestridas avvärnpliktiga som utöver erforderlig civU kompetens också innehar miUtärbefälsutbildning. För övriga befattningar för flygfältsingenjörer bör endastkrävas erforderlig civU kompetens. Endast de senare befattningarna bör enligtkommittén benämnas befattning för flygfältsingenjör. Kommittén behandlardärför enbart denna kategoris utbildningsgång efter överföringen. Kommitténföreslår härvid omskolning till avsedd krigsbefattning under en fyra veckorsfackövning och fortsatt repetitionsövning i form av särskild övning och krigsförbandsövningvid vederbörUgt förband. Krigsbefattningar för forskningstekniker finns inte.Däremot ingär befattningar för forskare i krigsorganisationen. Dessa bestrids iregel av personal ur eUer av civilt verksammaforskare. Behov av grundutbildning till värnpUktiga forskningstekniker finnsdärför inte och föreslår att denna utbildningskategoriutgår. inrymmer befattningar för kliniskapsykologer och socialpsykologer. Befattningarna rekryteras både genomgrundutbildning och överföring av civilt verksamma psykologer, som fullgjort grundutbild-.ning på annan utbildningsUnje än psykologlinjen. Socialpsykologernas fackutbildning präglas främst av derasdeltagande i inskrivningsförrättningarna och utredningsarbete inommilitärpsykologiska institutet. Däremot erhåller eleverna endast i mycket ringagrad erfarenhet av verksamheten vid militära förband i fält. De kUniska psykologerna tjänstgör även i samband medinskrivnings-förrättningarna. Därefter följer drygt fyra månaders praktik vidpsykiatriska kUniker, mentalsjukhus och ungdomsfängelser. I fackutbildningeningår tvåtre veckors tjänstgöring vid militära förband, huvudsakligen förstudium av verksamheten vid sjukvårdsförband. har konstaterat altpsykologutbildningens upp- läggning främst styrs av behovet av psykologer vid de årUgainskrivnings-förrättningarna saml av hänsynslagande liU att eleverna skall fåtillgodoräkna sig intervjuverksamheten vid dessa såsom praktik för behörighetsom psykolog. För de kliniska psykologernas del saknas nästan helt UtbUdning ikrigspsykiatri och krigspsykologi. Kommittén anser atl psykologerna med nuvarande uppläggningav utbildningen får alllför ringa kännedom om den militära miljön. 1 deras fackulbUdningingår vidare huvudsakligen moment som flertalet praktiskt verksamma psykologerkommer i kontakt med under sin yrkesutbildning. Denna erfarenhet börkrigsmaklen tillgodogöra sig. Kommittén föreslär därför alt psykologbefattningamarekryteras med värnpliktiga som har civil yrkeserfarenhet sedan dessa har fuUgjortgrundutbildning och viss del av repetitionsutbildningen, helst ibefälsbefallning. Härigenom säkerställs atl de har god erfarenhet av denmilitära miljön inom vilken de skall verka, I samband med överföring föreslåsviss omskolning. Genom att de värnpUktiga psykologerna enligt delta förslaginte längre stär till förfogande vid inskrivningsförrältningarna måsteytterligare civilt verksamma psykologer anställas vid inskrivningscentralerna. De olikheter i fråga om rätt till vissa värnpliktsförmånersom f. n. föreligger mellan specialtjänstuttagna och andra värnpUktiga kommeratt försvinna i och med den av värnpliktskonimittén föreslagna omläggningen avde förstnämndas uttagning och utbildning.