prop · FU03139 · 1971-12-31 00:00:00 — Uppdragsverksamheteninom moderbolaget har inte minst under det senaste verksamhetsåret fått enbetydande omfattning. Arbete har utförts bl. a. åt bUskatteutredningen i syfteatt utveckla teknisk utrustning för ett kilometerbeskattningssystem.Bilregisterutredningen har anlitat utvecklingsbolaget förutredning och utvärdering av nytt system med registreringsskyltar och årligakontrollmärken. Uppdrag har också utförts åt andra huvudmän, däribland ägaren.Statsföretag. Moderbolagethade 54 anställda. var 128 personer anställdai dotterbolagen. Detekonomiska resultatet av utvecklingsbolagets verksamhet har varit negativtunder 1968/69 (17,5 månader) och 1970, Förlustenföre extraordinära intäkter och kostnader var för koncernen det första verksamhetsåretca 1,6 milj, kr, och det andra verksamhetsåret 7,8 milj, kr. För innevarandeverksamhetsår beräknas förlusten bli ca 4,5 milj, kr. Enligt en av företagetpreliminärt beräknad prognos kommer verksamheten att första gången geöverskott , Investeringarna har till stor del kunnat finansierasmed de medel som ställdes till bolagets förfogande vid bildandet. Underinnevarande år är kapitalbehovet ca 30 milj, kr, för finansiering avinvesteringar och likviditetsmässigt driftsunderskott. Det sammanlagdakapitalbehovet har preliminärt beräknats tillstorleksordningen 2545 milj, kr. Enutförlig redovisning av erfarenheterna från utvecklingsbolagets första treverksamhetsår och huvuddragen i den väntade utvecklingen för bolaget under denärmast kommande åren torde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga. IStatsföretags verksamhetsberättelse för påpekas att utvecklingsbolagetför redovisar betydande förluster beroende på underskott hos egnadotterbolag samt kostnader för nya projekt. Stränga krav på snabb lönsamhetkommer enligt verksamhetsberättelsen att vara vägledande förutvecklingsbolagets fortsatta verksamhet. Iskrivelse framhåller Statsföretag, att de ekonomiskaresurser som kan ställas till utvecklingsbolagetsförfogande är så begränsade att de inte medger ett uppfyllande av gällandemålsättning för utvecklingsbolaget. Statsföretag anser därför, omutvecklingsbolagets målsättning och verksamhetsinriktning ocksåfortsättningsvis skall gälla, att frågan om vem som skall utöva statensägarfunktion bör omprövas och hemställer att företaget befrias från det direktaägaransvaret. Fråganom det omedelbara ägaransvaret för utvecklingsbolaget bör bedömas i ljuset avbolagets hittillsvarande verksamhet och dess avsedda framtida näringspolitiskaroll. Bolagetsval av projekt och verksamhetsfält i övrigt får anses ligga väl i Unje medintentionerna i den grundläggande, av godkända propositionen. Jagvill i detta sammanhang särskilt erinra om att föredragande statsrådet ansågsamspelet mellan lagstiftning och teknisk utveckling vara en aspekt som utvecklingsbolagetborde beakta vid inriktningen av sitt arbete. Bolaget har i flera fallengagerat sig i projekt och uppdrag där tekniska möjligheter kopplats sammanmed samhällets behov. Hit hör exempelvis arbetet med vissa miljömätnings-instrument,kilometerbeskattningssystemet samt framtagandet av en ny typ avbilregistreringsskyltar. Detstora intresse för samarbete med ett stadigt utveckUngsbolag som manifesteratsi mängden produkt- och idéuppslag från enskilda personer och företag, ärglädjande. Det är en bekräftelse på riktigheten i vissa av de bedömningar somlåg bakom utvecklingsbolagets tillkomst. Det synes vara angeläget attutvecklingsbolaget befäster sin ställning som ett vitalt organ för utvecklingoch exploatering av innovationer speciellt inom mindre och medelstora företagsamt av enskilda uppfinnare och forskare. Samarbete med kooperativa, kommunalaoch privata intressenter bör också fortsättningsvis vara lika naturligt somsamarbete med statliga företag, myndigheter, verk och andra organ. Med hänsyn till utvecklingsbolagets givna förutsättningar och ar- betsuppgiftcrsamt till verksamhetens inriktning kan enligt min mening det ekonomiskaresultatet i stort inte anses otillfredsställande. Lönsamhet torde inte kunnapåräknas förrän i genomsnitt tidigast efter det att utvecklingsarbetetpå ett projekt påbörjats. Det måste således understrykas att vad som redovisassom förlust till övervägande delen är kostnader vilka lagts ned iutvecklingsarbete i moderbolaget och dotterbolag och närstående företag. Inteheller de prognostiserade resultaten för de närmaste två verksamhetsårenföranleder i detta läge någon omprövning av bolagets principiellaverksamhetsinriktning, såsom den angavs i prop. 1968: 68. Utvecklingsbolagetshittillsvarande verksamhet med en invägning av dess framtida planer får såledesi stort sägas väl svara mot de mål och riktiinjer i övrigt vilka angavs ipropositionen. Ett statligt utvecklingsbolag kommer även framgent att vara ettviktigt medel i näringspolitiken. En principiell omorientering avutvecklingsbolagets arbetsuppgifter eller väsentlig reduktion av de ekonomiskaoch personella resurserna skulle inte stå i samklang med dess näringspolitiskauppgift. 1 huvudsak bör alltså företaget tills vidare drivas enligt gällanderiktlinjer och tillföras finansiella resurser i sådan omfattning att redan Inlettarbete kan fortgå. En mer definitiv bedömning av verksamhetens ekonomiska förutsättningarpå sikt torde kunna göras tidigast om 3 . Iskrivelsen från Statsföretag framhålls emellertid att de ekonomiska resurser,vilka kan ställas till utvecklingsbolagets förfogandeär så begränsade att de inte medger ett uppfyllande av gällande målsättning förutvecklingsbolaget. Jag delar Statsföretagsuppfattning att det omedelbara ägaransvaret för utvecklingsbolaget i detta lägebör överföras till annan huvudman. Det är då mot bakgrund av framför alltbehovet av medel för bolagets verksamhet naturligt att ansvaret för utvecklingsbolaget ligger hos Kungl. Detta understryks av bolagets utvecklingskaraktär som iväsentlig grad jämställer utvecklingsbolaget med AB Atomenergi och styrelsen förteknisk utveckling, vilka båda är organ som är direkt underställda Kungl. Maj:t.Utvecklingsbolagets aktier bör sålunda föras över tillfonden för statens aktier. Statsföretaghar i sin skrivelse pekat på att det även i ett läge där utvecklingsbolagetövergår till annan ägare torde finnas behov av att på uppdragsbasis kunnautnyttja utvecklingsbolagets resurser. Utvecklingsbolaget skulle t. ex. kunnamedverka vid teknisk-ekonomisk utvärdering av vissa projekt, i administreringav utvecklingsprojekt och i övrigt biträda Statsföretag på sådana områden därutvecklingsbolagets speciella inriktning och erfarenhet kan anses vara vällämpad och av värde. Jag finner det naturligt att utvecklingsbolaget ochStatsföretag ävenframgent drar nytta av varandras tjänster och möjligheter. I synnerhet börföretagen undvika dubblering av resurser vilka kan samutnyttjas. Det ankommerpå parterna att finna de bästa formerna för sådant samarbete. Somjag framhållit bör de riktiinjer för utvecklingsbolagets målsättning,verksamhet och organisation vilka angavs i prop. 1968: 68 i sina huvuddragfortfarande. Med hänsyn till vunna erfarenheter av verksamhetenkan dock vissa förtydliganden och preciseringar nu göras. Allmännariktlinjer för utvecklingsbolagets projektval angavs i prop. 1968: 68. De borgälla även i fortsättningen. kan givetvis inte ett så vittomfattandearbetsfält sägas utgöra en operationell målsättning för verksamheten. Detankommer på styrelsen att inom den vida ramen fortlöpande göra nödvändigaprioriteringar och omdisponeringar av verksamheten. Jag viU betona en aspekt idetta sammanhang. Ett lönsamhetssyftande företag, statUgt eUer privat, måste iett eller annat avseende besitta en "exklusiv" kapacitet ellerinriktning för att hävda sig och expandera. För ett utvecklingsbolag tordehärvid kännedom om marknadens långsiktiga utveckling i allmänhet och behovetsförändring i synnerhet vara av särskild betydelse. Enligt min mening börutvecklingsbolagets "exklusivitet" i inte oväsentlig grad grundas pågod kännedom om behovets karaktär och utveckling inom den samhälleliga sektorni allmänhet, Ä ena sidan bör utvecklingsbolaget medverka till attstatsmakternas, statiiga myndigheters och statliga företags behov på olikasamhälleliga områden kopplas samman med de tekniska möjligheter och begränsningarsom finns. Ä andra sidan bör utvecklingsbolaget med sin kännedom om moderntekniks potential aktivt söka medverka till att efterfrågan på teknisktutvecklingsbar, och från samhällets synpunkt önskvärd, utrustning tillskapas.Det samspel meUan teknisk utveckling och samhällsbehov i vid mening som i denhittillsvarande verksamheten tagit sig uttryck exempelvis i arbetet inommiljövårdsteknikområdet och med en ny typ av bUregistreringsskylt bör såledesutgöra en väsentiig riktpunkt för utvecklingsbolagets kommande verksamhet. 1968: 68 framhölls att bolaget bl. a. skulle komma att bli ett komplementtill styrelsen för teknisk utveckling. Statens engagemang på forskningsområdetskulle fullgöras genom en starkare satsning på teknik och produktutveckling. Enintim och systematisk samverkan och kontakt mellan de båda organen är, inomramen för gällande riktlinjer, inte bara naturlig utan nödvändig. Utvecklingsbolagetsdeltagande i innovationsverksamhet bör kunna ske på i princip två olika sätt.Det första innebär att bolaget för en beställares räkning utför ett uppdrag mofersättning på kommersiella grunder,det andra att bolaget initierar och genomför projekt med eget kapital. Av detotala personeUa resurserna i moderbolaget engageras f. n. 1520 "/o inomuppdragssektorn. Det antas att denna andel kommer att stiga. Jaganser att viss uppdragsverksamhet utgör ett värdefullt komplement till arbetetinom den egna sektorn. Det ger bl, a, en möjlighet att tidsmässigt bättreutnyttja de anställda i företaget. Likaså kan ett uppdrag komma att medföra attutvecklingsbolaget i ett senare skede självt eller i samarbete med andraintressenter utvecklar och marknads-introducerar ett projekt som har sambandmed det urspmngliga uppdraget. Utvecklingsbolagets primära uppgift bör dockockså i fortsättningen vara att initiera och genomföra utvecklingsprojekt medeget kapital. Uppdragav den karaktär som tidigare exemplifierats bör emellertid inte bara kunnautföras utan också aktivt sökas under förutsättning att full täckning fördirekta och indirekta kostnader kan erhållas samt att uppdraget innehåller etticke obetydligt moment av teknisk eller administrativ utveckling. Det ankommerpå utvecklingsbolagets styrelse att avgöra i vilken utsträckninguppdragsverksamhet skall bedrivas. Detframhölls i prop, 1968: 68 som angeläget att utvecklingsbolagets tillverknings-och försäljningsverksamhet inte utvecklades därhän att bolaget kom att förlorasin ursprungUga karaktär. Utvecklingsbolagets strävan borde vara att avskiljatillverknings- och försäljningsverksamheten. Hur som skulle krävasinnan så kunde ske, ansågs kunna variera från fall tiU fall beroende på hursnabbt projektet "mognade ut". Jagvill understryka att den grundläggande målsättningen att bibehålla företagetsutvecklingskaraktär givetvis inte får tolkas så att bolaget skulle varaförhindrat att välja det ekonomiskt mest gynnsamma försäljningstiUfället. Detankommer således på utvecklingsbolagets styrelse att ange tidpunkt och villkorför avyttrandet. Utgångspunkt vid värderingen av försäljningsobjektet bör iprincip vara en bedömning av dess avkastningsförmåga. Försäljningsprisetsslutgiltiga fastställande och formen för ersättning bör i övrigt på sedvanligtsätt lämnas till förhandlingsparterna att avgöra. Köpare av projektet ellerföretaget bör kunna vara sådan statlig, , kooperativ, enskild eller annanintressent som uppfyller de villkor utvecklingsbolaget ställer i det specifikafallet. Utvecklingsbolagetskall enligt prop, 1968:68 arbeta utifrån ett principiellt krav på lönsamhet pålång sikt. Avkastning på det egna kapitalet kan påräknas först sedan uppbyggnadsskedetavslutats. Det antogs också vara nödvändigt att bolagets ägare senare skulletillskjuta ytterligare medel genom aktieteckning för att vid växande omfattning avverksamheten kunna bevara önskad solvens hos företaget. 1 bilaga 2 till dettaprotokoll redogörs för utvecklingsbolagets resultatutveckling, kapitalbehov ochfinansieringskällor. UtveckUngsbolagetbör även framgent arbeta utifrån kravet på lönsamhet. Resultatet efternödvändiga avskrivningar och andra avsättningar bör således varapositivt. Det bör understrykas att varje utvecklingsbolag, ettstatligt likaväl som ett privat, som befinner sig i början av sin verksamhet,som uteslutande engagerat sig i nya projekt och som arbetar inom en begränsadekonomisk ram, utsätter sig för en betydande ekonomisk risk. Utvecklingsbolagetbör ges möjlighet att arbeta vidare med de projekt och andra verksamheter somföretaget engagerat sig i. Som jag framhållit, torde det tidigast om 34 årvara möjligt att bedöma verksamhetens ekonomiska förutsättningar ochta ställning till frågan om en principiell omprövning av företagets mål ochverksamhet. Jag bar i denna bedömning fäst stor vikt vid att lönsamhet på ettprojekt, som utvecklingsbolaget hävdade, i genomsnitt kan förväntasförst utvecklings- och exploateringsarbete. Likaså har det varitbetydelsefullt för min inställning att företagets verkställande ledningbedömer att lönsamhet för koncernen bör kunna uppnås under verksamhetsåret1973. Ensubstansvärdering av utvecklingsbolaget torde, ä ena sidan, visa attaktiekapitalet vid utgången av är intakt, men att reserver då i stortsett saknas. Det ursprungliga aktieägarbidraget på 7 milj. kr., ettkoncernbidrag på 3,5 milj. kr. och ca 3,0 milj. kr. av reservfonden kan vid dentidpunkten antas vara ianspråktagna. A andra sidan måste beaktas att betydandeinvesteringar i dotterbolag härvid inte har avskrivits eller blivit föremålför reserveringar. En välgrundad avkastningsvärdering har inte heller kunnatgöras. I detta läge, där en värdering av utvecklingsbolaget i sedvanligordning blir mycket osäker, bör en rimlig värderingsprincip kunna anses vara attStatsföretag som vederlag för aktierna i utvecklingsbolaget erhåller ett beloppsom motsvarar de av Statsföretag utbetalda aktieägartillskotten. Aktierna i utvecklingsbolagetbör således överföras till fonden för statens aktier mot att Statsföretag avstatsmedel erhåller dels 3,0 milj. kr. motsvarande gjord nyemission, dels 3,5milj. för utbetalt koncernbidrag, dvs. sammantaget 6,5 milj. kr. vilket börutgöra full ersättning för aktierna. Det kapitalbehov för koncernens följdinvesteringari redan initierad verksamhet som kvarstår sedan samtliga kändafinansieringsmöjligheter avräknats är 3,2 milj. kr. Företaget har bedömt att det kan komma attföreligga ett investeringsbehov i nya, tillkommande projekt på 18,6 milj. kr.Totalt skulle således utvecklingsbolaget för verksamheten fram t, o. m. år 1973behöva tiUföras ytteriigare 21,8 milj. kr. tordeenligl företagets egen bedömning ett icke täckt finansieringsbehov i nupågående engagemang på ca 5 milj. kr. Enligtmin mening bör utvecklingsbolagets nuvarande engagemang i moderbolag,dotterbolag och närstående företag utgöra den huvudsakliga basen för detfortsatta arbetet. Jag vill erinra om att föredragande statsrådet i prop.1968: 68 betonade att bolaget borde koncentrera sin verksamhet till ett mindreurval projekt. I synnerhet borde det kravet gälla under uppbyggnadsskedet. Föratt möjliggöra en begränsad nyinvestering och säkerställatillfredsställande solvcns hos företaget torde utvecklingsbolaget behövatillföras 1015 milj. kr. i nytt riskkapital. Jag anser i detta läge attutvecklingsbolaget i aktieägartill-skolt bör erhålla 12 milj. kr. Dessamedel bör tillskjutas genom tecknande av aktier till en överkurs av 50"/o. Skillnaden mellan denna överkurs och aktiernas nominella värdetillförs bolagets reservfond. Aktiekapitalet kommer således härefter att uppgåtill 25,5 milj. kr. och reservfonden till 7,5 milj. kr. Staten bör vidareteckna garanti för ett lån om 12 milj. kr. för avlyft av en kredit tillutvecklingsbolaget från nuvarande ägaren. Finansieringsbehovdärutöver bör av utvecklingsbolagets ägare och kreditgivare bedömas från falltill fall i sedvanlig ordning. Deallmänna restaurangbolagen allmänna restaurangaktiebolag(), allmänna restaurangaktiebolag (VARA), allmännarestaurangaktiebolag (SKAR), Bergslagens allmänna restaurangbolag (Bara) ochÖstra allmänna restaurangaktiebolag (ÖSARA) bildades resp. år 1915,1921 och 1922. De ägdes av landets dåvarande systembolag och drevsunder kontrollstyrelsens överinseende. Nämnda är förvärvades aktiemajoriteten idessa restaurangbolag av det i enlighet med statsmakternas beslut (prop. 1945:199, BeU 1945:36, rskr 1945:231) bildade centralarestaurangaktiebolag. Syftetmed bildandet av en i huvudsak statsägd restaurangkonccrn var att tillförsäkradet allmänna ett avgörande inflytande över de allmänna restaurangbolagensamtidigt som verksamheten erhöll en fast och enhetlig ledning. Vidareeliminerades olägenheterna med kontroll-styrelsens dubbelställning som på engång direktivgivandc och kontrollerande organ. Sedanden har särskilda författningsbestämmelser gällt för de allmännarestaurangbolagen. gällande bestämmelsei' är intagna i rusdrycksförsäljningsförordningen(1954: 521). Enligt förordningen skall rätt till utskänkning överlåtas på ettför ändamålet bildat aktiebolag, som godkänts av Kungl. Maj:t (restaurangbolag). närdet av särskUda skäl finns påkallat till främjande av nykterhet och ordning.Sådant godkännande lämnas , högst . Såsom i förordningenangivet restaurangbolag godkänns endast bolag som genom bestämmelse ibolagsordningen eller på annat betryggande sätt berett staten övervägandeinflytande i bolagets ledning och som förbundit sig att driva sinrestaurangrörelse genom dotterbolag. Restaurangbolaget skall därutöver vidverksamhetens bedrivande vara underkastat den särskilda kontroll från statenssida som Kungl. Enligt förordningen kanendast svenska staten eller, efter Kungl. Maj:ts tillstånd, svensk medborgareeller svenskt aktiebolag vara aktieägare i . I dotterbolagen till restaurangbolaget får aktier,förutom av moderbolaget, endast ägas av svensk medborgare, som erhållittillstånd därtUl av i det län där dotterbolagets styrelse harsitt säte. I förordningen ges ocksåvissa regler för dispositionen av restaurangkoncernens årsvinster. Maj:tkan medge att viss del av årsvinsten, efter avsättning till reservfond,används för avsättning till andra fonder, för avskrivningar, överföring tillpensionsstiftelse, för inlösen av preferensaktier eller för annat ändamål.Återstoden av årsvinsten skall, efter utdelning till aktieägarna, insättas påstatsverkets checkräkning i . Vidare föreskrivs i förordningen attbolaget inte i någon form får bereda aktieägare ekonomisk fördel utöverutdelning på aktie eller låta ersättningen tUl styrelseledamot eller avlöningentill någon i bolagets tjänst anställd person utgå i förhållande till storlekenav omsättningen på rusdrycker. I avtal mellan staten ochSveriges centrala restaurangaktiebolag har Kungl. Maj:t för tiden t. o. m. den31 godkänt bolaget som sådant restaurangbolag som avses i msdrycksförsäljningsförord-ningen.I avtalet ges vissa föreskrifter för bolaget bl. a. rörande ms-drycksutskänkningenoch i vissa ekonomiska frågor. Enligt bolagsordningen förrestaurangbolaget skall aktierna i bolaget vara dels stamaktier till ett beloppav , dels preferensaktier till ett belopp av högst 14 950 000 kr.Stamaktierna ägs av tio personer, som därtUl erhållit Kungl. Maj:ts tillstånd.Preferensaktierna som uppgår tUl ett bdopp av . ägs sedan den 1 janunari1970 av Statsföretag. Utdelning på stamaktierna har genom beslut av (prop.1965: 123, BeU 1965: 35, rskr 1965: 292) maximerats till 6 1/2 o/. bestårav åtta ledamöter och fyra suppleanter för dem. Maj:t utser fyraledamöter i styrelsen, däribland ordförande och vice ordförande, samt tvåsuppleanter. Övriga styrelseledamöter och suppleanter utses vid ordinariebolagsstämma, varvid stamaktieägarna har det avgörande inflytandet. Förgranskning av styrelsens förvaltning och bolagets räkenskaper skallutses fem revisorer jämte lika många suppleanter för dem. Maj:t utser enrevisor och en suppleant, vilka båda skall vara auktoriserade revisorer.Ordinarie bolagsstämma utser en revisor och en suppleant, medan fullmäktige iriksgäldskontoret utser övriga tre revisorer och tre suppleanter. Restaurangkoncernenbedrev vid utgången av restaurangrörelse på 161 ställen. Avrestaurangerna bedrevs 54 i kombination med hotell. uppgickförsäljningsintäkterna vid de fem rörelsedrivande dotterbolagen sammantaget tUlca 360 milj. kr. Koncernens resultat har och särskiltunder innevarande års konjunktursvacka inom hotell- och restaurangbranschenkraftigt försämrats. Resultaträkningen för restaurangkoncernen för år 1970utvisade ett överskott av endast 6,2 milj. kr. Efter planmässigaavskrivningar men före extraordinära poster, bokslutsdispositioner och skatterredovisades ett underskott av 8,8 milj. kr. Underskottet efter planmässigaavskrivningar beräknas bli större för . Antalet anställda irestaurangkoncernen utgjorde 6 1970. StatsföretagAB har i skrivelse framhållit att det beträffanderestaurangbolaget föreligger ett flertal detaljföreskrifter i msdrycksförsäljningsförordningen,i avtalet med svenska staten och i bolagsordningen, vilka reglerar bolagetsverksamhet och kraftigt beskär huvudaktieägarens (Statsföretag)handlingsmöjligheter. Genom ett flertal av föreskrifterna åläggs bolagetuppgifter av nykterhetspolitisk natur. Enligt Statsföretags bedömning kan detstarkt ifrågasättas om dessa föreskrifter är tidsenliga. De hämmarStatsföretags möjligheter att påverka restaurangbolagets utveckling och strakturering.Detta anser Statsföretag vara särskilt allvarligt eftersom förutsättningarnainom hotell- och restaurangbranschen nödvändiggör stor uppmärksamhet i fråga omåtgärder för att trygga den ekonomiska utvecklingen. Statsföretaghemställer att Kungl. Maj:t vidtar åtgärder för att undanröja eller i vartfall modifiera nämnda föreskrifter. Bolaget anser vidare att systemet medpreferens- och stamaktier bör slopas och stamaktieägarnas aktier inlösas samtatt Kungl. Maj:ts rätt att utse fyra styrelseledamöter i restaurangbolaget,däribland ordförande och vice ordförande, bör upphöra. Samtiigastyrelseledamöter anses sålunda böra väljas av bolagsstämman. Iyttrande över Statsföretags skrivelse framhåller alkoholpolitiska utredningenatt den enligt sina direktiv skall göra en förutsättningslös översyn av våralkohol- och nykterhetspolitik. Utredningen räknar med att kunna slutföra sittarbete tidigast . Utredningen framhåller att frågan omrestaurangbolaget har klara alkoholpolitiska inslag. Den tillhör de frågor somutredningen ännu inte behandlat, varför utredningen inte anser sig ha möjlighetatt nu ta ställning till de i Statsföretags skrivelse framförda förslagen. Sverigescentrala reslaurangaktiebolag anför i yttrande över Statsföretags skrivelsebl. a. följande. Restaurangbranschen upplever just nu liksom stora delar avnäringslivet i övrigt ett starkt krav på sådan cf-fektivisering av produktionoch försäljning att företagen kan överleva även i det hårdnande kostnadsklimatoch den kärva marknad vi nu har. Restaurangbolaget har här lika storasvårigheter att bemästra som övriga företag i branschen. Beträffandefrågan om det sätt på vilket statens representanter i restaurangbolagetsstyrelse skall utses framhåller bolaget; alt det så länge restaurangbolagensverksamhet är förankrad i rusdrycksförsälj-ningsförordningen synes principielltriktigt att staten tillförsäkras ett avgörande inflytande över bolagets ledninggenom att vissa styrelseledamöter utses av Kungl. Maj :t. Restaurangbolagetanför vidare att det ter sig naturligt att fortfarande lägga vissanykterhetspolitiska aspekter på verksamheten.