prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Detta understryks av atl vårt beroendeav omvärlden och vår valulaslluation inle tillåter atl vi kommer i olakt medden internationella konjunkturutvecklingen. Den sysselsältningsfrämjandepoUllken måste därför vara selektiv och avse åtgärder med relativt begränsadvaraktighet. Jag återkommer lill dessa åtgärder i del följande. Enosäkerhetsfaktor vid den i finansplanen redovisade beräkningen avefterfrågetillväxten och prisutvecklingen gällde utfallet av åretsavtalsrörelse. Denna ovisshet föreligger alltjämt. Till grund för bedömningeni finansplanen låg alt en tillväxt av inkomsterna borde vara förenlig med en samhällsekonomiskt balanseradutveckling. Jag har inle funnit anledning frångå denna bedömning, ulanuppskattar alltfort ökningen av lönesumman 1971 lill . Som jag tidigare pekat på, återspeglas den förbättradebalansen i samhällsekonomin i en påtaglig uppbromsning av konsumentprisernasstegringstakt. Med undantag för den av mervärdeskattens samt vissa andradirekta skallers höjning förorsakade prisstegringen, har konsumentprisindex ihuvudsak varit oförändrat sedan del allmänna prisstoppets införande i oktober1970. Enligl nu föreliggande prognoser beräknas prisstegringen underförutsättning av att löneutvecklingen håller sig Inom den ram jag angett under resten av årel kunna begränsas lill . Del i krafl varande prisstoppet har genom beslut avregeringen mjukals upp- Det omfattar nu endast förnödenheter ochtjänster som ansetts särskilt vikliga med hänsyn llll konsumenterna. Frågan omnär en fullständig avveckling av prisstoppet kan ske, kan ännu inte avgöras.Regeringen har förordnat all prisstoppet förlängs till utgången av september iår. Som jag angav i finansplanen måste förutsättningarna för enavtalsuppgörelse på arbetsmarknaden kunna överblickas innan ställning las tillprisstoppets avveckling. En huvuduppgift för den ekonomiska politiken är all skapabalans I de utrikes betalningarna. har tagits etl väsentiigtsteg I den riktningen genom atl underskottet i handelsbalansen kraftigt reduceratsoch valutareserven förstärkts. Denna glädjande förbättring av vår utrikesbalansmåste ses mol bakgrunden av den dämpning av den Inhemska efterfrågan, som denrestriktiva kredit- och finanspolitiken syftat till. Imporlöknlngen harhärigenom bromsats upp, som kapacitets-utrymme för en vidgad exportskapats. 1 den reviderade finansplanen beräknadejag att underskottet i handelsbalansen borde kunna begränsas lllldrygt . Detla mål uppnåddes också med en obetydlig försening.Räknat på 12-månadersperloden per januari hade handelsbalansens underskottreducerats till omkring 450 milj. kr. ökade den svenska exportensandel av världshandeln, vilket är ett odiskutabelt uttryck för värt näringslivshöga konkurrenskraft. I finansplanen förutsåg jag en fortsatt snabb förbättringav varuutbytet med utiandet . Exporten beräknades sliga i volym,som uppgången av importvolymen kunde begränsas lill . Som ellresultat härav beräknades underskottet i handelsbalansen förby-tas i ettöverskott och en inle oväsentlig minskning av underskottet i bytesbalansenkomma lill stånd 1971. Utfallet av utrikeshandeln under årets första månaderhar varit ännu gynnsammare än vad dessa kalkyler implicerade. Enligt debedömningar som kan göras skulle exportvolymen 1971 stiga i den takt somangavs i finansplanen, vilket innebär att den svenska exportens marknadsandel skulle fortsätta allöka även , under det att uppgången av importen begränsas lill ett parprocent. Överskottet i handelsbalansen skulle därmed bli ännu någothögre än det som angavs i finansplanen. Utvecklingen av utrikeshandeln ochinnevarande år har starkt samband med utvecklingen av lagerinvesteringarna.Taklen i Importvolymens uppgång väntas sålunda 1971 bli väsentligt lägre än1970. Eftersom della främst är en följd av omsvängningen i lagerinvesteringarnaär det inle möjligt att räkna med en forlsall förbättring av utrikesbalansenav della skäl. För all åstadkomma ett varaktigt överskott ivaruutbytet med andra länder, som kan finansiera det växande underskottet påtjänsteområdet för ullandslurism och u-hjälp, måste en fortsatt snabb utbyggnadske av den utiandskonkurrerande industrins produktionskapacitet. En viktiguppgift för den ekonomiska politiken är därför att medverka till att en högindustriell investeringsverksamhet upprätthålls. Som jag anfört i del föregående har efterfrågetrycket iden svenska ekonomin dämpats , och en vissuppmjukning av den ekonomiska poUliken har efter hand kommit till slånd. Sålunda har den lättnad i kreditpoliliken som aviserades ifinansplanen fullföljts med särskild inriktning på industrins investeringar.För finansiering av dessa får även långfristig upplåning i utlandet ske. Tillföljd av det inhemska efterfrågeläget saml ränteutvecklingen i utlandet kundediskontot i I två omgångar sänkas från . Långtidsräntan,dvs. främst räntan på obligationslån, är alltjämt låg i såvälinternationelll sett som jämfört med utlånlngsränlorna i det svenskabanksystemet, varför den bibehölls på oförändrad nivå vid diskontosänkningen. Bland de åtgärder som vIdlagUs i syfte att främjasysselsättningen kan nämnas all beslut om fördelning av praktiskt taget heladel garanterade bostadsbyggnadsprogrammet har fattals redan undervåren. Detla möjliggör en tidig igångsättning och en ökad sysselsätlnlngsvolympå byggarbetsmarknaden. ArbetsmarknadspoUtiken har vidare intensifierats.Omskolnings- och utbildningsverksamheten har kraftigt vidgats, och ell ökatanlal beredskapsarbeten har påbörjats. För all kunna stödja företag med akutasys-selsällnlngssvårlgheler har arbetsmarknadsmyndigheterna bemyndigats all gebidrag llll kommunala slödbeslällningar till förelag Inom industrin. Jag vill i detta sammanhang även erinra om del särskildainvesleringsavdrag om som införts för alt stimulera företagen alt ökasina investeringar i maskiner och inventarier . I takt med atl efterfrågetrycket har lättats har befrielsei inle oväsent- lig omfattning kunnat ges från den 25-procenligainvesleringsavglften, som gällt på mindre angelägnabyggnadsarbeten i områden utanför stödområdet. Dispens från avgiften harsålunda getts för etl anlal större kommunala Investeringar och Investeringarinom handeln för sammanlagt . Dispens har också getts företl storl anlal s. k. småarbelen. Enligt beslut av riksdag skallinvesteringsavgiften utgå för byggnadsarbeten som igångsätts fram lill utgångenav juli månad 1971. Arbetskraflslägel möjliggör dock atl avgiften kan upphöratidigare, och jag kommer i det följande atl föreslå att den upphör redan med utgångenav maj månad 1971. Fram till dess beslut faltals av kommer regeringenalt bevilja dispenser i erforderlig omfattning. Även efler det all investerlngsavgiflen slopats, kommerbehov all finnas all reglera del icke prioriterade byggandet. kommer altske efler den ordning som tillämpats, innebärande allIgångsällningstill-stånd för objekt som kostar 3 milj. kr. eller mera, meddelasav regeringen, medan tillstånd för övriga objekt lämnas av arbetsmarknadsmyndigheterna.Tillsammans med den ramreglering, som gäller för vissa delar av del ickeprioriterade byggandet, utgör detla system etl effektivt instrument för enanpassning av byggnadsverksamheten till situationen på arbetsmarknaden ochkapitalmarknaden. Undersökningar pågår f. n. om en utvidgning av systemet medramreglering bör tiUämpas. En huvudprincip för den fortsallainvesteringspolitiken måste vara all iaktta fortsall återhållsamhet främst istorstadsregionerna. Sammanfattningsvis vill jag ånyo peka på alt utvecklingeninom ekonomin och på arbetsmarknaden Inrymmer vissa osäkerhetsmoment. Kravetatt säkra sysselsättningen kommer alt fordra skärpt uppmärksamhet. Beredskapenförstärks därför så alt de ytterligare åtgärder som kan visa sig nödvändigasnabbt skall kunna sättas In. Mot bakgrund av utsikterna inför andra halvåret1971 och början av 1972 är enligt min bedömning en generell efterfrågeexpansionvarken påkallad eller tiUrådlig. Den ekonomiska politiken bör i detla läge istället arbeta med selekliva medel. Den förstärkning av arbetsmarknadspolitikensom redan vidtagits kan vid behov föras vidare. Inom den offentiiga sektorn kanvidare angelägna investeringsobjekt aktiveras, framför allt investeringar föratl främja den industriella verksamheten. Budgelutvecklingen under innevarande och nästa budgetårkännetecknas av all statens utgifter ökar i långsammare takt än Inkomsterna.Den bild av en gradvis finanspolitisk åtstramning som tecknades i årets finansplankvarstår. Som framgår av tabell 3 har dock en förskjutning ägt Totalbudgeten 1969/701971/72. 46 751 48 009 46 287 48 413 52 260 52 148 De kalkyler som ligger till grund för uppgifterna itabellen innefattar inte lönehöjningar för de statsanställda. För atl belysastorleksordningen av de utgifts-förändringar som kan komma att äga rum, kannämnas att det förslag till totalram för löneförbättringar m. m. lade fram skulle medföra ettbudgetunderskott /71 på . och budgetåret1971/72 på . rum såtillvida som underskottet för /71blir större än tidigare beräknat som underskottet 1971/72 rentformellt förändras till ell mindre överskoll. Tolalbudgelens underskoll, /70 var , reduceras enligl de nya beräkningarnatill ca . för innevarande budgetår. För /72skulle tolalbudgelen enligl de kalkyler som kan göras komma atl visa ellformeUt överskott på etl hundratal milj. kr. I dessa kalkyler har emellertidinle några belopp för höjda löner till de statsanställda kunnat tas In och inleheller regelmässigt tUlkommande utgifter på tlll-läggsslal. Budgelutvecklingen undernästa budgetår är således fortfarande svår atl överblicka med säkerhet, främstpå grund av ovissheten om utfallet av löneförhandlingarna. EnUgl de kalkyler som föreligger skullebudgetunderskottet under innevarande budgetår bli ca 850 milj. kr. större änberäknat i finansplanen. Denna förändring beror på atl inkomsterna nu kanantas bli ca 450 milj. kr. lägre än som tidigare beräknats somulgiflerna stiger med ca 400 milj. kr. mer än vad kalkylerna i finansplanenlydde på. Den nya saidoberäkningen för /72 Innebär all del tidigareberäknade underskottet på ca 200 milj. kr. skulle förändras lUl ell formelltöverskoll på ca 100 milj. kr. Statens inkomster ökar enUgl dessa beräkningarmed drygt 700 milj. kr. mer än som tidigare beräknats medan utgifterna,bortsett från lönehöjningar till de statsanställda och nya utgifler påtiUäggsstat, skulle sliga med mer än 400 mUj. utöver den ökning somförutsågs i finansplanen. Beräkningen av statens inkomster grundas på bl. a. antagandetatl lönesumman ökar och . Alt statsinkomsterna innevarandebudgetår stiger långsammare än tidigare beräknat beror i stor utsträckning påalt avtal om höjda löner inte kunnat träffas inom sådan lid all skalteuppbördenunder budgetåret kommer all påverkas. För att hinna påverka skalteuppbördensenast under budgetårets sista uppbörds- termin,dvs. , måste nämligen utbetalningarna av de höjda lönerna ha skett senasti april. I den nya inkomstberäkningen har som en konsekvens av dellaförhållande ell relativt betydande belopp flyttats över från /71lUl /72. Härtill kommer atl inleveranserna från deaffärsdrivande verken under innevarande budgetår nu beräknas bli inle obetydligtmindre än vad som förutsattes i finansplanen. Vad avser /72 harvissa uppräkningar gjorts av inkomsterna av mervärdeskall och inkomstskatt. Deytterligare ökningar av slalsulgiflerna som de nya kalkylerna innebär försåväl innevarande som nästa budgetår förklaras i allt väsentligt av allutgifterna för folkpensioner stiger mer än beräknat lill följd av en höjning avbasbeloppet. Härtill kommer ell förutsatt lokaliseringspolitiskt motiverattillskott av medel till NJA:s investeringsprogram samt vissa andra utgifter förvilka begärts medel på lilläggsslat eller i särpropositioner llllvårriksdagen. Sammanfattningsvis innebärde nya kalkylerna atl budgetunderskottet före löneökningar för destatsanställda minskar med . från förra till innevarandebudgetår. För nästa budgetår är kalkylerna främst på grund av osäkerheten omutgången av löneförhandlingarna ytterst osäkra, men utvecklingen mol enytterligare reduktion av budgetunderskottet lorde vara säkerställd. Elluttryck för finanspolitikens inriktning är utvecklingen av statens finansiellasparande, som motsvarar budgetsaldot beräknat med bortseende från finansiellatransaktioner av typen utlåning. Statens finansiella sparande var / 70 ca . och stiger innevarande budgetår tillinemot . För nästa budgetår förutses en ytterligare stegring.Som jag framhöll i finansplanen är elt huvudsyfte med den restriktiva finanspolitikenall genom en begränsning av statens efterfrågan på reala resurser skapautrymme för en forlsall uppgång i Industrins investeringar och möjliggöralättnader i kreditpoliliken. Denbild som tecknades I finansplanen av den ekonomiska utvecklingen under 1971stämmer alltjämt i sina huvuddrag. Den relativt låga ökningen avbruttonationalprodukten saramanhänger med den svaga efterfrågeutvecklingenunder , som jag tidigare berört. finnsdel anledning alt räkna med en något snabbare tillväxt i ekonomin. DenInhemska efterfrågan väntas totalt stiga , vilket är knappt 4procentenheter mindre än 1970. Nedgången beror främst på all den exceptionellalagerkonjunktur som kännetecknade fjolåret mattas väsentiigt. Lageruppbyggnadenkommer sålunda all bli ca 2 550 milj. kr. -2,4 Den slutliga inhemska efterfrågan,dvs. efterfrågan bortsett från lagerförändringar, beräknas däremot sliga någotsnabbare än eUer med . De fasta investeringarna ökar med . Del mestexpansiva elementet utgörs av industrins investeringar. Med hänsyn till såväldet extra invesleringsavdraget som ökade finansieringsmöjligheter räknade jag ifinansplanen med atl induslriinvesleringama skulle kunna sliga i år.På grundval av den senast gjorda investeringsenkäten finns det dock anledningalt nedjustera denna siffra till . Handelns investeringar väntas i volym minska med ca 5 %lill följd av den låga Igångsättningen . Sammantaget ökar näringslivetsinvesteringar med . De statliga investeringarna förutses öka med ca 1 %.Även för de kommunala investeringarna förutses en relativt begränsad uppgångsom dock är något större än föregående år då kommunernas ansträngda finansieUaläge medverkade lill alt investeringarna blev praktiskt tagel oförändrade. Bostadsinvesteringarna minskar volymmässigt med ca A %.Beräkningen baseras på en igångsättning av ungefär samma omfallning som , dvs. ca 100 000 nya lägenheter. Den privata konsumtionens ökning har prognoserats till ca2,. förutses i del närmaste oförändrad konsumlionsnivå,under del att en ökning är sannolik . Utvecklingen underåret betingas i första hand av den utdragna avtalsrörelsen. 2 1971.1 saml. (Milj.kr., löpande priser) 1971 (prognos) byggerpå en viss fortsatt minskning av sparkvoten. Konsumentprisindex väntas sligamed under loppet av 1971. Härav svarar den i samband medskaltereformen beslutade ökningen av mervärdeskatten för 3 a . Denoffentliga konsumtionen stiger med . Den kommunala konsumtionenfortsätter atl öka snabbare än den statliga. Exportenväntas stiga vilket är något mindre än 1970. Nedgången hänger delvissamman med en eflerfrågeförsvagning i utlandet framför allt beträffande massaoch papper. 1 samband med alt de stora lagren i avnämarländerna av dessaprodukter avvecklas är dock en successiv återhämtning trolig. Exporten avverksladsprodukler ökade med inle och en relativtkraftig tUlväxt (12,) förväntas också . Även för järn och stålsamt malm förutses en påtaglig volymökning. För malmens del väntas de svenskaandelarna av avnämarländernas import återgå llll normal nivå efler nedgångeni samband med produklionssloppel vid . Vidbedömningen av exportulsiklerna bör beaktas all den inhemska efterfråganförutses öka relativt långsamt vilket ökar såväl företagens exporlanslrängningarsom kapaciteten för leveranser lill utlandet. Importenväntas öka med . Denna ovanligt låga siffra förklaras i första hand avnedgången i lagerinvesteringarna, vilka lill stor del beslår av import, och avalt den relativt dämpade produktionsökningen medför all importen av insatsvarorslagnerar. Även för konsumtionsvaror blir importökningen låg på grund av enberäknad fortsatt nedgång i personbilsimporten. Däremot medför den väl hävdadeefterfrågan på maskininvesteringar forlsall kraftig ökning för importen avinvesteringsvaror. Importprisemaväntas, lill följd av bl. a. ökade priser på olja, sliga Eftersom exportpriserna prognoseras öka med försämrassåledes bytesförhållandet något. Sjöfartsnettotberäknas växa tUl ca 2 200 milj. kr. Förbättringen sammanhänger med att mångafraktkontrakt ingångna får full genomslagskrafl först . Turistutgifternasteg osedvanligt kraftigt och turistnellot försämrades med ca 500milj. Delvis lorde delta bero på ökade överföringar från utländskaarbetare i , vUka i statistiken oegenlligt registreras som lurislvaluta.Detla bestyrks av all neltoinvandringen steg kraftigt under sista kvartalet1969 och . har anlagils en ökning av turislnetlol som närmareanknyter till den långsiktiga trenden. Transfereringarnas uppgång avspeglardet ökade u-landsbislåndel och ökade räntekostnader i samband med störreupplåning utomlands. Totalt förbättrasbytesbalansen kraftigt innevarande år från ell underskott på ca 1 640 milj.kr. till ett underskott på ca 275 milj. kr. Förbättringen ligger helt påhandelsbalansen, för vilken beräknats elt kraftigt omslag i positiv riktning.Som tidigare anförts sammanhänger denna utveckling med omsvängningen ilagerinvesteringama och kan därför inle uppfattas som en mera varaktigförbättring av utrikeshandeln. led i den statliga planeringsverksamheten utarbetas årUgen enlångtidsbudget. Den baseras på uppgifter från myndigheterna och utformasslutligt i efler samråd med fackdeparlemenlen. Ärelslångtidsbudget (bilaga 2) utgår från /72 och omfattarbudgelutvecklingen under de därpå följande fyra budgetåren. Syftetmed långtidsbudgeten är att ange konsekvenserna för den statligabudgelutvecklingen av de beslut slatsmaklerna redan fattat och de åtaganden somgjorts. Den är på så sätt en viktig del av beslutsunderlaget förbudgetplaneringen. UtgifIsberäkningarna avser de resurser som krävs för allgenomföra redan fattade beslut. Härav följer atl långtidsbudgeten inle ärnågon plan för budgetpolitiken och inle heller någon prognos förbudgelutvecklingen. Medde utgångspunkter som valls för långtidsbudgetens ulgiftsberäk-nlngar är delnaturligt all dessa inle är direkt jämförbara med utgiflsutvecklingen undertidigare budgetår. Statsutgifternas förändringar under den förflutnajämförelseperioden återspeglar en betydande reformverksamhet med ökadeutgifter som följd, medan långtidsbudgetens kalkyler endasl anger effekterna avde beslut som redan faltals av statsmakterna. Den ulglflsulveckling somfaktiskt kommer till slånd avviker 2t 1971.1 saml. Statsutgiftema /73 enligt långtidsbudgeten (Milj. kr.,avrundade belopp) Anslag 1971/72 Förändring till 1972/73 UtbUdning och forskning Folkpensioner ra. m. Skattebidrag lill kommuner Utvecklingsbistånd m. m. Summa (fasta priser) 9 350 9 350 4- 630 + 260 -1- 400 -f 4,4 -f 5,3 -1-33,4 -t- 24,9 + 1.9 löne-och prishöjningar -t-2 720 Summa(löpande priser) 52150 -|-4 960 -|- 9,5 därförnormall från långtidsbudgeternas beräkningar, såväl inom olika delområden somtotalt sett. Särskilt i perioden understigerlångtidsbudgeternas utgiftsberäkningar regelmässigt den faktiska utvecklingen. Enliglkalkylerna i årets långtidsbudget skulle de totala statsutgifterna underperioden /721975/76 öka i löpande priser och med 3,2 %per år i fasta priser. Mol bakgrund av vad jag anfört är del naturligtalt dessa ökningslal är lägre än de som noterats för den senastefemårsperioden, då utgifterna steg i löpande priser och mednära i fasta priser. Likväl slår det klart, all del krävs enbetydande utgiftsökning enbart för atl infria redangjorda åtaganden från statsmakternas sida. Dennaslutsats gäller i särskilt hög grad för /73, det första årel iden perlod som långtidsbudgeten omfattar (tabell 6). I löpande priser beräknasutgifterna llll delta budgetår stiga med ca . Dellaär en starkare ökning än den som beräknas äga rum till budgetåren 1970/71 och1971/72 enligl vad jag har redovisat. Ulgiflsberäknlngarna för dessabudgetår är emellerlid inle helt jämförbara. Utgifterna för de två sistnämndabudgetåren är räknade lönenivå medan för /73 gjortselt schablonmässigt påslag för löneökningar lill de statsanställda. Detla påslaginnefattar alltså effekten av en antagen löneutveckling under två och ett halvtår. Den slutliga fördelningen av utgiftsökningarna mellan de nu aktuellabudgetåren kommer därför att bli annorlunda, något som dock inle förändrar denberäknade nivån för statsutgifterna /73. Ifasta priser och löner beräknas utgifterna stiga med drygt 2,2 miljarder kr.eller till /73. Ungefär 3/4 av denna upp- gångfaller på fyra utgiftsområden, där statsmakterna har gjorl kostnadskrävandeåtaganden, nämligen utbUdning och forskning, folkpensioner, skattebidrag tillkommuner och utvecklingsbistånd. Inom området utbildning och forskning stigerutgifterna för den högre utbUdningen och för studiebidrag m. m. särskiltsnabbi. Utgifterna för folkpensioner ökar kraftigt främst till följd av delsett ökat anlal pensionärer, dels pensionstillskott. Till kommunerna beräknasutbetalas kompensation för det inkomstbortfall som skattereformen medför.Anslagen till utvecklingshjälp ökar enligt av statsmakterna angivnariktlinjer. Totalsiffrornaför utgiftsutvecklingen lyder på elt betydande utgifts-tryck budgetåret1972/73. En analys i realekonomiska termer bekräftar denna bild. Statens ochden statsunderstödda verksamhetens direkta efterfrågan på varor och tjänsterför konsumtion och investering beräknas sålunda öka till dellabudgetår. bör ses mot bakgrund av långtidsutredningens beräkningar enhgtvilka utrymmet för den totala inhemska resursförbrukningen i samhäUsekonominskulle växa med . Redan för altinfria gjorda åtaganden för den statliga och statsunderstödda verksamhetenkrävs alltså en ökning av det reala resursutrymmel som är större än den somandra sektorer inom ekonomin kan komma i åtnjutande av. Förde senare åren i den period som långtidsbudgeten avser dämpas takten itiUväxten av statens och den statsunderstödda verksamhetens efterfrågan påresurser. Detta är naturligt med tanke på riktUnjerna för beräkningarna. Underhela perioden beräknas dock efterfrågan på arbetskraft öka i en takt som klartöverstiger tillväxttakten för det totala utbudet på arbetskraft. Delta iimebäratt den statiiga och statsunderstödda sektorn skulle la i anspråk en växandeandel av det totala tillskottet av arbetskraft. Viden bedömning av statsbudgetens finansiella utveckling måste även budgetensinkomstsida beaktas. Den kalkyl över statsinkomsternas utveckling somredovisas i långtidsbudgeten baseras på en antagen ökning av skatteunderlagetmed för och därefter . Med dessa antaganden skulleinkomstökningen bli . Till /73 stannar dockuppgången vid eller . Detla innebär enkraftig avsaktning i förhållande tUl ökningen under de närmast föregåendebudgetåren. Denna dämpning är givetvis lUl stor del beroende på den antagna avsaktningeni skatteunderlagets tillväxt, vilken påverkar inbetalningarna avpreliminärskall som utbetalningarna av slutavräkningsmedel lUlkommunerna ökar starkt. Vidare inverkar den senaste skaltereformen så altutbetalningarna av överskjutande skalt /73 ökar väsentligtsnabbare än fyllnadsinbetalningarna och inbetalningarna av kvarstående skall. Molen ökning av statsutgiftema i löpande priser lill bud- getåret1972/73 står alltså en uppgång i statsinkomsterna med en finansiellförsvagning av statsbudgeten som följd. En sådan försvagning kan enligtkalkylerna beräknas inträffa även om vissa tillkommande utgifter, vilka jagtidigare berört, fördelas på budgetåren 1970/711972/73. För de därpå följandebudgetåren ökar åter takten i statsinkomsternas tillväxt och totalbudgetenförstärks successivt.