prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Denoffentiiga konsumtionen skulle enligt planerna öka med närmare 5 "/o perår, vilket är nästan lika myckel som 19651970 ochnågot mer än 19601965. Tyngst väger därvid de stora och snabbiökande utgiftsområdena sjukvård och utbildning. 60-lalels tendens med avgjortstörre stegring på den kommunala sidan väntas beslå. I fråga om sysselsättningbetyder planerna för den offentiiga verksamheten alt ell tillskoll om 200 000personer skulle behövas . I grundkalkylen har dock den offentligakonsumtionen antagils växa något långsammare än vad planerna anger. Förhållandevislåga resurskrav väntas 19711975 bli ställda från investeringsområdet. Iförsta hand beror della på en förutsedd mindre nedgång i bostadsinvesteringama.Totalt för byggnads- och maskininvesteringar väntas en ökning med 3,5 o/o perår genomsnittligt , med något högre tUlväxttakt i periodensbörjan än i dess slut. Lagerinvesteringama1970 var väsentiigt större än under etl normalår. Den fömlsällning omutvecklingen av dessa investeringar som inlagts i kalkylerna innebär atllagerinvesteringama antagils komma alt följa observeradelagermönster och därmed minska under första delen av undersökningsperioden menöka under senare delen av perioden. Ifråga om privat konsumtion kan självfallet inga plansiffror åberopas. Under50-lalel var den årliga uppgången av privat konsumtion genomsnittligt 2,5 o/ooch 4,2 o/o, varvid dock under senare hälften av 60-lalet 3,4o/o. Om man på den fömlsatta BNP-ulvecklingen 1970 1975 använder delrelationstal som i genomsnitt gällde mellankonsumlionsulvecklingen och BNP-stegringen, skulle den årliga uppgången avprivat konsumtion 19701975 belöpa sig till 3,5 o/o. De olikaulvecklingsallernativ som långtidsutredningen presenterar bygger alla på altmålet med balans i utrikesbetalningarna skall uppfyllas under den aktuellaperioden. Med en given uppsättning förutsättningar i fråga omarbelskraftstillgång, offentiig konsumtion och bytesbalans och med angivna prognoserför investeringar och lagerförändringar kan man med hjälp av den ekonometriskamodellen beräkna utvecklingen av den seklorvisa produktionen, importen ochexporten saml den privata konsumtionen allt under förulsällning avsamhällsekonomisk balans och full sysselsättning. Grundkalkylenavser alternativet med jämvikt i bytesbalansen 1975. Den offentligakonsumtionen antas i denna öka med 4,5 o/o i genomsnitt ,eller med ca 1/2 o/o lägre takt än vad planerna anger. Även med denneddragna ökningstakten i offentiig konsumtion kan den privata konsumtioneninte tillåtas öka med mer än 3,3 o/o om investeringsökningen skallhållas vid den antagna årliga ökningen på 3,5 o/o. Denförskjutning av investeringarnas fördelning som är nödvändig fÖr atl uppnåbalans i utrikesbetalningarna anser utredningen kunna vara förenad medbetydande problem. En hög investeringstakt måste så- lundaupprätthållas inom industrin, med årliga ökningar på 6,5 o/o. Det centralaproblemet är enligl utredningen om finansiella och lönsamhets-mässigaförutsättningar för denna utveckling kommer att föreligga. Enligt definansiella kalkyler som gjorts kommer industrins investeringsökningar altkräva ökad lånefinansiering. grundkalkylen beskrivna efterfrågesituationen innebär att importen av varoroch tjänster skulle öka med drygt 6 o/o . För alt det förutsattabytesbalansmålel skall vara uppfyllt 1975 krävs då all exporten av varor ochtjänster stiger med 7,3 o/o. Utredningen har bedömt attavsällningsförhållandena utvecklas tillräckligt gynnsamt för atl svara mol denexporlexpansion som fordras. Eftersom den övervägande delen av produktionenför export kommer från industrin, måste dess produktion öka med 5 o/o ombylesbalansmålsätlningen skall kunna förverkligas. Avvägningsproblemenutifrån grundkalkylen ler sig olika under skilda delar av perioden 19711975.Spänningarna mellan resurskrav och resurstillgångar framträder mera markeratunder . Uppgångstakten för BNP 19701973 stannar vid igenomsnitt 3,1 o/o (på grund av förutsatt arbetstidsförkortning 1971 och1973) och mol detla slår, alldeles speciellt på den offentliga sidan, en jämnoch starkt uppbunden efterfrågeökning. De offentliga utgifterna har iutgångslägel en hög stegringstakt och denna kan inte dämpas så snabbt.Samtidigt måste induslriinvesleringama stimuleras och beredas utrymme redanunder av perioden om bytesbalansmålel skall kunna uppnås. Moldenna bakgrund har i grundkalkylen den årliga ökningstakten 19701973 föroffentiig konsumtion satts lUl 4,8 o/o och för investeringarna till 3,8 o/o.Inom ramen för samhällsekonomisk balans kan den privata konsumtionen då endastväxa med 2,5 o/o. En sådan resursanvändning ger en årlig imporlstegring om 5,2o/o och den målsalta uppgången av exporten blir 6,5 o/o . Denprivata konsumtionens låga ökningstakt dessa år blir etl stort problem. Förbefolkningen skulle per capita-ökningen endast bli 1,8o/o . Med tanke på hittUlsvarande erfarenheter om individernas sparandeär det osäkert om del är möjligt atl hålla konsumtionen nere så starkt. Medden här beskrivna utvecklingen 19701973 skulle emellertid utrymmet för privatkonsumtion bli väsentiigt större . Genom all den årligaBNP-tillväxten kalkylmässigt skulle bli 4,8 o/o dessa år skulle den privatakonsumtionen kunna öka med 4,6 o/o i genomsnitt vartdera årel. Genom stigandeimporlbehov och ökade lagerinvesleringar skulle å andra sidan exporlproblemennu anmäla sig med full styrka med krav på en årlig ökning om 8,6 o/o. Utredningenhar också studerat konsekvenserna av elt tidigare alternativ för balans iutrikesbetalningarna, nämligen all bytesbalansmålel Sammanfattningav försörjningsbalansalternativen för 19701975 skallvara uppfyllt 1973. I etl sådant fall skärps kraven på en dämpning av deninhemska efterfrågan ytterligare. I etl andra alternativ har sålunda beräkningarnaanknutits lill samma fömtsättningar om den offentliga konsumtionen ochinvesteringarna som gällde i gmndkalkylen. Dessa förutsättningar leder lillalt den privata konsumtionen 19701973 måste håUas nere vid en årligökningstakt på 2,2 o/o. har man endasl under etl parspeciella perioder kunnat finna en med så låg genomsnittlig ökningav privat konsumtion som framkommer i della exempel. Ombalansmålel skall nås 1973 är del inle möjligt all justera ned investeringsökningen.Om utrymmet för privat konsumtion skall kunna öka i periodens början måste deoffentliga utgifterna begränsas. I etl tredje alternativ har utredningen därförlåtit den offentliga konsumtionen växa med 4,0 o/o 19701973 och de tvååterstående åren med 4,7 o/o . Den privata konsumtionens ökningslaktskulle då bli 2,7 o/o 19701973. Problemet i della fall är all denoffentiiga konsumtionsutvecklingen i så hög grad är uppbunden av redan fattadebeslut. Den fömlsatta ökningstakten 19711973 enligt detla alternativ kandärför, enligl utredningens bedömningar, uppnås bara ifall "reformstopp"såväl som revideringar av tidigare fattade beslut sker. Utredningenssummering av resursanspråken och avstämning av resursanvändningen har gjortsdelvis med hjälp av en ekonomelrisk modell och redovisats i form av fleraolika utvecklingsalternativ. flertal remissinstanser uttalar sintillfredsslällelse med en sådan utformning. i emellerlid alt utredningen med stor skicklighet flyttar om de olikakomponenterna i BNP privat konsumtion, offentiig konsumtion, investeringar,export, import och därmed pekar på alternativa sätt all utnyttjaproduktionsresultaten. En sådan "förflyttning av klossar" ger i ochför sig en god belysning av vad varierande takt t. ex. för den offfentiigakonsumtionens utveckling kostar i form av begränsningar i resursanvändningenpå andra områden. Framför allt belyses vad en omfördelning av resurser medsikte på atl lösa belalningsbalansproblemel till 1975 (eUer 1973) betyder. Vadman kan kritisera är att utredningen myckel litet analyserat under vilka betingelseren sådan "klossförflyllning" verkligen kommer tUl slånd. Man saknaren analys av hur den ekonomiska politiken, bl. a. under påverkan avincitamenten för förelag, hushåll och organisationer, skall vara beskaffad förall resurslokaliseringen verkligen skall följa de spår som LU 70 anger. Dethade fordrats en betydligt mera ingående diskussion om prisrelationer,eflerfrågeelaslicileter, räntabilitet, vinstnivå, kapitalförsörjning osv. förall få en realistisk bild av möjligheterna atl uppnå diskuteradeutvecklingsalternativ. I en ekonomi med betydande mått av decentralisering ochmarknadshushåUning uppnås inte t. ex. viss investeringsnivå och -inriktningbara därför alt statsmakterna visar alt sådana alternativ är möjliga ochkonsistenta. Närdel gäller de mer konkreta avvägningsfrågorna anför atl om vivill öka vår handlingsfrihet och möjliggöra en stabil ekonomisk tUlväxt, måstejämvikten gentemot utlandet återställas. Alt skjuta jämviklsmålellångt på framliden lorde vidare vara riskabelt med hänsyn lill de konsekvensersom eventuella valutaspekulationer skulle föra med sig. Det vore därför i ochför sig önskvärt med jämvikt i bytesbalansen . Med tanke påunderskottets storlek i utgångslägel skulle dock enligl LU ell uppnående avbalans ställa så stora krav på en omläggning av den ekonomiskapolitiken all del förefaller praktiskt omöjligt. villunderstryka all även alternativet med jämvikt först fordrar en snabbiändrad inriktning av den ekonomiska politiken i väsenlliga avseenden. Omjämvikt i bytesbalansen inle uppnås , kommer upplåningsbehovel iutiandet under 19711975 atl uppgå till sammanlagt ca . De senaste årens underskoll i bytesbalans harhuvudsakligen täckts med kortfristig upplåning utomlands i form avhandelskrediter och genom neddragning av våra va- 3 1970 årslångtidsutredning 19 lulalillgångar.En stor kortfristig upplåning utomlands anser bankföreningen vara klartogynnsam, eftersom den medför risker för valulaav-tappning om exempelvisincitament lill kapitalrörelser eller valutaspekulationer uppkommer. a. av vikt för utvecklingen av kapitalrörelserna och valutareserven svenska räntenivån är anpassad lill inlernalionella förhållanden. För allminska risken för ell valulautflöde under de närmasie åren och öka graden avekonomisk-politisk handlingsfrihet är del av största betydelse alt denofrånkomliga kapitalimporlen i långt högre grad än hillills sker i form avlångfristig, kontinuerlig upplåning. TCOhar en annan uppfattning om skevheten i utrikesbalansen. Man påpekar att omhandelssiffrorna uppdelas per halvår blir under-respeklive överskotten förde båda halvåren 1 462 milj. kr. och -1-306 mUj. Det har således skett enmycket stor omsvängning från första lill . Anledningen till deltaär den delvis spekulativa lageruppbyggnad som började och kulmineradeunder , medan de säsongmässiga variationerna spelat en obetydligroll. Iutredningen förutses den totala lagerökningen 1970 att bli knappt 3 miljarderkr. Den faktiska siffran blev omkring en mUjard kr.större. Förindustrins del ökade lagren med . räknat i löpandepriser. Ökningen bestod till större delen av råvaror och halvfabrikat. Dessavarugmpper importeras till större delen. Den svenska handelsbalansen harhärigenom fått en "extra" belastning av storleksordningen ca 2miljarder kr. EftersomTCO håller för troligt all utredningen underskattat den potentiella tillväxtensamtidigt som man anser kravet på exportökning mindre än utredningen räknai medkan, enligl TCO, konsumtionen ökas något utöver del utrymme som anges ibelänkandet ulan all avkall ges på målet om extern balans 1975. TCO finnerdärför anledning betvivla riktigheten i en ekonomisk politik under kommande5-årsperiod som så kraftigt som utredningen antagit skulle medföra åtstramningav den privata och offentliga konsumtionens utveckling. Närdet gäUer utrymmet för privat konsumtion delar TCO:s uppfattning. Mananför att utgångspunkten för organisationens bedömning är den all samhälletsresurser måste disponeras så all utrymme ges för en skälig ökning av denprivata konsumtionen via realinkoms-lens ökning. En konsumtionsökningunderstigande 2 o/o kan den yrkesverksamma delen av befolkningen inlelåta sig nöja med. Det lorde inle finnas någon sådan automatik atl sparkvotenanpassas till del realekonomiska utrymmet så atl konsumtionen därigenom hållstillbaka, ulan konsumlionsökningen kan förväntas översliga den i utredningen förutsedda. Om inle den offentliga sektorns ökningstakt dämpas, ökas riskerna för en inflationistisk utveckling.Vad avser den offentliga konsumtionen anser all del finns skäl tiUåterhållsamhet för atl bereda plats för den nödvändiga ökningen avindustriinvesteringarna. hantverks- och induslriorganisation (SHIO) anserå sin sida all mot bakgrund av de allvarUga brister och den snedbalans som kännetecknarekonomin i stort, icke minst när det gäller utrikeshandeln, borde likväl här hagjorts en annan avvägning, innebärande lägre tillväxttakt för den offentligasektorn. KF betonar nödvändigheten av atl balans nås i de utrikesbetalningarna. En dämpad ökningstakt i den privata konsumtionen kan därför varabefogad. Man vill dock understryka utredningens påpekanden om svårigheten altbegränsa konsumlionsökningen genom t. ex. skallepolitiken. Den under 60-laletsjunkande sparkvoten är bl. a. ett uttryck för en önskan från konsumenternaalt bibehålla en viss ökningstakt i den privata konsumtionen. Hänsyn måste taslill della vid arbetet för all uppnå balans i utrikesbalansen. När det gällerden offentliga konsumtionen vill KF inle förorda något tvärt avbrott iutvecklingen utan anser en forlsall Irendulveckling mer reaUstisk än enutveckling mol en stark ålerhållsamhel. I samband med de offentligainvesteringarna påpekade KF behovet av en mer långsiktig och översiktlig planering.KF anser atl dessa önskemål även gäller för den offentliga konsumtionen både påstatlig och nivå. anför angående den privata konsumtionen att denna igrundkalkylen givils elt utrymme som måste uppfattas som myckel knappt medhänsyn till de löne- och konsumlionskrav som löntagare och konsumenter hillillsgivit ullryck för. Alt ytterligare begränsa detla utrymme i mer betydandeutsträckning ulan att provocera en redan spänningsfylld arbetsmarknad anserorganisationerna inle helt realistiskt. grundkalkyl innebär en mjukuppbromsning av den offentliga sektorns hittiUsvarande kraftiga expansion.Organisationerna vill dock framhålla alt den offentliga sektorn även eflerdenna dämpning växer snabbare än BNP och således även i fortsättningen kommerall la en allt större andel av del totala produktionsresultatet i anspråk.Organisationerna finner denna dämpning och kanske ytterligare nedskärningar ide offentUga ambitionerna för all tillåta en något generösare lillväxl i denprivata konsumtionen som mer eller mindre nödvändiga för atl klara debalansproblem som tidigare berörts. anser del som en brist altmöjligheterna att med ekonomisk politik styra ekonomin i riktning molbelalningsjäm-vikt behandlats så knapphändigt. a. kan man ställa frågan ominle även sådana alternativ som grundas på växelkursändringar kunnat tas upp isamband med utredningsarbetet. anför all den strukturulveckling inomsamhällsekonomin som utredningen räknar med endasl kan ske till priset avavsevärda negativa konsekvenser inom den offentliga sektorn och för den servicesom denna lämnar medborgarna. lämnar inle ell tillräckligtunderlag för en bedömning av om del är praktiskt möjligt alt göra en bestämdareprioritering av produklionslillväxlen inom den enskilda sektorn på bekostnadav bl. a. tUlväxttakten inom bostadsbyggandet och den kommunala sektorn samlatt inom den ram som slår lill buds dessutom bedriva en mera målmedvetenregionalpolitik. Restriktioner och krav på den ekonomiska politikenLångtidsutredningen Utredningen har utgått från atl åtgärder som riktas direktmol utrikeshandeln som devalvering, importavgifter osv. inle kommer i frågaför så vill inle alla andra vägar visar sig resullatlösa. Diskussionen harvidare förts med den förutsättningen att sysselsätlningsmålet skall uppfyllasoch alt således en deflalionislisk, allmänt efterfrågedämpande politik inle fårtillgripas för all skapa balans i utrikesbetalningarna. Utredningenunderstryker all en politik som inriktas på atl återställa balansen molullandel måste utformas under starkt beaktande av pris-och kostnadsfrågorna.Upprätthållandet av näringslivels konkurrenskraft aktualiserar frågan omtakten i lönestegringarna och dessas förhållande tillproduktivitetsutvecklingen. Betydande skillnader i produktivitetstillväxtföreUgger mellan olika delar av ekonomin. Grupperas näringsgrenarna med hänsynlill om de bedriver sin produktion i utländsk konkurrens eller ej finner man,enligl EFO-rapporlen, atl den konkurrensutsatla delens produktivitet steg med8,2 o/o 19651970 och den skyddade delens med 3,8 o/o. Eftersom lönesättningentenderar all styras av de exporterande industriföretagens högaproduktivitetstillväxt antyder produkliviletsskillnaderna etl svårt pris-ochlönepolitiskt dilemma. En lönebildning bestämd så all den ger oförändradfördelning mellan arbete och kapital inom de konkurrensutsatla näringarna kan,i förening med en solidarisk lönepolitik, medföra en prisstegring som äventyrarbytesbalansen. En prisstegring förenlig med bytesbalansmålel skulle å andrasidan eventuellt kräva eftergifter antingen i fråga om fördelning mellan arbeteoch kapital eller i fråga om den solidariska lönepolitiken. Utredningenuttrycker detta som en konflikt mellan solidarisk löne-poUlik,inkomslfördelningsmål och bylesbalanskrav. Utredningen fastslår all en fortsatt höjning avleveransslandarden till väsentiig del blir beroende av deproduktivitetsförbättringar som kan uppnåsinom den offentliga sektorn. Trots att ökad uppmärksamhet ägnats della problemanser utredningen det uppenbart, all man måste räkna med alt hårdare krav påeffektivitet och produktivitet efler hand måste göra sig gällande inom denoffentliga tjänstesektorn. Inomnäringslivet räknar utredningen med alt den snabba strukturomvandling sompräglade 60-talel skaU fortsätta. Fusioner jämsides med nedläggning av ickebärkraftiga förelag förutses bli vanliga även på 70-lalet. Bylesbalanslägel göralt möjligheterna är mindre än normalt vad gäller all avslå frånslordriflsfördelar. Utredningen betonar emellerlid all del sett ur en annansynvinkel kan sägas all de regionalpolitiska aspekterna bättre kan tillgodosesunder . En utbyggnad av industrins produktionskapacitet bordesålunda med mindre risk för inflalionsskapande rubbningar kunna företasutanför de överhettade storstadsområdena. Denprioritering av industriinvesteringarna, som utredningen förordar, anser mankomma alt resa krav på kredit- och finanspolitiken. Enligt de finansiellaberäkningarna skulle betydande belopp behöva lånas upp av industrin även vid enoförändrad självfinansieringsgrad och än större blir beloppen eftersomsjälvfinansieringsgraden väntas sjunka. Då en sådan sänkning av förelagenssoliditet kan länkas påverka invesleringsbenägenhelen oförmånligt aktualiserasfrågan om vilka möjligheter tUl ell ökat kapilallillskoll som kan slå öppna förförelagen. Lånemöjligheterna måste också ges på vUlkor som inle äventyrarinvesleringsbenägenhelen. Ränlesätlningen kan här bli ett problem inle minstmed tanke på den kapilalimport på närmare 4 000 milj. kr. som för perioden19711975 beräknas bli nödvändig enUgt grundkalkylen. Urbalanssynpunkl är en starkt tillbakahållen privat konsumtion önskvärd, skriverutredningen. Elt problem här är atl genom skattepolitiken hålla nerekonsumtionen ulan all konsumenterna minskar sitt sparande. Endaslsparstimulerande medel är användbara i della syfte, m.en utredningen fastslårall sådana medel erfarenhetsmässigt är såväl svåra all finna som att ta i bruk.I grundkalkylen förutsätts en viss ökning av sparkvoten fram tUl 1975. Närdet gäller den offentliga konsumtionen konstateras alt här finns starkabindningar till en hög och jämn ökning, bl. a. lill följd av atl kommunerna ärlångsiktigt bundna genom riksdagsbeslut, normer och anvisningar från olikastatliga organ. gör all åtstramningen här måste bli kraftigare under detvå sista åren av den aktuella perioden än i början. En kraftig åtstramningredan i periodens inledningsskede skulle nämligen kunna tvinga fram enomprövning av redan bundna utgifter. och framhålleralt utredningens kalkyler underförstår all genom en väsentlig dämpning av efterfråganpå hemmamarknaden tvinga över dessa förelags avsättning till utlandsmarknadenvilket bör leda till en dämpning av importen. Organisationerna delaruppfattningen att dessa effekter i princip bör kunna nås men all möjligheternaalt "tvinga" ul förelagen på utlandsmarknaderna är starkt begränsade.Även om man på detla sätt skulle lyckas all öka dessa förelags exportandel iviss utsträckning, vilket lorde förutsätta en expansiv internationellefterfrågan på dessa förelags produkter, är del organisationernas uppfattningatl en dämpning av hemmamarknadsefterfrågan kan komma all medföra etl minskalincitament till en utbyggnad av produktionskapaciteten över huvud tagel hosdessa förelag. Fördelarna av ökade exportandelar skulle kunna motverkasav en dämpning i produktionsökningarna och därmed på inle bidralill någon väsentlig ökning av den svenska exporten. Vid denna tolkning avrealismen bakom långtidsutredningens analys stöder sig organisationerna påerfarenheterna från av atl lösa etl i många avseenden likartal problem.Organisationerna pekar på risken all få en industriell struktur av sådan arl,all, den dag som efterfrågan inom landet tillåts återgå lill mer"normal" nivå, skulle importen växa kraftigt varvid landet återskulle vara tillbaka i dagens situation. Den negativa påverkan som en dämpad efterfrågan inomlandet innebär för de hemmamarknadsbaserade förelagens investeringar kanemellerlid motverkas genom ålgärder med direkt investeringsstimuleran-de effektsåsom invesleringsavdrag och frisläppande av investeringsfonder. Då emellertidde förväntade avsättningsmöjligheterna väger myckel tungt vidinvesteringsbedömningarna i förelagen kan man vänta sig all del kommer allkrävas myckel kraftiga kompenserande ålgärder i invesleringsslimulerande syfteför all upphäva effekterna av svaga avsättningsmöjligheter här hemma. Handelshögskolani har en något avvikande syn på slra-legiproblemen för den ekonomiskapolitiken. Man anför ell exempel där man med generellt restriktiva åtgärderlyckas begränsa privat och offentlig konsumtion, så all man får ökat utrymmeför export och industriinvesteringar. På kort sikt kan en sådan politik ledalill en tendens till konjunkturavmattning och sänkt sysselsättningsgrad ochdärmed tUl en övergående uppbromsning av lillväxllaklen. I liknande situationerhar myndigheterna tidigare, för all klara sysselsättningen, satt in offentiigautgifler och bostadsbyggande, hävdar . Man har m. a. o. inlehafl tålamod atl vänla på ökade industriinvesteringar, eller inle vidtagittillräckliga ålgärder för atl locka fram dem. stället har det ökade utrymmet utnyttjats av offentligsektor och bo-stadsb3'ggande. Målet all omfördela resurser från privatkonsumtion till industriinvesteringar har därmed misslyckats. Handelshögskolanunderstryker vidare behovet av all inle bara bereda utrymme för ökadeindustriinvesteringar och export ulan dessutom föra en ekonomisk politik somgör del lönande och finansiellt möjligt all åstadkomma sådan expansion. Enliknande ståndpunkt intar som anför all del i nuvarande läge knappasträcker all enbart skapa utrymme för de privata investeringarna. En avgörandefråga är givelvis hur man skall förmå förelagarna all investera. På denna frågalämnas inget svar i betänkandet. anser sig ha viss anledning tro atlutredningens bedömning av investeringsutvecklingen är alllför optimistisk.Återhållande faktorer är här bl. a. en vikande självfinansieringsgrad inomindustrin, olusten inom näringslivet och den konjunklurdämpning som nuuppenbarligen är på väg. LO delar utredningens uppfattning alt ökadeindustriinvesteringar är en huvudväg lill förbättrad handels- och bytesbalans.LO anser del emellertid lika viktigt alt framhålla behovet av en selektivinvesterings-stimulans, dvs.