prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Delunder 1969 höga överskottet på handelsbalansen bibehölls , trots allimportvolymen växte avsevärt snabbare än exporlvolymen (14 resp. 8,5 o/o).Genom elt kraftigt underskoll på tjänslebalansen sjönk dock överskottet påbytesbalansen avsevärt. Överskottet uppgick llll ca 2,5 miljarder altjämföra med 6,2 miljarder . Jämfört med 1969 har förändringarna påkapilalbalansen varit stora. Den från statligt håll underslödda reduktionen avden långfristiga kapitalexporten har åtföljts av ett kraftigt Inflöde av kortkapital. Det senare förklaras i första hand av det internationellt sett högaränteläge som rått under så gott som hela 1970. Även vissa valutaspekulallvainslag kan härvid ha varit av betydelse. Det kan nämnas att den registreradekortfristiga kapitalimporlen till uppgick till inemot 25miljarder . Nettoeffekten av bytes- och kapitalbalansens utveckling blev enökning av den västtyska valutareserven med ca 85 o/o. Denvästtyska ekonomin har kommit in i en ny konjunkturfas.Trycket på produktionsapparaten har börjat lätta medan del ansträngda lägel påarbetsmarknaden ännu inle visat mera påtagliga förändringar. Den slutiigaefterfrågan har förblivit stark även om den totala efterfrågan har lättatavsevärt , främst genom en påtaglig nedgång avlagerinvesteringarna och en minskad exporltUlväxl. Industriproduktionenstillväxt har maltals av 1971 som den tidigareextremt höga kapacitels-ulnytljandegraden har sjunkit. ekonomiska översikt som regeringen framlade förutsesbrullonatlonalprcduklen sliga med ca 8 o/o i värde och mellan 3 och4 o/o i volym. En sådan utveckling skulle innebära all den faktiska tillväxtenunderstiger den potentiella, vilket enligt regeringen kommer all leda lill enklar reduktion av överskoltseflerfrågan på arbetskraft. I den mån denekonomiska aktiviteten dämpas i sådan omfattning all risk för betydandearbetslöshet uppslår har regeringen deklarerat sin avsikt att utnyttja dels demedel som i konjunklurdämpande syfte "spärrats" i , delsde medel som influtit genom den speciella konjunklurskallen. Det totalaoffentliga reservkapital som på detta sätt slår lill regeringens förfogandeuppgår lill 5,4 miljarder . Betydelsefullt för denkommande utvecklingen är hur de privata investeringarna kan väntas utvecklasig. De investeringsenkäter som publicerats lyder på atl t. ex.industriinvesteringarna helt upphör alt växa 1971. Från regeringens sidaförutses också en klar uppbromsning av de privata investeringarnas tillväxt.Mol en faktisk uppgång 1970 om ca 10 o/o står en anlagen ökning 1971 på 2 å 3o/o. Någon anledning till pessimism för investeringsutveckUngen på litet längresikt anses inle föreligga, främst på grund av sänkningen av invesleringsskallenmed verkan fr. o. m. 1971 saml återinförandet av de degressiva avskrivningarnafrån . Den privata konsumtionen väntas stiga i snabb taktoch några stimulerande åtgärder Inom della område bedöms inte bli aktuella. Vadslutligen gäller konsumentpriserna räknar regeringen med alt dessas ökningskall kunna begränsas till ca 3 o/o 1971. Delav regeringen tillsatta ekonomiska expertrådet har på flera punkter en annanbedömning än regeringen. Enligl rådet kommer avspänningen ikonjunkturutvecklingen all fortsätta, vilket under den senare delen av 1971 kanleda till en synbar konjunkturavmattning. Rådet är vidare enigt om all manunder 1971 knappast kan uppfylla målen om prisstabilitet, fullsysselsättning, hög tillväxttakt och jämvikt i de utrikes betalningarna. Däremotanses 1971 kunna bli del år under vilket förutsättningarna för jämvikt 1972skapas. Rådetförutser en avsevärt snabbare lönestegring än regeringen . Denominella löneökningarna skattas llU 13 å 14 o/o all jämföra med av regeringenantagna ca 10 o/o. Som en effekt av della högre löneanlagande förutser rådet ensnabbare tillväxt av såväl den privata konsumtionen sombruttonationalprodukten. Bruttonationalproduktens ökning 1971 uppskattas tUl ca4,5 o/o. Även prisstegringstaklen beräknas bli snabbare än enligl regeringensprognos. Som en undre gräns för konsumentprisernas ökning har satts 3,5 o/o.Den ekonomiska utvecklingen under loppet av 1971 väntas komma atl kännetecknasav en snabbare expansion under början av årel än under dess senare del. Jämförtmed lägel vid tillkomsten av den preliminära nationalbud- 1 Revideradnationalbudget för 33 getenför 1971 pekar de tillgängliga konjunkturindikalorerna nu mera enhetligt mot enkonjunkturavmattning. Detla gäller i första hand orderingången,kapacilelsutnyttjandel och investeringarna. A andra sidan synes den privatakonsumtionslillväxten vara fortsatt stark. Även orderstockarna är alltjämtstora. Understödd av de avtalade höga löneökningarna kan den privatakonsumtionen väntas bli den kraftigaste drivkraften i ekonomin . Molovanslående bakgrund lorde starka skäl tala för atl endasl svagt nedrevideraden i den preliminära nationalbudgeten antagna ökningen avbrutlonationaiprodukten lill ca 3,5 0/0 1971. Delta skulle sålunda innebära enlägre tillväxt än den av expertrådet förutsatta och ligga i linje med denvästtyska regeringens mera optimistiska anlaganden. En ökning avbruttonationalprodukten om 3,5 0/0 synes dock förutsätta all regeringen ärvillig all lägga om finans- och kreditpoliliken i expansiv riktning ompåtagliga tecken till en recession skulle visa sig. Densvagare tillväxten av efterfrågan medför sannolikt all imporl-lillväxlenbromsas mer än exporltiUväxlen. Överskottet på handelsbalansen skulle därmed stiganågot. Genom elt ökat underskott på tjänslebalansen kan däremot bytesbalansenkomma atl försvagas. Denfranska ekonomin utvecklades både från stabiliserings- och lillväxlsynpunktgynnsamt . Sålunda uppnåddes i stort sett jämvikt ibytesbalansen efter devalveringen av den franska francen ochgenomförandel av del s. k. saneringsprogrammet . Denna utvecklingunderlättades av revalveringen av den västtyska marken saml denspecielll starka internationella högkonjunkturen.Resultatet blev en kraftig, exporlslyrd ekonomisk lillväxl för del.Ell konjunkturomslag inträffade i . Exportenavtog, men denna minskning i den samlade efterfrågan kompenserades i väsentligutsträckning av en kraftig uppgång i den privata konsumtionseflerfrågan,stimulerad av successiva lättnader framför allt i kreditpoliliken ochavbelalningshandeln. Trots avlagande produktionstillväxt under andra halvåretuppgick bruttonationalproduktens lillväxl i volym till drygt 5,5 0/0 under1970. Exportenväxte med 17 0/0 i volym (19 0/0 i värde) och importen, trotsutpräglat låg takt i början av årel, med 6 0/0 i volym (ca 10 0/0 i värde). Dennautveckling inom utrikeshandeln medförde etl överskott i handelsbalansen, vilketdock uppvägdes av ett ungefär lika storl underskott på tjänslebalansen.Betalningsbalansen visade dock etl betydande överskoll på grund av avsevärdlångfristig nettokapitalimport under årel. Det kraftiga omslaget i den privatakonsumtionsefterfrågans tUlväxt belyses av all denna uppgick lill blygsamma 1,50/0 räk- nal mol 6 och ca 10 o/o under Iredjerespektive fjärde kvartalet. I genomsnitt för hela uppgickkonsumlionslUlväx-ten lill 4 o/o. För de privata investeringarnas del uppgicktillväxten tiU 10 o/q ivolym. Bostadsbyggandet, vars tillväxt avtog något , ökademed ca 8 o/o. Beroende på en fortsatt minskning i de offentliga förelagensfasta investeringar stannade dock ökningen av de totala fasta investeringarnavid drygt 7 o/o 1970. Den avlagande ekonomiska tillväxten medförde en dämpad sysselsättningsutvecklingunder . Trots del minskade trycket på arbetsmarknaden under andra halvåretfortsatte emellertid lönerna atl stiga med en genomsnittlig timlönehöjning påca 10 o/o som resultat . Konsumentprisernas ökning kan skallas liU5,5 o/o 1970. Enligt officiella franska bedömningar av den ekonomiskautvecklingen fömtsatts de ekonomisk-politiska lättnader somvidlagils och bl. a. enytterUgare diskontosänkning få full effekt under första halvåret1971. Vidare bedöms en fortsatt expansiv politik komma all stimulerakonjunkturen. Det är sålunda främst den inhemska efterfrågan för konsumtionoch investeringar som väntas ge en expansiv effekt. Vad gäller bostadsbyggandetväntas den minskning av igångsättningen som inträffade under de tre förstakvartalen i förhållande till , medföra en fortsattavmattning i bostadsinvesteringarna . Denna tendensförutses dock komma att motverkas av de kreditiällnader som vidtagUs. Exportenväntas öka i värde med 1012 o/o och importen med ca 12 o/o. Delta skulle innebäraen något försvagad handelsbalans jämfört med . Brultonallonalproduklenbedöms kunna öka med ca 6 o/o i volym. Trots en i förhållande lill 1970 någotavmattad konjunktur inom och utom landet bedöms prisstegringen under 1971sannolikt inle komma all understiga 4 1/2 o/o. Dessa prognoser synes ligga väl i linje med den bedömningsom gjordes I den preliminära nationalbudgeten . Mol bakgrund avrådande avmallningslendenser i kan dock den totala produktionenslillväxl ha överskattats något. Vad gäller utrikeshandelns utveckling råderfortfarande en betydande osäkerhet. Skäl synes tala för atl den officiellafranska bedömning som gjordes redan under hös-len 1970 är ganska realistisk.Dock synes importprognosen vid en väl hävdad inhemsk efterfrågan möjligen varatilltagen med ell par procentenheter i underkant. Den ekonomiska återhämtningen försvårades av enfort satt oro på arbetsmarknaden. Kraftiga löneökningar åtföljdes av koslnadsstegringarsom efter itaUenska mått var betydande. 1 Revideradnationalbudget för 35 tionenstUlväxt motsvarade inte vad som hade förväntats efter den tiU- bakagång sominträffade lUl följd av slrejkvågen 1969. Förutom de återkommande strejkernaanses en genomförd arbetstidsförkortning och en hög frånvarofrekvens ha varitbidragande orsaker härtiU. produktionen steg med 5,5 o/o 1970. Denekonomiska politiken var inriktad på atl stoppa den besvärandekapitalulförseln saml alt dämpa det till följd av ulbudsbe-gränsningarna starkainhemska efterfrågetrycket. över har kreditpoliliken varitrestriktiv, medan däremot den offentliga sektorns inflytande sedvanligt verkati expansiv riktning. Behovet av alt förbättra det inhemska invesleringsklimalelmedförde en viss omläggning av politiken. Parallellt med investeringsfrämjandefinans- och kredilpolitiska ålgärder genomfördes höjningar av en rac' indirektaskatter. Efterfråganstillväxt har i första hand burils upp av lagemppbyggna den och den privatakonsumtionen. Ökningen av de realt disponibla inkomsterna kan skattas tUl ca 10o/o och den privata konsumtionens tillväxt tUl knappt 8 o/o. De pris- ochkostnadsökningar som de omfattande löneökningarna resulterat i torde inte meraavsevärt ha försvagat landets konkurrenskraft. Konsumentprisema steg 1970 med ca5,5 o/o och partipriserna med 5,0 o/o. Det är visserligen de högsla siffrornasedan 1964 men inte mer än genomsnittet för . Delvissom en följd av produktionsbortfallet var orderstockarna betydande i början av1970. Tillsammans med en större optimism inom näringslivet saml de ovan nämndainvesleringsfrämjande åtgärderna fick delta en gynnsam effekt påinvesteringarna. Speciellt snabbt eller med över 10 o/o växtemaskininvesleringarna. Bl.a. lill följd av leveranssvårigheter steg exportvärdet 1970 något långsammareän 1969 eller med 12,5 o/o mol 15 o/o. Importen fortsatte däremot atl stigakraftigt, vilket till stor del förklaras av den betydande lageruppbyggnaden ochde uppskjutna investeringsplanerna. Totalt steg importen med ca 20 o/q i värde. De framgångsrika försökenatl stoppa kapitalutflödel ledde 1970 tiU att kapilalbalansen för första gångenpå länge visade överskott. Handelsbalansens underskoll blev dock ovanligt stortsamtidigt som det positiva nettot på tjänslebalansen reducerades. Nettoeffektenav utvecklingen på kapital- och bytesbalans blev ett överskott ibetalningsbalansen om ca 220 mUjarder lire att jämföra med ett underskott 1969om 870 miljarder. Underde första månaderna 1971 har lättnaderna i kreditpolitiken fortsatt. a.sänktes diskontot från 5,5 "/o till 5 o/o. I det följande antasatt uppmjukningen av kreditpoliliken fortsätter, vilket i kombination medfinanspolitikens nuvarande uppläggning bör leda till en positivinvesleringsutveckling. Regeringens reformplaner tyder på all de offentligaulgiflerna ökar snabbare 1971 än . privatakonsumtionseflerfrågan kan väntas visa en betydande tillväxt, inte minst medtanke på att löneökningarna 1970 medförde cn temporär höjning av sparkvoten.Bruttonationalprodukten kan under dessa förutsättningar beräknas stiga medmellan 5 och 6 o/o 1971. En viktig fömtsättning för att en sådanproduktionsökning skall kunna Infrias är all inga allvarliga störningarinträffar på arbetsmarknaden. En snabb och väl avvägd återhämtning är även eltkrav för att kunna infria de stora stmkturella reformer på bl. a.regionalpolitikens område som regeringen aviserat. Exportenvisade mol slutet av 1970 tecken liU atl tillta. Under förulsällning attnormala produktionsförhållanden kommer all föreligga kan exporten beräknas växanågot snabbare än 1970. Importen låg på en onormalt hög nivå 1970 och en vissuppbromsning av tillväxttakten torde vara all förutse . Importens ökningväntas trots detla bli snabbare än exportens, varför handelsbalansensunderskott troligen stiger något. Denkraftiga åtstramningen av den ekonomiska politiken, vilken inleddes ochfortsatte , synes ha fått mera märkbara effekter på den inhemskaaktiviteten först . Framför allt blev dämpningen iden privata konsumlionslillväxlen mindre än väntad,medan däremot investeringsupp-gången avtog tidigare. Konsumlionsökningen beräknasför hela 1970 ha uppgått till 5 o/o i volym, atl jämföra med en beräknad realdisponibel inkomstökning på endasl 2 o/o. Investeringarna uppskattas ha stigitmed 4 o/o. Produktionen utvecklades svagt men till följd av densnabba tillväxten under loppet av 1969 (7,5 o/o) översteg emellertid 1970 årsproduktionsnivå med ungefär 4,5 o/o. En väsentlig orsak till denavtagande tillväxten 1970 var en ökad brist på arbetskraft. Då man närmade sigfullt kapacitetsutnyttjande synes möjligheterna att realisera enfortsatt snabb produklionsstegring ha varit begränsade. Deninhemska aktiviteten gav utslag i en kraftig försämring avden yttre balansen. Underskottet i bytesbalansen uppgick lillnärmare , en försämring med 1,1 miljarder danskakronor jämfört med . Underskottet blevväsentligt mindre men förbättringen var relativt obetydlig. För hela1970 uppgick bytesbalansens underskott tUl mol3,1 miljarder . En viss dämpning i exportlillväxten synes ha ägt rum underfjärde kvartalet 1970. Exporluppgången 1970 stannade vid 11,2 o/o i värde medanimporten steg med 15,4 o/o. Underskottet i bytesbalansen finansierades lill ca2/3 med kortfristiga krediter. 1 Reviderad nationalbudget för 37 genom att man hållit en högre räntenivå i förhållande lillullandel efler diskontohöjningen från 7 till 9 o/o och genom en iövrigl stram kreditpolilik. Den totalalönesumman beräknas ha stigit med ca 13 å 14 o/o. Sysselsättningenhar bidragit lUl en ringa del därav. Konsumentpriserna ökade med ca 7 o/omeUan 1969 och 1970. Drygt en tredjedel av prisuppgången orsakades av direktaprisslegringsimpulser från utlandet. Denekonomiska politiken kan också 1971 väntas vara stram i syfte alt återställainre och yttre jämvikt i ekonomin. I fråga om den inre stabiliteten synes man iförsta hand förlita sig på en avtalsuppgörelse med moderata lönehöjningar. Vidmitten av mars antogs etl förlikningsförslag till avtalsuppgörelse innebärandeen total löneökning för arbetare om 6 å 7 o/o, fördelade . Dåprisindexeringen av lönerna upprätthålls i de nya avtalen torde detla,tillsammans med en viss löneglidning, dock medföra snabbare lönestegring än vadavtalen i och för sig ger. Prissloppet som skuUe ha utlöpt ,förlängdes men avlöstes av en ny prislag. Enligl denna skall prisökningartill följd av ökade omkostnader kunna tillåtas men däremot skall det normallinle vara möjligt atl basera prisökningar på icke-av-talsmässiga lönehöjningar.Lagen kommer sannolikt alt gälla . Diskontosänkningama ochapril får också ses som en del av slabiliseringspaketet även om en anpassningav räntan till den internationella räntenivån också legal bakom sänkningen. Kan manhålla pris- och kostnadsökningarna ungefär inom den ram förlikningsförslagetindikerar torde exportföretagens konkurrensförmåga väsentiigt komma altförslärkas. Delta skulle också stimulera lill ökade industriinvesteringar,varigenom en nödvändig utbyggnad av exportka-pacilelen kommer lill slånd.Efterfrågan från exportmarknaden visade tecken till att ha dämpats mot slutetav och orderingången till de hemmamarknadsorienterade förelagen gicktiUbaka. förutses exportlillväxlen kunna uppgå lill ca 8 o/o i värde.Till della bidrar en förväntad svag inhemsk efterfrågetillväxt. En dämpning iden privata konsumtionsökningen verkar trolig både med hänsyn till altinkomstökningen förefaller bli svag och all skattetrycket höjs. För denoffentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster räknas med en någotsvagare stegringstakt 1971. Investeringarna inom industrin förefaller ha ökatsvagt de tre första kvartalen 1970. Huruvida investeringarna ånyo kanstimuleras sammanhänger bl. a. med hur kostnaderna och exportefler-fråganutvecklas. Mot bakgrund av den förväntade långsamma stegringen av deninhemska efterfrågan beräknas tillväxten av importen stanna vid 4 o/o i värde1971. En viss förstärkning av den yttre balansen kan därför förutses för 1971.Det mest sannolika bidraget härtill lorde komma från enrelativt begränsad inhemsk efterfrågan. Osäkerheten kan i första hand knytaslill den efterfrågestimulans man vill uppnå ökningen avinvesteringarna och industrins exportframgångar. På kort sikt är utrymmet förproduktionsökningar begränsat som följd av fortsatt brist på arbetskraft.Produktionsuppgången väntas stanna vid ca 2 o/o 1971. Storleken avförstärkningen i bytesbalansen beror alltså på hur man lyckas utnyttja denrelativt marginal av inhemsk efler-frågedämpning och svagkapacilelslillväxl som här ges. Mol denna bakgrund framträder betydelsen avetl i relation llll ullandel förbättrat kostnadsläge, speciellt vid en svaginternationell konjunkturutveckling. Denekonomiska tillväxten i var fortsalt snabb även omökningstakten planades ul under loppet av årel. Avsevärda reaUöneökningar kundekombineras med en internationellt sett låg prisstegringstakt. Den totalaproduktionen växte med knappt 7 o/o och den privata konsumtionen med 6"/o- Den höga inhemska efterfrågan medförde i kombination med enbetydande emigration att arbetslösheten även inom de sysselsätlningssvagaregionerna reducerades avsevärt. De successivt uppnåddastabiliseringsöverenskommelserna har utgjort en viktig förutsättning för dendämpade pris- och kostnadsutvecklingen. Liksom i övriga nordiska länderåtföljdes högkonjunkturen av vissa balansrubbningar inom samhällsekonomin.Sålunda försvagades t. ex. den yttre balansen . Slabiliseringsavtalenskonstruktion har emellertid inneburit vissa svårigheter för den ekonomiskapolitikens uppläggning. Finanspolitiska ålgärder har endasl kunnat utnyttjas iringa utsträckning. Fördelningspoliliskl har överenskommelserna inneburit enviss låsning vad avser avvägningen mellan hushåUs- och företagssektor. Dessaproblem tenderar all successivt tillta i betydelse. Trotsen stram kreditpolitik var de privata investeringarna en av de mest expansivaefterfrågekomponenterna . Ökningstakten var av ungefär samma storleksom 1969, eller ca 15 o/o. Finansiellt utrymme för den kraftiga tillväxtenhar, förutom genom en omfattande kortfristig kapitalimport, kunnat uppnås genomen ökad självfinansieringsgrad inom industrin. Den offentUga sektornsexpansion begränsades avsevärt , vUkel i första hand påverkade deoffentliga investeringarna. Dessa sjönk med ca 10 o/o. Detmol slutet av 1970 kraftigt stigande underskottet på handelsbalansen var iförsta hand all hänföra till en plötslig och snabb ansvällning av importen.Varuimporten ökade 1970 med över 30 o/o i värde och 20 o/o i volym. Bidragandehärtill var bl. a. en betydande lagerökning. Importulvecklingen medförde en radmotåtgärder av kredilpoUlisk natur av 1970. 1 Revideradnationalbudget för 39 Den successiva förbättringen av Finlandsrelativa kostnadsläge lorde vara en förklaring till den snabba ökningen avvaruexporten. Exportvärdet steg med omkring 16 0/0. Den jämfört medexporten påtagligt snabbare imporlupp-gången medförde emellerlid elt underskottpå handelsbalansen om 1 465 miljoner finska mark att jämföra med 232miljoner 1969. Trots ell positivt netto på tjänslebalansen uppvisadebytesbalansen ett underskott 1970 på knappt 1 miljard finska mark. Bedömningen avkonjunklurutsiklerna försvåras i hög grad av osäkerheten om den ekonomiskapolitikens närmare uppläggning. Som framgår av den preliminära nationalbudgetenför 1971 slöts etl nytt slabiliseringsavlal . a. relativt kraftiga löneökningar saml en viss lättnad av den rådandeprisregleringen. Överenskommelsen förkastades dock av metall- ochbyggnadsarbelar-förbundel, vilket ledde lUl omfattandestrejker inom dessa sektorer av arbetsmarknaden. Någraofficiella finska prognoser, vilka tagit hänsyn lill den senaste tidensutveckling på arbetsmarknaden, föreligger inle . Myckel talardock för en, jämfört med , minskad produktionstillväxt även omingen väsentlig försvagning av konjunkturen ännu är i sikte. Exportulsikternaförefaller tillfredsställande och någon mera markant nedgång av investeringarnaär knappast all vänla . De hittiUs avtalade löneökningarnakan förutses hålla den privata konsumtionen på en fortsall hög nivå. Med tankepå den yttre balansen kan denna konsumlionsökning möjligen länkas få besvärandekonsekvenser med avseende på importen. Under föratsättning attexterna balanshänsyn inte framtvingar drastiska skärpningar av den ekonomiskapolitiken kan den totala produktionen antas stiga med 34 0/0. Den ekonomiskautvecklingen under loppet av 1971 torde kännetecknas av en snabbare expansionunder början av årel än under dess senare del. I den mån strejkerna inommetall- och byggnadssektorn inte leder lUl löneökningar som markant överstigerandra sektorers kan de nominella löneökningarna skallas lill 10 0/0. Mjukasvidare prisregleringen upp i avtalad omfallning räknar man från finsk sida meden ökning av konsumentpriserna med drygt 6 0/0. Trots all imporlöknlngen 1971sannolikt blir betydligt lägre än 1970, lorde den dock bli några procentenhetersnabbare än exportökningen. Detta skulle innebära etl jämfört med någotökat underskott i handelsbalansen. Dennorska ekonomin 1970 karakteriserades av en hög inhemsk efterfrågetillväxt ochen snabb pris- och koslnadsslegring. Till den inhemska efterfrågans ökningbidrog främst investeringsuppgången saml en ovan- De internationella prisstegringsimpulserna, framförallt inom sjöfarten, kom all förbättra bylesförhåUandet med utiandet med intemindre än 4 o/o. Överhettningen i ekonomin blev starkast på arbetsmarknaden meden snabb löneglidning som följd. Sysselsättningen ökade med 1,9 o/o 1970 ocharbetslösheten var den lägsta som någon gångregistrerats. Till följd av en svag produktivitetstillväxt stannade den totalaproduktionsökningen 1970 vid 3,50/0. med nedgång i fartygsinvesteringarna steg dessa med över 70 0/0 1970. Iövrigl var invesleringstillväxten koncentrerad lill industrin (22 o/g) samtbyggnads- och anläggningsverksamheten (15 0/0). Den sammanlagdainvesleringsuppgången blev 15 0/0. Den privata konsumtionen ökade däremot medendasl 2,5 0/0 och denna låga tUlväxt sammanhänger med den höga konsumtion 1969som blev följden av mervärdeskattens införande /1970. Exporttlllväxlenstagnerade och en viss nedgång för den säsongkorrigerade exportenkunde noteras mol slutet av året. For helåret steg exporten exklusive fartygmed drygt 14 0/0 i värde. Volymuppgången stannade vid ca 6,5 0/0, vilket varnågot lägre än 1969, då ökningen var 9,3 0/0.