prop · FU03154 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående transportstöd vid viss linjesjöfart från ;given . Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden för dennadag, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande till riksdagenföredragande departementschefen hemställt. Under Hans Maj:ts Min allernådigste Konungs ochHerres frånvaro: För att skapa gynnsammare betingelser för den näringsgeografiskautveckling som inlemmande i stödområdet syftar till föreslås ipropositionen ett fraktstöd avseende de utgående godstransporterna iGotlandsbolagets färjetrafik med fastlandet. Godstaxan (längdmeter-taxan förgodsfordon) avses reduceras med 50 "lo. För att gynna turismen och förbilliga dengotländska allmänhetens fastlandsresor föreslås vidare en statlig insats, som iförening med visst företagsekonomiskt utrymme inom Gotlandsbolaget medger enreducering av bolagets personbilstaxa med 25 "lo. Årskostnaden för det angivna stödet, som avses utgåfr. o. m. , har beräknats till sammanlagt 2,1 milj. kr. Utdragav protokollet över konununikationsärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , , .. Chefen för , statsrådetNorling, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om transportstöd vid linjesjöfart från och anför. 1970års proposition angående lagstiftning om linjesjöfart på Av riksdag har på grundval av förslag iproposition 1970: 175 (3LU 1970: 89, rskr 1970: 463) antagits en lag omlinjesjöfart på Gotiand (1970: 871). I propositionen konstaterades att man i fråga ommålsättningen att för Gotiands del trygga en tillfredsställandetransportförsörjning har att beakta de specieUa näringsgeografiska och andraförhållanden, som påverkar utformningen och omfattningen av transporternamellan och övriga delar av landet. Den icke reguljära trafiken, som ombesörjsav tank- och trampfartyg, är kvantitetsmässigt dominerande och omfattar ihuvudsak olika slags massgods. Den reguljära godstrafiken är visserligenkvantitativt betydligt mindre till sin omfattning ca menrepresenterar den dd av godstransporterna som från såvälförsörjnings- som näringspolitisk utvecklingssynpunkt tilldrar sig särskiltintresse och som med hänsyn tUl fraktkostnaderna ansetts böra förbilligasgenom särskilda statliga ekonomiska insatser. Den omfattar i huvudsakhögvärdigt stycke- och vagnslastgods samt vissa jordbruksprodukter. I frågaom persontrafiken konstaterades att flyget bl. a. genom de särskUda rabattersom erbjuds i allt större utsträckning tagit över de fasta, över hela åretfördelade persontransporterna, medan beträffande turistresorna transporternamed båt alltjämt är klart dominerande. Av propositionen framgår att den reguljärasjötrafiken tidigare ombesörjts av flera rederier men att en koncentration ägtrum och att numera (Gotlandsbolaget) i huvudsak svarar förden reguljära båttrafiken meUan Gotiand och fastiandet. bedrivsav AB Sjölinjer är endast av mindre omfattning. I fråga om Gotlandsbolaget, somfrån året runt trafikerar fastlandshamnarna , ochOskarshamn, ombesörjs trafiken med färjor. Den begränsade trafik som handhasav AB Sjölinjer går mellan och med mindre, konventionelltlasttonnage. Departementschefenframhöll i sammanhanget, att i fråga om sin trafikstruktur markantavviker från det transportmönster, med vilket trafikpolitiken eljest arbetar.Någon konkurrenssituation i förhållandet mellan flera trafikgrenar föreliggersålunda av naturliga skäl inte i godstrafiken mellan och fastiandet.Inte heller föreligger någon egentlig konkurrenssituation mellan flera transportföretagi fråga om de reguljära, sjögående gods- och persontransporterna. Detta sammanhängermed trafikunderlagets relativt sett begränsade omfattning, vilken verkar för enföretags- och resurskoncentration i den reguljära sjötrafiken. Om detta kanenligt departementschefen sägas att koncentrationen inte bara är en följd avtrafiksituationen utan en förutsättning för att trafikarbetet skall kunnadrivas på ett rationellt sätt och utan onödigt höga frakter ochpassageraravgifter. Pådetta förhållande anlades i propositionen två aspekter. Å ena sidan framstårdet som ett allmänt intresse att på lämpligt sätt säkra den nödvändigakoncentrationen och samordningen av trafikarbetet. A andra sidan följer härmeden monopolsituation, som ställer särskUda krav på det företag som ombesörjertrafiken. För att säkerställa att skäliga krav i fråga om linjedragning,trafikstandard och taxesättning beaktas är en fortlöpande samhällelig insyn iverksamheten motiverad, liksom möjligheter för det allmänna att om nödvändigtpåverka trafikförhållandena. Skälen för ett samhäUeligt inflytande förstärksytterligare i ett läge, då staten förklarat sig beredd att göra särskilda,ekonomiska insatser för att reducera fraktkostnaderna i den reguljära trafikenmellan och fastlandet. Garantier bör nämligen då finnas för attbidragen knyts till en på en gång rationell och servicein-riktadtrafikuppläggning och taxesättning och att de kommer allmänheten ochnäringslivet på till godo i form av relativt sett lägre taxor. I enUghet härmed får enligt den tidigare nämndalagen som trätt i kraft linjesjöfart på Gotlandbedrivas endast efter särskilt av Kungl. Maj:t meddelat tUlstånd (1 §). Medlinjesjöfart avses därvid i förvärvssyfte bedriven sjöfart i regelbunden trafikmellan och svensk hamn utanför (2 §). TUlstånd får meddelasendast för sjöfart som kan anses vara till nytta för näringslivet ochbefolkningen på och som är behövlig från allmän synpunkt. Tillståndbeviljas endast den som har personella, ekonomiska och tekniskaförutsättningar att driva trafiken på ett företagsekonomiskt tUl- fredsställandesätt och så att kraven på en god transportförsörjning tUlgodoses (3 §).Tillstånd skaU kunna förbindas med särskUda vUlkor och föreskrifter (4 §), Försjöfart som omfattas av tUlstånd skall Kungl. Maj:t eUer myndighet som Kungl,Maj:t bestämmer fastställa taxor och turplaner (5 §), Tillståndshavare är i principskyldig att befordra passagerare och gods enligt fastsfällda taxor ochturplaner (6 §), Vidare gäller att tUlståndshavaren är skyldig att lämnaerforderliga uppgifter för fastställande av taxor och turplaner och förkontroll i övrigt av att vederbörande fullgör sina åligganden enligt lagen (7§), Slutligen innehåller denna stadganden om återkallelse och upphävande iandra fall av meddelat tUlstånd samt straffbestämmelser (8 och 9 §§), Med stöd av lagen har Kungl, Maj:t den 29 januari1971 meddelat tillstånd dels åt Gotlandsbolaget att självt eller genom belagtdotterbolag bedriva sjöfart för gods- och personbefordran i regelbunden trafikmellan och svenska hamnar utanför , dels åt ÄB Sjölinjer attbedriva sjöfart för styckegodsbefordran i regelbunden trafik mellan Gotlandoch , I båda fallen gäller tillstånden tills vidare fr, o, m, den 1februari 1971, Vidare har Kungl. Maj:t med stöd av lagenfastställt turplaner och taxor för de båda bolagens ifrågavarande trafik attgälla för tiden t. o. m. . I fråga om den statliga ekonomiska insats somställts i utsikt i syfte att reducera fraktkostnaderna i den regulj'äratrafiken mellan och fastlandet framhöll departementschefen i denangivna propositionen, att han då ännu inte var beredd att framlägga någotkonkret förslag. Storleken av ett sådant bidrag fick lämpligen prövas ianslutning till den i lagen förutsatta prövningen av taxesättningen, därvid bl.a. fick beaktas de möjligheter i taxehänseende som ifrågavarande trafikföretagsegen ekonomiska ställning kunde inrymma. Som resultat av sådana övervägandenavsåg departementschefen att senare återkomma i bidragsfrågan. Är uppgick enligt den officieUahamnstatistiken den totala godstrafiken till och från tUl avrundat 2,7milj. Härav avsåg ca 2,2 milj. ton gods från Gotiand och ca 0,5 milj. tongods tUl Gotiand. Över gick ca av det utgående godset och ca229 av det inkommande godset. Av den totala godstrafiken svarade år 1969färjetrafiken för ca 5 "lo och lastbåtstrafiken för ca 95 "lo. Av densistnämnda var den helt övervägande delen motsvarande ca 94 "/o av dentotala godstrafiken icke-regulj'är trafik, som bedrevs av tramp- ochtankfartyg med trader i princip beroende på lasttUlgången. Den begränsadereguljära lastbåtstrafiken går mellan och och bedrivs sedanfebruari 1971 enbart av AB Sjölinjer. Lastbåtstrafikens fördelning på in-och utgående trafik och olika varuslag redovisas i tabellen i det följande. Avtabellen framgår att det till transporterade lastbåtsgodset år 1969uppgick till , varav 289 000 från det övriga och 178 000 tonfrån utlandet. Av det ingående svenska godset utgjorde mineraloljor ochmineraloljeprodukter den helt dominerande delen (), varjämte merabetydande kvantiteter kunde noteras för gödselmedel () ochobearbetade mineraliska ämnen (). Samma varuslag dominerade detingående utländska godset (resp. 16 000 och ). Av tabellen framgår vidare att detfrån transporterade lastbätsgodset uppgick till 2 ,varav 1 Varutrafiken med lastfartyg till och från år 1969fördelad på varukategorier Källa: Tabellerna 16 och 17 i Sjöfart , utgiven av SCB Vaiuslag, Till Från "-782 538 Färskafrukter och färska köksväxter Andralivsmedel, drycker, tobak Oljefröer,oljehaltiga nötter, oljor och fetter Andramalmer och annat metallskrot Stenkoloch koks (fasta bränslen) Mineraloljoroch mineraloljeprodukter, gas Mineraltjära ur stenkol och naturgas Kemiskagrundämnen och föreningar m. m. Kalk,cement, varor av mineraliska ämnen Övrigt(ospecificerbart styckegods m. Summa 289 178 1 540 605 1 Posten avser socker Av posten avser cement * Posten avser cement tilldet övriga och till utlandet. Av det utgående godset tillsvenska fastlandet utgjordes de två helt dominerande posterna av kalksten () och kalk, cement m. m, (), I övrigt kan nämnas spannmål () och socker (). De angivna fyra posterna svarade tillhopa för99 "lo av det till svenska hamnar utgående lastbåtsgodset. Det tillutlandet transporterade godset avsåg i huvudsak kalksten (),trävaror (), cement () samt spannmål (), I fråga om den begränsade reguljära godstrafik sombedrivs på sträckan VisbyStockholm gäller att denna beträffande utförselnfrån i huvudsak avser järnskrot och beträffande införseln till Gotlandbl, a, balkar, vissa plåtprodukter, vissa slags tankgods, sprängämnen ochdiverse styckegods. Av redovisningen i det föregående framgår att detutiändska godset utgör en relativt betydande del av godsströmmarna ilastbätstrafiken. Av införseln kom sålunda ca 38 "k från utlandetoch av utförseln gick ca 28 "lo till utlandet. Huvuddelenav godset i lastbåtstrafiken såsom kalksten, cement, mineraloljeprodukter ochspannmål går till trampfartsfrakter, som väsentligt understiger vad sombetingas för bilgods av det slag som går i den reguljära färjetrafiken med detsvenska fastlandet. Det är också i stort fråga om gods som med hänsyn bl. a.till hanteringen inte lämpar sig för lastbUs- och trailertransporter. Vissavaruslag, som kvantitativt sett utgör en mindre del av det från Gotiand utgåendelastbåtsgodset kan dock med hänsyn till fraktförhållandena under vissaförutsättningar bl. a. i fråga om djupet av en fraktsubventionering ifärjetrafiken tänkas gå över till biltransporter på färja. Den reguljära färjetrafiken med det svenskafastlandet drivs numera endast av Gotlandsbolaget. Bolaget angör med dagligaturer året runt , och . På utgår trafiken från , varjämte under sommarenäven angörs. Den reguljära godstrafiken som f. n. bedrivs medtre färjor är helt bilburen, och fartygen är konstruerade förroll-on-/roU-off-trafik, dvs. kan köras eller dragas av och på. Huvuddelen avgodset fraktas på trailers och semUrailers, vilket innebär att dragfordonen ejbehöver medfölja färjorna. fraktades bilburet godstUl och ca från . Antalet befraktade lastbilar och trailerstill och från Gotiand uppgick till drygt 19 000. DettiU Gotiand transporterade färjegodset utgörs av ett brett varu- register, såsom livsmedelsprodukter, kemiska produkter,byggnadsma-teriel, konfektionsvaror, dmateriel, papper, maskiner och diverseverkstadsprodukter. Livsmedelsprodukter av olika slag utgör ett dominerandeinslag och kan uppskattas svara för ungefär hälften av det till infördagodset. Det från transporteradefärjegodset utgörs tiU uppskattningsvis 60 "lo av livsmedel, såsom kött,fläsk, konserver, mejeriprodukter etc. I övrigt innefattar utförseln bl. a.produkter från dindustrisektorn. I fråga om de av Gotlandsbolagettillämpade frakterna gäller att fr. o. m, har införts en s,k, längdmetertaxa för det bilburna godset, vilket innebär att fraktkundernabetalar för det utrymme som beläggs på bildäck. Detta svarar mot den praxissom mera allmänt gäUer för godsfärjor av här ifrågavarande slag. Nuvarandefraktavgifter per längdmeter på resp, sträckor är följande. Sträcka Pris per längdmeter GotiandSödertälje 47kr, GotlandOskarshamn/ Huvuddelen av godstrafiken påfärjorna drygt 80 "lo sker i regi av transportförmedlingsföretagen (), AB Svenska Godscentraler (ASG) och (Svelast), GBS och ASG tUlämpar en speciell godstaxa förgotiandstrafiken. Taxan som är densamma för de båda företagen inrymmer delsersättning för lastfordonet under färjeöverfarten, dels ersättning till Gotlandsbolagetför denna. När Svelast utför transporter för SJ:s och Gotlandsbolagetssamtrafik gäller SJ:s godstariff system, I persontrafiken dominerarturistresorna. Antalet passagerar-resor var ca 389 000, varav ungefär60 000 företogs av personer bosatta på , Med angivna resestruktur följerstarka säsongmässiga svängningar i resandetrafiken. Antalet överskeppadepersonbilar beräknas uppgå tUl ca 88 000, EnUgt gäUande persontaxa utgörpriset för enkel resa tiU fastlandet kr, 42: 50, vara på bosattapersoner erhåller 50 "lo rabatt. Härtill kommer hyttUlägg, som ituristklass utgör . Avgiften för en överförd personbil är ,, vara påGotland bosatta personer erhåUer 50 o/o rabatt. I prop, 1970: 175 vari föreladesförslag till lagom linjesjöfart på erinrade jag om de speciellanäringsgeografiska och andra förhållanden, som påverkar utformningen ochomfattningen av transporterna mellan och övriga delar av landet. Detkonstaterades att med läge följer dess starka beroende avsjötransporter och att detta i särskUd grad gäller godstrafiken, I fråga om dennadominerar visserligen den icke reguljära tank- och trampfarten kvantitativt.Den reguljära godstrafiken som i huvudsak går med färjor och som omfattarmera högvärdigt gods tilldrar sig emellertid särskUt intresse frånnäringspolitisk synpunkt samt med hänsyn till fraktkostnaderna, I fråga ompersontrafiken konstaterades, att flyget i allt större utsträckning tagit överde fasta, över fördelade persontransporterna, medan beträffandeturistresorna transporterna med båt alltjämt dominerar. Jagerinrade vidare om att Gotlandsbolaget numera bortsett från denlastbåtstrafik som ÄB Sjölinjer bedriver på svarar för denreguljära sjötrafiken med landet i övrigt. Gotlandsbolagets trafik har heltkaraktären av färjetrafik. Någon egentlig konkurrenssituation föreliggersålunda inte i fråga om de reguljära, sjögående gods- och persontransporterna.Detta sammanhänger med trafikunderlagets relativt sett begränsade omfattning.Den företagsmässiga koncentrationen kan som jag då framhöll också sägasvara en förutsättning för att trafikarbetet skall kunna drivas på ettrationellt sätt och utan onödigt höga priser. Samtidigtsom det framstår som nödvändigt att säkra koncentration och samordning avtrafikarbetet, motiverar emellertid monopolsituationen för det trafikdrivandeföretaget att det allmänna får en fortlöpande insyn i verksamheten, liksommöjligheter att vid behov påverka den. Det gäller här att skapa garantier förett tiUräckligt tillgodoseende av det gotländska näringslivets och dengotländska allm'änhetens behov i fråga om trafikuppläggningen överhuvud,anspråken på att gods- och persontransporter sker till rimliga och lämpligtavvägda taxor osv. Föratt säkra en sådan insyn och ett sådant inflytande föreslogs i den förenämndapropositionen en lag, enUgt vUken linjesjöfart meUan och svensk hamnutanför Gotiand skall få drivas endast efter tUlstånd av Kungl. I lagenanges de n'ärmare förutsättningarna för att tUlstånd skall lämnas. Taxor ochturplaner skall fastställas av Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Även i övrigt kan bestämmas s'ärskUda viUkor. Sedan lagen antagits av , har såsomnämnts trafiktillstånd meddelats Gotlandsbolaget att bedriva sjöfart förgods- och personbefordran mellan Gotiand och svenskahamnar utanför Gotiand. Vidare har AB Sjölinjer lämnats tUlstånd att bedrivasjöfart för styckegodsbefordran i regelbunden trafik mellan och särskUda beslut har turplaner och taxor fastställts för de båda bolagenatt gälla t. o. m. . I den nyssnämnda propositionen uttalade jag minavsikt att senare återkomma till frågan om den ekonomiska insats som ställts iutsikt i syfte att reducera fraktkostnaderna i den reguljära trafiken mellanGotland och fastlandet. Sedan frågan om ett sådant transportstöd behandlatsinom , får jag i det följande redovisa resultatetav mina överväganden. Jag vill då först uppehålla mig vid den särskildavaru- och prismässiga karaktären hos den kvantitativt dominerandelastbåtstrafiken, varmed jag avser den icke-reguljära tramp- och tankfartenävensom den begränsade reguljära lastbåtstrafik som AB Sjölinjer bedriver. Avde totalt ca 2,6 milj, ton gods som transporterades till eller frånGotland i lastbåtstrafik avsåg ca 30 o/o eller närmare gods som utfraktades till eUerinfraktades från utländsk hamn. Av återstående ca 1,8 milj, ton utgjorde drygt1,5 milj, ton utgående gods till och knappt ingående gods från detsvenska fastlandet. Det utgående godset dominerades helt av kalksten, kalk ochcement ca 1,5 milj, ton vartill komvissa kvantiteter av främst spannmål och socker. Det från det svenskafastiandet inkommande godset utgjordes till största delen av oljor ochmineraloljeprodukter ca och i övrigt av främst gödselmedel ochobearbetade mineraUska ämnen. Som framhålUts i det föregående går den heltövervägande delen av godset i lastbåtstraflk till trampfartsfrakter, somväsentiigt understiger vad som betingas för bUgods av det slag som går i denreguljära färjetrafiken med det svenska fastlandet. Som också påpekats är deti huvudsak fråga om gods som med hänsyn bl, a, tUl hanteringen inte lämpar sigför lastbils- och trailertransporter. Det kan dock tänkas, att vissa varuslag iden utgående godsströmmen vilka relativt sett representerar endast en mindredel av denna vid tUlräckligt djup i en subventionerad utgående taxa ifärjetrafiken på kortare eller skiUle gå över tUl biltransportervia färja. Den reguljära färjetrafiken mellan Gotiand och fastlandet som bedrivs av Gotlandsbolaget med f. n, tre färjor i åretrunttrafik är idetta sammanhang av särskilt intresse. Den omfattar en godsmängd av ca 125 000ton, varav drygt till och drygt från ,Transporterna är såsom nämnts numera helt bilburna, och huvuddelen av godsetgår på trailers och semitrailers, I den norrgående trafiken f, n. på linjernaVisbyNynäshamn och VisbySödertälje går i betydande utsträckning gods fråneUer till Delvis går godset ofta efter omlastning i ividare relationer, I trafiken på med åretruntlinjerVisbyOskarshamn går i huvudsak gods från och till de södra delarna avlandet, AUmänt gäller att de s, k, transportförmedlingsföretagen med sina hopsamlande,distribuerande och allmänt transportsamordnande uppgifter spelar en betydanderoll i varuutbytet meUan och fastlandet. Det till transporterade färjegodsetomfattar ett brett varuregister. Förutom livsmedel som svarar för uppskattningsvis50 "k av den ingående varuströmmen är det fråga om bl, a.konfektions-varor, kemiska produkter, el- och byggnadsmateriel, maskiner och diverseverkstadsprodukter. Det från utgående färjegodset utgörs tilluppskattningsvis 60 "lo av på producerade livsmedel såsom kött,fläsk, konserver och mejeriprodukter vissa andra jordbruksprodukter, varorfrån dindustrisektorn ävensom vissa andra bearbetade varor. När det gäUer att bedöma i vilken utsträckning ochi vUka former ett f r a k t s t ö d skall utgå kan följande konstateras, I fråga om det gods som transporteras i tank- ochtrampfart gäller såsom nämnts att det till helt övervägande del sker tillfrakter som ligger väsentUgt under vad som betingas vid bilburna transporter.Något transportstöd är i sådana fall givetvis inte motiverat, I den utsträckningfraktskUlnaderna är mera begränsade gäller det gods som med hänsyn tillhanteringsmöjUgheterna i och för sig kan transporteras med trailers och som påkortare eller också kan tänkas gå över till denna transportform viden subventionering av den utgående färjetaxan. Med hänsyn till denna möjlighetbortfaller skälen helt för att överhuvud subventionera något gods i den angivnalastbåtstrafiken, I enlighet härmed föreslår jag, att fraktstödetknyts till den reguljära färjetrafiken. Med en sådan utgångspunkt gäller detatt utforma fraktstödet på ett sådant sätt att det bäst främjar Gotlandsregionala och näringspolitiska utveckling. Vidmina överväganden huruvida fraktstödet skall avse både in- och utgåendefärjetransporter eller om det bör koncentreras till de utgående transporternaoch därvid kunna ges ett relativt sett ökat djup har jag funnit avgörande skältala för det senare alternativet. Som framgått av det föregående utgörs deningående varuströmmen till uppskattningsvis hälften av livsmedelsprodukter ochdärutöver av ett förhållandevis brett register av konsumtionsvaror ävensomolika slags kapitalvaror och verkstadsprodukter, Ifråga om prisbildningen på det ingående färjegodset ger tUlgängUgt materialklart vid handen att gotlandspriserna beträffande den övervägande delen avdetta gods vid en jämförelse med genomsnittet för landet inte återspeglarnågon av transportkostnaderna betingad för- dyring.Undersökningar genomförda av statens pris- och kartellnämnd visar sålunda, attlivsmedelspriserna på snarare understiger än överstiger motsvarandepriser på fastlandet. Mera allmänt gäller i fråga om livsmedel liksombeträffande vissa andra slags konsumentvaror att merkostnaden genomfärjeöverfarten neutraliseras genom att leverantörerna tillämpar en för helaeller stora delar av landet generell prissättning. Prismaterial insamlat ibörjan av i samband med nämndens löpande prisövervakning avseende olikaslags kapitalvaror diskmaskiner, kyl- och frysskåp, tvättmaskiner, spisaroch TV-apparater tyder exempelvis på att flertalet av de ifrågavarandemärkena var bUligare på än i genomsnitt för hela landet, I en del fallvar priserna på något högre, men skillnaderna var små. Därtill kom attskillnaden mellan åsätt och uttaget pris i genomsnitt var ca 3 "lo förlandet i dess helhet men 5 "lo för , Vidare kan nämnas attbostadsstyrelsens s, k, ortskoefficienter som återspeglar variationer ibyggnadskostnaderna pekar på att dessa för Gotiand ligger på samma nivå somlandet i övrigt och klart understiger kostnadema i ochstorstadsområdena, I fråga om tUl ingående s, k, mellanprodukter somanvänds av den tillverkande industrin och därefter i bearbetad form i huvudsakåtertransporteras till fastiandet gäller att de som regel omfattas avtransportavtal avseende såväl in- som utgående gods och med rabatter för dentotalt transporterade godsmängden. Under angivna förhållanden skuUe ettfraktstöd avseende det till ingående färjegodset uppenbarligen endast ibegränsad omfattning komma den gotländska allmänheten och det gotiändska näringslivettUl godo. Ett sådant stöd skulle dessutom i vissa fall kunna skapa svårigheterför gotländska företag. Jag anser sålunda, att det inte finns anledning attlåta ett fraktstöd omfatta varuinförsdn, I fråga om de utgående transporterna talar emellertidvägande skäl för att genom ett fraktstöd minska de kostnadsmässiga olägenheterför det gotländska näringslivet som följer med läge och med de däravbetingade merkostnaderna i samband med färjeöverfarten.