prop · FU03122 · 1971-12-31 00:00:00 — Del lorde inte varaorealistiskt alt räkna med atl domstolarna, famlande i osäkerhet om huringångsvärdet skall bestämmas, komraer för att vara på den säkra sidan attfastställa värden sora ligger avsevärt högre än vad de rätteligen borde vara. Iså fall har emellertid systemet förfelat sin verkan. Även urrättssäkerhetssynpunkt framstår det som betänkligt att en så grandläggandepremiss som ingångsvärdet kommer atl vara en så svag länk i kedjan av övrigaelement. Det förtjänar i dettasammanhang ånyo erinras om det inom markvärdeutredningen på sin lid framlagdaförslaget till ell syslem raed värdestegringshypotek (SOU 1957: 43, s. 228 o. ff),vilket såtillvida är jämförbart med del nu föreslagna systemet som av denvärdestegring, som motsvarade skillnaden mellan utgångs- och ingångsvärdet,fastighetsägaren endasl skulle få tillgodoräkna sig viss del avvärdestegringen. Enligt systemet med värdestegringshypotek skulle han få gollskrivasig för vad han själv framkallat genom nyttig anläggning eller förbättring.Detta systera sora ur andra synpunkter inle är invändningsfrilt tillgodosågdock tämligen högt ställda krav på rättssäkerhet. Oraman alltså har anledning alt räkna raed stora svårigheter, då det gällerfastställandet av ingångsvärdet, torde å andra sidan bestämmandet av värdet vidvärdelidpunkten utgångsvärdet ej bjuda på värre problem än sådana somvanligen förekomraer vid expropriation. Men då det gäller värdestegringen dvs. skUlnaden mellan utgångs- och ingångsvärdet raed den yllerligarereduktion som föranledes av penning- värdelsfall är man åter inne i osäker terräng. Det lorde till en början finnasanledning att något klargöra, vilken art av värdestegring som rent allmänt intebör få rälcnas fastighetsägaren till godo, m. a. o. vilken värdestegring somenligt numera gängse terminologi brukar betecknas som oförtjänt. Så torde t.ex. vara fallet med värdestegring som beror på atl fastighelen inrymmer ennaturtillgång, vars existens förut varit okänd. Del mest typiska fallet är raåhända,alt värdestegringen är en följd av en offentiig investering på fastigheteneller dess grannskap. En fastighet kan, utan all dess användning behöverförändras, undergå värdestegring genora atl den allraänna ekonomiskautvecklingen kräver en produktionsökning, som medför större efterfrågan på t.ex. jord. Denna typ av värdestegring lorde också kunna hänföras till kategorienoförtjänt, liksom den värdeslegrUig som utgör en följd av att ramen vidgas förde befogenheter som utgör äganderättens innehåll, t. ex. bortfallandet av enlegal äganderälls;inskränkning (rällsutvidgnmg). Värdestegring, som uppkommernär mark exploateras för tätbebyggelse eller omändring av sådan bebyggelse,kännetecknas i regel av atl skUda samverkande faktorer t. ex. offentliginvestering, den allmänna samhällsutvecklingen och rällsulvidgning åstadkommer ett mervärde, som också är av den karaktären all den ej bör räknasfastighetsägaren till godo. Övergång till en fri hyresmarknad, stegring avvirkespriserna och en allmän räntesänkning utgör ytterligare några exempel påförhållanden sora kan leda till värdestegring av icke ersältningsgUll slag. Enligl den i förevarandeparagraf uppställda presuralionsregeln skall tydligen all uppkoramenvärdestegring av den beskaffenhet som i del föregående nämnts anses "bero pkdet företag för vars genomförande expropriationen äger rura", oberoende avora del kan styrkas eller göras mer eller raindre sannolikt, att värdestegringenverkligen beror på expropriationsförelagets genoraförande, allt under förulsällningalt fastighetsägaren ej förraår visa alt värdestegringen beror på annat än förväntningarom ändring i markens tillåtna användningssätt. Lagrådet har som framgår av delföregående förordai en något annan utforraning av förevarande paragraf. Det kanemellerlid ifrågasättas, om man inle skulle våga gå ell steg längre och väljaen lösning sora innebär, alt fastighetsägaren får tillgodoräkna siig allenastden del av värdeökningen om han visar sig kunna härleda ur egna åtgöranden (jfrde ovan citerade orden; "själv frarakallat g:enom nyttig anläggning ellerförbättring"). En sådan lösning kan måhända uppfattas sora en väsentligskärpning i förhållande lill det remitterade förslaget raen synes dock utgöraett raera konsekvent uttryck för principen alt fastighetsägaren inte skall fåtillgodogöra sig värdestegring som kan betecknas sora oförtjänt. Å andra sidantorde en regel av nu angivet slag innebära en lättnad för fastighetsägaren ivad avser möjligheten atl prestera bevisning, eftersom det torde ställa sigbetydligt enklare alt hänvisa till egna (ochtidigare ägares) värdehöjande ålgärder än all förebringa utredning om något såspekulativt som fastighetsvärdenas påverkan av annat än förväntningar omändring i markens lUlålna användningssätt. Soraen följd av vad jag föreslagit i anslutning tUl 1 § tredje stycket börförevarande paragraf järate tUlhörande rubrik utgå. Övergångsreglernai förslaget är så avfattade, att de nya bestäramelserna om förskott pårättegångskostnad ej bUr tillämpliga i mål som anhängiggjorts vid domstol föreikraftträdandet. Det synes dock ej vara anledning lill annat än att dessa besläramelserfår tUlärapas även i sådana mål. Övergångsreglerna bör ändras i enlighethärmed. Enligtpunkt 3 i övergångsbestämraelsema skall de nya reglerna i 111 a § ora exproprialionsändaraålelsinverkan på fastighetsvärdena inle till-lämpas på värdestegring som skett föreden . Proposition med förslag lill ändringar i expropriationslagstiftningenkoramer emellerlid alt avlämnas för behandling först vid riksdagenshöstsession, och man kan alltså inle räkna med alt de raänniskor, för vUka denya reglerna får betydelse, har någon större möjlighet att ta del av de överväganden och förslag sora innefattas i remissprotokollel.Detla måste betecknas som otUlfredsställande, och jag föreslår bl. a. därför,alt tidpunkten flyttas fram lUl . Del kan visserligeninvändas alt elt halvt år mer eller mindre inte spelar någon större roll idelta saramanhang, men i så fall bör det heller inle vålla någon olägenhet omtidpunkten framflyttas. Förslagettill lag om ändring i byggnadslagen 44,45 och 146 §§ Somen följd av vad jag anfört vid 1 § första stycket 16 ExL föreslås, alt förevarandeparagrafer bibehålles oförändrade. JustitierådenBrunnberg, och : Denföreslagna övergångsregeln dm tUlämpning av äldre lag när lalan väckts föreikraftträdandet torde raed hänsyn tUl vad sora är avsett alt gällaövergångsvis i fråga om expropriation böra få det ändrade innehållet atl, omansökan om inlösen gjorts hos Kungl. Maj:t före ikraftträdandet, frågan ommedgivande till inlösen skall prövas enligt äldre räll. Beträffande 142 § börvidare föreskrivas, att äldre lydelse fortfarande skall tillämpas i fall dåtalan vid domstol väckts före ikraftträdandet och att den nya lydels;en ejskall gälla värdeökning sora ägt rum före utgången av . Övergångsbestäramelsernalill 142 § bör utformas i överensstämmelse med vad jag föreslagil beträffande övergångsbestämraelsernatill ExL. Förslagettill lag om ändring i fastighetsbildningslagen Vidbeaktande av vad lagrådet föreslagit beträffande 7 § ExL torde i 8 kap. 5 §orden "eUer genom den inlösta delens användande" böra utgå. Attfrågan om skada genom den inlösta delens användande, dvs. förelagsskada,lämnas oreglerad saknar praktisk betydelse med hänsyn till ändamålet med inlöseni hithörande fall. Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsråden , , , , , , . StatsrådetLidbom anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterlagrådets yttrande över förslagen till 1) lag om ändring i lagen(1917:189) om expropriation, 2) lag om ändring ibyggnadslagen (1947:385), 3) lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970: 988). Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Enligl 1 § 16 ExL i dessnu gäUande lydelse har kommun rätt all expropriera mark dels för tälbebyggelseändamål,dels som en självständig exproprialionsgrund för upplålelse med loralrätt.Ändaraålet med denna senare exproprialionsgrund är att garantera att, såvittangår tillgången på mark, samhällets planer i fråga om bebyggelsen kan förverkligas.Del remitterade förslaget innebär en betydelsefull förändring av reglernaangående den exproprialionsgrund sora uttryckligen gäller lälbebyggelseändaraål.Däremot har avsikten varit att tomlrätts-exproprialion skall få ske på sakligtsett väsentiigen oförändrade grunder. Tre av lagrådets ledamöter riktar visskritik mot förslagets tekniska utformning. De fäster uppmärksamheten på ettproblem som rör räckvidden av regeln om tomträttsexpropriation. Detla problemhar en viss principiell men ringa praktisk betydelse. I praktiken lär lomträtlsupp-låtelseinle bli aktuell beträffande annan raark än sådan som behövs för lätbebyggelseändaraål.Särskild bevisning beträffande raarkens framtida användning bör knappastbehövas. Under sådana förhållanden synes den bästa lösningen vara alt liksom f.n. låta expropriation för toralrälls-upplåtelse utgöra en fullt självständig exproprialionsgrand.Lagtexten bör avfallas så att den blir helt otvetydig på denna punkt.Möjligheterna all expropriera redan tätbebyggd mark begränsas i tomträttsfallenliksom i andra fall av 111 §. Lagrådet anser all det i 7§ första stycket första punklen intagna förbehållet för "de begränsningar soraföljer av vad nedan sägs" ät obehövligt och med fördel kan ulgå. Enligtmin mening behövs emellertid förbehållet för alt klargöra värderingsreglemasuppbyggnad och verkliga innebörd. Det bör därför bibehållas. I förhållande tUldel re- mineradeförslaget bör inle göras någon annan ändring än en redaktionell jämkning såalt del tydligf: framgår att förbehållet gäller alla slag av avvikelser frånhuvudregeln. Med anledning av vad lagrådet anfört om inteckningsförhållandenasbetydelse för ersältningsberäkningen vid delexpropriation vill jag framhållaatt man, om del nya ersällnings-syslerael utan löseskiUing vid delexpropriationinle skall medföra rättsförluster för innehavare av särinteckningar, måsteacceptera att enbart inleckningsförhållandena ibland blir avgörande för påvilket sätt ersättningen skall bestäraraas. Ianslulning till värderingsreglerna koraraer lagrådet in på frågan orabevisbördan i expropriationsmål. Lagrådet har ingen erinran mot de principerför bevisvärderingen som enligl vad jag har uttalat bör gälla i fortsättningen.Mina uttalanden i äranel vänder sig mot vissa tendenser i rättspraxis pågrundval av vad som anfördes lagstiftningsärende. De kritiseradetendenserna måste brytas och det behöver klargöras all samma principer ibevisningshänseende skall gälla i expropriationsmål som i skadeståndsräl;lsligamål. Lagrådetuppehåller sig utförligt vid 111 a §. Mot dess grundläggande konstruktion fraraförraajoritelen av lagrådets ledamöter ingen kritik från rättsliga eller värderingslekniskasynpimkter. Däremot gör lagrådet vissa påpekanden belräfliande de krav påbevisningen som bör gälla vid tillämpning av presuralionsregeln. I och för sigär del obestridligen riktigt och också självklart alt beviskraven i vissutsträckning raåste anpassas till svårigheterna att prestera en fuUt tillförlitligutredning. Såtillvida har jag alltså ingenting att mvända mot vad lagrådet haranfört. Jag vill emellerlid understryka att regelns grandläggande innebörd äratt det skall gälla en presumtion för att en värdeökning beror på förväntningarom ändring i markens tillåtna användningsrätt. Endast i den mån presumtionen motbevisasutgår ersättning för den raarkvärdestegring som inträffat. Lagrådetvänder sig mot den särskilda skyddsregeln sora föreslås gälla bebyggd fastighetsom innehas i huvudsakligt syfte all bereda bostad ål ägaren och honomnärslående. Lagrådet ifrågasätter om regeln verkligen behövs. Behovet avregeln och dess praktiska betydelse kommer emellertid, som jag framhållit iremissprotokollet, att bero på kommunemas markpolilik. komraunema bedriveren aktiv markpolilik med utnyttjande av alla de rättsliga medel sora står tUlderas förfogande, kan man räkna raed alt prisutvecklingen på mark blir sådan atlnågra förväntningsvärden inle uppslår och skyddsregeln skulle då inle behövas.Man kan emellertid inle ulan vidare utgå från att utvecklingen blir sådanöverallt i landet. Den föreslagna skyddsregeln för vissa kategorier avfastighetsägare! bärs upp av starka sociala skäl och jag är inle beredd alllåta den utj;å. Vadbeträffar den laglekniska utformningen av paragrafen kan jag anslutaraig till lagrådels förslag. Någon ändring i sak i förhållande lill det reraitleradeförslagel är det inte fråga ora i della sararaanhang. I övrigt insläraraer jag ilagrådets ändringsförslag och i dess uttalanden rörande innebörden av vissa bestäraraelserävensom i vad tre av lagrådets ledamöter anfört om övergångsbestämmelserna lillbyggnadslagen. Beträffande fastighelsbildningslagen bör dessutom viss redaktionelländring genoraföras i 5 kap. 9 § andra stycket. Jaghemställer, att Kungl. Maj:t genom proposilion föreslår all antagade av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar. Medbifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådels övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl skallavlåtas proposilion av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Propositionen ................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... .... 1 FörslagtUl lag om ändring i lagen (1917: 189) om expropriation 2 FörslagtUl lag om ändring i byggnadslagen (1947: 385) 11 FörslagtUl lag om ändring i faslighetsbUdningslagen (1970: 988) 13 Utdragav statsrådsprotokollet ...... ... 15 1. Inledning ................................................. .. 15 Expropriationsändamålen.................................. .. 18 2.1.............................................................. Expropriationför viss;a lälbebyggelseändamål 18 GäUande rätt ................................. .. 18 Reservationer och särskUlyttrande ...... .. 33 Remissyttrandena ......................... .. 37 2.2.............................................................. Expropriationför kulturella ändamål 45 GäUande rätt ................................. .. 45 Utredningen...................................... .. 47 Remissyttrandema ......................... .. 48 Expropriationmed anledning av väntad värdestegring ra.m...................................................... .. 50 GäUande rätt mm............................... .. 50 Utredningen...................................... .. 51 Särskilt yttrande .............................. 53 GäUande rätt ......................................... .. 56 Utredningen ........................................ .. 64 Allmänna synpunkter .......................... .. 64 LöseskiUing .................................... .. 67 Ersättning för fastighelsintrång ......... .. 74 Personlig ersättning ....................... 80 Ersättningsreglerna i BL ra. Värdeutjämning;äexpropriation .......... 89 Reservation och särskildayttranden ............ 94 Allraänna synpunkter.......................... .. 99 Ersättning för fastighelsintrång............. 123 Personlig ersältnmg ........................ 132 Ersättningsreglerna i BL ra. Inledande synpunkter ............................. 151 Expropriation fär vissa lälbebyggelseändaraål ,. Expropriation för kulturella ändaraål...... 161 AUraänna synpunkter.......................... 165 Ersättning för fastighetsintrång............ 188 Annan ersättning ........................... 192 Kompensationsreglema i BL.................. 193 Följdändringar i annanlagstiftning ........ 198 Sammanfattning av förslagen ....................... 199 Förslaget tiU lag om ändring iexpropriationslagen .... 201 Förslaget till lag om ändring ibyggnadslagen . Förslaget tiU lag ora ändring ifaslighetsbUdningslagen .. 213 De tUl lagrådet remitteradeförslagen.............. 234 Utdrag av lagrådetsprotokoll ........... 246 Utdrag av statsrådsprolokollelden .......... 263 H?l 7004 M