prop · FU0338 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till om pedagogisk utbildning och forskning m. m.;given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå all bifalla de förslag, om varsavlåtande lill föredraganden hemställt. Propositionenbehandlar frågor om samordning av verksamheten vid pedagogiska institutionervid lärarhögskolor och universitet m. ra. De pedagogiska institutionerna iUppsala, /, , , och bör enligtpropositionen fr. o. m. samverka inom ramen för särskilda institulionsgrupperför pedagogik. med uppgift att vara rådgivande organ inom skolöverstyrelsenkommer atl bereda ärenden om pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete, däriinbegripet utvärdering av arbetet i skolan. Avsikten är att ivissa faU skall kunna delegera beslutanderätten i dessa ärenden till nämnden.I nämnden avses ingå bl. a. företrädare för allmänna samhällsintressen, förskolans huvudmän, personal och elever samt för beteendevelenskaplig forskning. Medutgångspunkt i all statiigt finansierad uppdragsforskning rörande utbildningsfrågori regel skall bedrivas i anslulning till institutioner vid universitet ochlärarhögskolor avses forskare som avlönas med medel från bl. a. anslagen tillpedagogiskt utvecklingsarbete bli skyldiga alt meddela undervisning och allförrätta examination inom forskarutbildning saml att handleda studerande somdeltar i sådan utbildning. Förslagläggs fram om en särskUd ämnesmetodisk forskarutbildning som avses gebehörighet lill lektorstjänst i gymnasieskolan. Försöksverksamhet med centraldokumentation inom ämnesområdet pedagogik kommer att inledas vid statens psykologisk-pedagogiskabibliotek med början . En professur i pedagogikmed. som förste innehavare föreslås inrättad vid iStockholm . En biträdande professur i pedagogik avses bliinrättad vid i . För /72föreslås anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet uppfört med20,6 milj. kr., anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete m. m. vid universitetoch högskolor med 7,9 milj. kr., anslaget Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonalm. med 161,5 milj. kr. samt anslaget Lärarhögskolorna: Driftkostnader raed22,6 milj. kr. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför istatsrådet på den 26 febmari 1971. Närvarande:statsminislern , minislem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , ,, , , , , , , . StatsrådetMoberg anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom pedagogisk utbildning och forskning m. m. och anför. 1971: 1 (bil. 10 s. 360) har Kungl. Maj:t föreslagit atl, iavvaktan på särskild proposilion i ämnet, till Lärarhögskolorna m. m. /72 beräkna elt förslagsanslag av . Jag anhållerall nu få la upp dessa frågor. Med stöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för ecklesiastUcdepartementet femsakkunniga för all utreda frågan om samordning och arbetsfördelning mellan pedagogiskainstitutioner vid lärarhögskolor och universitet m. m. De sakkunniga antognamnet pedagogikulredningeni. Utredningen, vars arbete fortsätter i vad avservuxenpedagogiska frågor, har överlämnat betänkandet (SOU1970:22) Pedagogisk utbildning och forskning. Pedagogikulredningens belänkande har remissbehandlats.Yttranden över betänkandet har avgelts av efter hörande av lärar-utbildningsanstallerm. fl., universitetskanslersämbetet efter hörande av universitets- ochhögskolemyndigheter, statskontoret, , ,, statens råd för samhällsforskning, bamstugeutredning,lärarulbildningskommiltén (), läromedelsulredningen. iSverige (LO), (), akademikerscentralorganisation (), (), () och (). Växjöstad saml professor har dessutom inkommit med skrivelser. bar med skrivelse den 6 augusti 1970till Kungl. Maj:t överlämnat framställning om anslag lill pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet och lärarhögskolorna för budgetåret1971/72. Vidare har universitetskanslersämbetet med skrivelse den 12 augusti1970 till Kungl. Maj:l överlämnat framstäUning om anslag lill pedagogisktutvecklingsarbete m. m. vid universitet och högskolor för /72. ' Ledamöter statssekreterare , ordförande,byråchef , professor , professor byråchef . 2 Pedagogisk utbildning och forskning 2.1.1Pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete Pedagogisk-psykologiskforskning bedrivs i dels vid imiversi-tetens pedagogiska ochpsykologiska institutioner och de större lärarhögskolornas pedagogiskainstitutioner, dels i anslutning till större statliga utredningar inomutbildningsområdet. Personal anställs även för särskUda forskningsmedel, somdisponeras av främst , universitetskanslersämbetet, statensråd för samhällsforskning och riksbanksfonden. Forskningenvid lärarhögskolorna har till övervägande del varit inriktad mot praktiska lillämpningsfrågorinom skolans och läramtbildningens område. En starkt undervisningsmetodiskinriktning har präglat verksamheten, delvis inom ramen för ettutvecklingsarbete avseende metod-materialsystem för vissa ämnen och årskurser.Forskningen bedrivs nästan uteslutande som lagforskning kring vissa projekt.Även universitetsinstitutionernas forskning bedrivs i betydande omfattning somlagforskning kring större projekt. Deforskningsprogram, som genomförts i anslulning lill statliga utredningar iskolfrågor och därefter, har ofta varit av stor betydelse förden organisatoriska och metodiska utformningen av skolans arbete. Knappastnågonstans i världen har den pedagogiska forskningen kunnat arbeta i så närakontakt med de utredande och beslutande samhällsorganen som i , och forskningsresultatenunder har inte sällan kommit atl ligga lill grund förbeslut, som fallals inom utbildningsområdet. Deundersökningar som utredningen har ulfört rörande forskningsbehov och forskningsföratsättningarinom olika områden visar, att även om den pedagogiska forskningen expanderatstarkt finns det flera angelägna problemområden, som blivitotillräckligt behandlade. Delta gäUer bl. a. den förskolpedagogiskaforskningen och den därmed nära sammanhängande barnpsykologiska forskningen. Skolforsk-ningenhar expanderat kraftigt, men man har ändå inte haft möjUghet att mer ingåendeanalysera barnels sociala och emotionella utveckling och utbildningens roll ochmöjligheter därvidlag. Yrkespedagogisk liksom vuxenpedagogisk forskningförekommer ännu så länge i myckel ringa omfattning. Ytterligare en angelägenuppgift för forsknings- och utvecklingsarbetet är det universiletspedagogiskaområdet, som först bUvit föremål för systematisk forskning.Hithörande frågor har behandlats inom en särskild utredning, Universitelspedago- giskautredningen (UPU). har den pedagogiska forskningen även tagitupp socialpedagogiska problem, dvs. frågor som rör individemas inpassning isamhället. Denna forskning bygger ofta på en väl utvecklad samverkan med olikaorgan och institutioner i samhället. Ettökat pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete förutsätter tillgång tiU kvaUficeradpersonal. TUlströmningen till forskarutbildning i pedagogik och psykologi harökat kraftigt , och det framtida behovet av forskamlbildadpersonal lorde kunna täckas utan någon ökning av del nuvarandestuderandeantalet. Dock är utbudet av forskamtbildade f.n. alltför Utet, vilketbl. a. sammanhänger med bristande handledarresurser. Del är därför enligtutredningens mening nödvändigt all förslärka resurserna för forskamtbildningvid de pedagogiska institutionerna. Dettakan till en del ske genom vissa organisatoriska åtgärder. Sålunda kan depersonella resursema ökas väsentligt genom anlitande av den kvalificeradepersonal som arbetar inom den statliga uppdragsforskningen. Sådan forskningbedrivs lill stor del vid lärarhögskolornas pedagogiska institutioner medanslag från statiiga myndigheter. Utredningen förordar, all projektanstäUdkvalificerad forskare skall ha skyldighet alt ge viss forskamtbildning(kursundervisning och individuell handledning) i anslutning till sitt projektsamt atl förrätta viss examination. De studerande bör vidare ges möjlighet allulföra sina examensarbeten inom ramen för sådant forskningsprojekt. En dylikutbildning i anslulning till uppdragsforskningen fömtsätter, all den projektanställdeforskaren smidigt kan inordnas i utbildningssystemet, bl. a. genom förordnandesom examinator på vissa kurser. Deltainnebär framför allt all även lärarhögskolinslilutionema bör engageras i forskarutbUdningen,då det är sannolikt alt en avsevärd del av uppdragsforskningen för skolväsendelockså kommer att förläggas till de pedagogiska institutionema vidde större lärarhögskolorna. I sådana projekt kommer alt medverka elt antalpersoner, som håller på med egen forskarutbildning i pedagogik. Delär naturUgt, atl de då ges forskarhandledning i anslutning lill lärarhögskolornasinstitutioner och alt dessa institutioners resurser utnyttjas i forskarutbildningen.Utredningen anser emellertid, att en särskUd till lärarhögskolorna förlagd,från övrig forskamtbildning avskärmad utbildning inle bör organiseras. I släUetbör man eftersträva en samverkan mellan universitet och lärarhögskola, ochutredningen framlägger i del följande förslag tiU sådan organisatorisksamverkan mellan universitet och lärarhögskola, där forskarutbildningensutformning är en av de centrala frågoma. Utredningenanser, att man i detta sammanhang bör beakta även annan läramtbildning än densom nu är förlagd till lärarhögskoloma. Enanknytning av förskoleseminarier, yrkespedagogiska institut m. m. tillläroanstalter med forskningsinstitutioner skulle säkerligen främja forsknings-och utvecklingsarbetet inom vederbörande lärarutbildnings-sektorer. Troligenskulle också rekryteringsunderlaget för fortsatt pedagogisk utbildning vidgas.All läramtbildning på en ort bör därför enligt utredningen ha anknytning tillpedagogisk forskningsinstitution, om sådan finns på orten. Inästan alla industrialiserade länder råder av tradition en sådan fördelning raeUanoffentliga och enskilda insatser för forskning och utveckling all statensvarar för forskarutbildningen samt mera aUmänt orienterad tiUämpningsforskning,raedan näringsUvet svarar för produktutvecklingen och utvecklingsarbetet. Inomvissa sektorer har emellertid staten påtagit sig relativt sett större uppgifterför målbunden forskning, bl. a. när det gäller utbUdningsfrågorna. uppfattning kan pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete i anslutningtill enskUda förelag knappast väntas få någon större omfattning. Beställare avpedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete är som regel offentliga organ,eftersom utbUdning i övervägande utsträckning är en samhällsangelägenhet.Utredningen har övervägt frågan om fristående statiiga eUer statligtfinansierade forsknings- och utvecklingsarbete.Fördelarna med sådana målforskningsinstitut skulle bl. a. vara att centralaskolmyndigheter skulle få stora möjligheter alt beställa forskning inom sådanaområden, som bedömdes som särskUt angelägna. Utredningen, som finner att sådanamöjligheter kan ges även på annat sätt, viU dock inle rekommendera sådanafristående inslilul, då della skulle medföra en avsevärd spUllring och enuppenbar fara för isolering från den pedagogiska grundforskningen, andrapedagogiska forskningsfält och annan beteendevelenskaplig forskning.Utredningen menar därför, att övervägande skäl talar för att uppdragsforskningeni pedagogik sker i anslulning lill de pedagogiska institutionema viduniversitet och lärarhögskolor. Vidden organisatoriska utformningen av den barn- och ungdomspsykologiska forskningenbör enligt utredningen anknytning lill olika försöks- och praktikinstitutionerliksom också lill förskoUäramtbUdning och övrig lärarutbildning eftersträvas.Av de analyser, som utredningen låtit ulföra, framgår all del ärrelativt få undersökningar som gjorts rörande och överhuvud tagel kring förskolpsykologiska och förskolpedagogiska frågor. Starkaskäl talar därför för en ökad satsning på barn- och ungdoms-psykologiskforskning. Skall de pedagogiska institutionema kunna tillgodose de krav, somdärvid ställs, krävs en resursförstärkning vid dessa institutioner. Uttedningenförordar projektgrupper inom institutioner- naunder ledning av kvalificerade projektledare för medel från särskilda anslag,i den mån projekten inle genomförs med hjälp av institutionernas fastaresurser för forskning och forskarutbildning. Uttedning-ens förslag iimebär inlenågon principiell förändring med avseende på det barnpsykologiska forskningsinstituteti , vilket kommer alt kvarstå närmast som en avdelning inom denpedagogiska inslilutio-nen vid . bör möjligheterna tUl utnyttjande av och engagemang i den internationellapedagogiska forskning-e n vidgas. Utredningen anser att forskare eller personerunder forskarutbildning med inriktning på speciella områden bör beredasmöjlighet atl della i forskningsprojekt utomlands. Enutökning av det pedagogiska forsknings- och utveckUngsarbetet ställer krav påökade resurser vad avser lokaler och utmstning, forskartjänster samtassistent- och biträdespersonal. Depedagogiska institutionernas uppdragsforskning har i huvudsak hänvisats tiUprovisoriska lokaler, som i många fall varit mindre lämpade förforskningsändamål. Uttedningen har funnit, alt del inle är möjligt altåstadkomma institutionslokaler i sådan ulsttäckning alt de läcker ävenuppdragsforskningens behov. En viss uppräkning av institutionernas lokalyta vidnybyggnad bör kunna ske, men enligt utredningen krävs ytterligare åtgärder förall tiUgodose uppdragsforskningens betydande lokalbehov. Därvid framstårbyggande av särskilda lokaler för uppdragsforskning inom pedagogik ochnärliggande samhällsvetenskapliga ämnen som en väg som bör prövas. I vissanalogi med vad som finns på del tekniska området skulle dessa byggnader kunnabetecknas som forskningsstationer. Fördelarna med sådana forskningsstalioner skuUevara bl. a. att man skulle kunna få lokaler som utformats med tanke på pedagogiskforskningsverksamhet och är försedda med vissa serviceanordningar. Lokalernabör ligga nära eller i direkt anslulning lill någon pedagogisk institution.Fördelarna med sådana särskilda forskningsstationer skulle dessutom vara, altlokalerna kan användas på ett mera flexibelt sätt än eljest. Vid en eventueU nedtrappningav den lokala pedagogiska uppdragsforskningen bör hinder ej föreUgga atllokalerna får utnyttjas även för annan uppdragsforskning i anslulning liUsamhällsvetenskapliga ämnesinslilutioner eller för statliga utredningar ochexpert-uppdrag i första hand inom utbildningsområdet. Forskningsslalionerna börvara underställda en lokal styrelse som bör innehålla representanter förlärarhögskola och samhällsvetenskapliga fakultet saml annansamhällsforskning. Även om forskningsstationer innebär vissa nackdelar ijämförelse med en ökad dimensionering av de pedagogiska institutionerna,bl. a. splittring av resurser och vissa administrativa komplikationer, såinnebär systemet en väg till resursförstärkning som bör prövas i anslulningtill planerade eller befintliga pedagogiska institutioner. Konkreta förslag omförläggningen av sådana forskningsstationer förutsätter emellertid ingåendekännedom om bl. a. lokalplanering på de oUka studieorterna, varför utredningenhär avstår från ett mera preciserat förslag. Ämnetpedagogik är synnerligen omfångsrikt och mångfacetterat, och det finns skäl somtalar för en uppdelning av ämnet i olika deldiscipliner i likhet med vad somskett med andra ämnen. Utredningen finner dock en sådan uppdelning mindreändamålsenlig, då den innebär en inslilu-tionalisering av aktuella behov, sombinder intresse och resurser till vissa givna områden medan andra begränsas,som senare kanske visar sig aktueUa och vikliga. För en sammanhållning av ämnetpedagogik talar också att ämnets olika delar är starkt beroende av varandra.Utredningen anser, att den nödvändiga bevakningen och bearbetningen avangelägna forskningsområden bör ske dels genom en inlem arbetsfördelning inominstitutionen, dels genom tillskapandet av projektgrupper som sammansätts försärskilda ändamål och som oftast avlönas genom särskilda anslag. Enuppdragsforskning baserad på särskilt tilldelade medel bör även i framlidenvara den huvudsakliga metoden alt tillgodose speciella forskningsbehov.Forskningsorganisationen blir därigenom så pass elastisk att den kanomstruktureras efter de aktuella behoven. En omfattande uppdragsforskning kan emeUertidinle fungera tiUfredsställande ulan tiUgång lill en fast basorganisation. Ellvisst antal fasta forskartj äns-t e r är nödvändiga för atl ge stabilitet åtforskarutbildningen och den nödvändiga grundforskningen. Utredningen finner,alt en ökning av antalet forskartjänster är nödvändig. Dessa tjänster bör isin helhet avse ämnesområdet pedagogik. Del är dock inle möjligt att med enenda gång åstadkomma en kraftig utbyggnad av de personella resurserna. Utbyggnadenmåste ske successivt. Utredningen föreslår därvid, alt den personellaförstärkningen genomförs i etapper enligt följande: professor 1 biträdande professor 2 extra ordinarie forskare 1 statens råd för samhällsforskning /73 professor 1 biträdande professor 1 extra ordinarie forskare 1 statens råd för samhällsforskning Fråganom de föreslagna tjänsterna bör förläggas liU universitet eller lärarhögskolabör enligt utredningen bli föremål för forsalla överväganden med hänsyn bl. a.till den lokala organisationens utformning. Utredningen räknar även med allantalet tjänster som extra ordinarie docent kommer all ökas i sådan takt altsådana tjänster kan tillföras de pedagogiska institutionerna i ,och /72 samt och /73.Del anses vidare angelägel atl behovet av forskarassistenttjänster inompedagogik beaktas. Förbudgetåren 1973/76 föreslår utredningen en professur, alternativt en biträdandeprofessur, utan preciserande av ort. Tjänster som extra ordinariedocent, extra ordinarie forskare och forskarassistent bör inrättas efterförnyad bedömning. TiUde föreslagna högre forskartjänsterna kommer enligt liU-lämpade lilldelningsprinciperen biträdestjänst per tjänst som professor/ biträdande professor samt 1 000 assisténttimmarper tjänst som professor och per tjänst som biträdandeprofessor. Någon utökning av assistent- och biträdespersonalen utöver dellaföreslås inte, men uttedningen påpekar alt en utökning av medelstiUdel-ningen (driflkostnadsanslagen)liU de pedagogiska institutionerna bör ske för alt möjUggöra anställande av bl.a. tekniker i anslutning lill in-stilulionemas forsknings- ochutvecklingsarbeten. 2.1.2Pedagogisk utbildning m. m. Deundersökningar och analyser som utredningen har utfört visar alt del finns ettstort behov av utbildning i pedagogik inom skilda områden och för oUka yrkenoch verksamheter i samhället. För alt på ell tiUfredsstäUande sätt kunnatillgodose elt växande och mångskiftande utbildningsbehov behöver vissaåtgärder vidtas. Utredningen har därvid anselt att bl. a. följande bör varavägledande vid uppläggningen och organisationen av utbildningen. Utbildningenbör vara inriktad mol de framtida arbetsuppgifteruEu I aU pedagogikutbildningbör ingå en viss baskunskap avseende de beteendevetenskapUga grunderna samt demetoder och syslemkomponenler som pedagogiken arbetar med. Inriktningen motspecifika utbildningsmål får icke medföra en uppdelning i pedagogiska områdensom är isolerade från varandra. Det bör vara möjligt att använda pedagogikstudier,som ingått i en gmndläggande UtbUdning, som bas för fortsatta studier i ämnet.Studierna bör vara så upplagda all de ger möjUghet lill melodträning och tUlämpning.Det är därför värdefullt om de kan bedrivas i nära anknytning till olika tillämpningssitualionerinom samhället. Utbildningi pedagogik ingår som ell centralt inslag i aUa typer av lärarutbildning, finns forskningsinstitutioner endasl vid de större lärarhögskoloma.Utredningen anser alt aU läramtbildning bör samverka med vetenskapligainstitutioner. Helt allmänt kan man förutsätta atl forskningsanknytningen ökarmöjligheterna för de blivande lärarna atl komma i kontakt raed eltvetenskapligt tänkesätt och all hos dem utveckla intresse för innovationer ochförsöksverksamhet. På olika sätt har samordning av lärarutbildningenaktualiserats . har den 18 november 1969föreslagit all de yrkespedagogiska instituten skulle samordnas medlärarhögskolorna (jfr prop. 1970: 1 bU. 10 s. 389). Maj:ten särskild utredning avseende utbildningen av vissa lärare som inleinnefattades beslut om reformerad läramtbildning. avlämnade1965 års musikulbildningskommilté två betänkanden, där man föreslog bl. a. en lilllärarhögskoloma förlagd praktisk-pedagogisk utbildning av musiklärare. På gmndvalhärav har Kungl. Maj:l i prop. 1970: 25 angående musik- och dansulbildning m. m.lagt fram förslag rörande bl. a. lärarutbildningen, där kommitténs förslagbiträds. Enligt pedagogikulredningen bör ytterligare åtgärder vidtas för altsamordna pedagogik-utbildningen för andra lärarkategorier med utbildningen inomlärarhög-skolorganisalionen. Ävenom den föreslagna samordningen av lärarutbildningar på orter med störrelärarhögskola genomförs, kommer lärarutbildningen på andra orter all saknalokal anknytning till pedagogiska forskningsinstitutioner. Utredningen avvisaremellertid tanken på ytterligare forskningsinstitutioner i anslutning till deövriga läramtbildningsanstalterna. En kontakt bör i stället enligt utredningensmening kunna åstadkommas genom regionall samarbete. Beträffande formerna för ensådan samverkan vill pedagogikulredningen hänvisa till pågåendeutredningsarbete inom . uppfattning kan ökad samordning mellan lärarhögskolornas och universitetensstudieplaner skapa goda förutsättningar för en fortsatt utbildning i pedagogikefter avslutad lärarutbildning. Inom lärarhögskolornas vidareutbildning avlärare förekommer en omfattande utbildning i pedagogik. gäller i förstahand specialläramlbildningen. Ofta kan det för vidareut-bildningssyflen varanödvändigt med särskUt anpassade kurser. A andra sidan bör det i många fallvara möjUgt att tiUgodoräkna vidareutbildningen inom ramen för utbUdningen vidfilosofisk fakultet. Detta skulle möjliggöra en smidig övergång till fortsattastudier i pedagogik och verka rekryleringsbeftämjande för forskarutbildningen.Lärarutbildningen kan betraktas som en ständigt pågående process, där grundutbUdningenendast avser den första fasen. I grundutbildningen ingår fyra komponenter: ämnesteori,pedagogik, ämnesmetodik och praktik. Alla dessa fyra komponenter bör återfinnasi lärares fortbildning men i regel i andra pro- portioner än i gmndutbUdningen. Utredningensundersökningar har visat, att ett stort antal lärare bedriver fortsatta studieri pedagogik som ett frivilligt inslag i egen fortbildning. Inle minst dendidaktisk-metodiska UtbUdning som förlagts lill vissa större lärarhögskolor harhaft stor attraktionskraft på lärare. Det har emeUertid också visat sig, att eltstort antal lärare påbörjar studierna utan alt fullfölja dem på grund av bl. a.svårigheter att bedriva sludiema parallellt med yrkesarbete. Behovet avfortsall utbildning i pedagogik för redan verksamma lärare kan bäst lUlmölesgåsgenom all de fortsatta studierna kan ske som partiell utbildning i form avgenomgång av endasl vissa kurser i en studiekurs. Dessa åtgärder bör emellertidkompletteras med möjUgheterna all ge utbildningen en särskild inriktning. Omdet finns elt större antal studerande som har bestämda studiemål, bör del varamöjligt alt anpassa utbildningen till dessa mål. Detta kan ske genom smärreförskjutningar i poängtal, genom litleralurkurser anpassade för olikastuderandegrupper och genom att särskUda undervisningsgrupper bildas förstuderande med likartade utbildningsmål eUer likartad tidigare utbildning.Sådana alternativa utformningar bör kunna komma i fråga för alt tiUgodose bl.a. lärares önskemål. Enligt sina direktiv har utredningen haft lill uppgU:l attpröva frågan om en vetenskaplig utbildning i ämnesmetodik, som kan gebehörighet lill lektorstjänst vid gymnasium. Pedagogikulredningen har ingåendepenetrerat frågan om en utbildning med ämnesmetodisk inriktning. Brislen påforskning kring ämnesmelodiska problem är stor och åtgärder behöver vidtas förall stimulera sådan forskning.