prop · FU0330 · 1971-12-31 00:00:00 — Besvärsrätttillkomraer part ocb annan som beslutet angår, om detla går honom emot. Harkommunal myndighels beslut ändrats eller upphävts av slailig myndighet, fårockså den komraunala myndigheien klaga. Besvärsmyndigbelkan förordna att överklagat beslut icke får tillämpas innan besvären prövats.Yrkande om sådant förordnande skall behandlas .skyndsamt. Bestämmelserom besvärstid m. m. Densom vill klaga genom besvär skall göra det skriftligen. skall gesin hos den myndighet, vars beslut överklagas. Vid besvär till statlig 658 Kungl Maj:ts proposUion nr 30 år1971 myndighet över myndighets beslut skallklagoskriften dock ges in hos den statliga rayndigheten. skall ha kommit in till vederbörandemyndighet från den dag klaganden fick del av beslutet genomexpedition med besvärshänvisning. Kommer klagoskrift inora föreskriven tid in tillbesvärsmyndigheten, faslän den skolat ges in hos beslutsmyndigheten, ellertill beslulsmyndigheten, fastän den skolat ges in hos besvärsmyndigheten, skallden anses ha kommit in i rätt tid. När klagoskrift, som skall ges in till beslulsmyndigheten,kommit in till deima, skall myndigbeten utan dröjsmål avge skriftligt yttrandeöver besvären till besvärsmyndigheten och sända in de till ärendethörande handlingarna. Har klaganden yrkat, alt det överklagade beslutet icketillärapas, innan besvären prövats, skall handlingarna dock sändas in genast, Beslutsmyndighelens yttrande skall genom dennas försorgockså sändas till klaganden i avskrift med angivande av inom vilkendenne kan ytlra sig hos besvärsmyndigheten. Vad som stadgas i 6 § andra siycketäger motsvarande tillämpning. får pröva även för sent inkomna besvär,ora det är uppenbart alt ingens rätt äventyras därigenora. Denna lag träder i kraft den Beträffande tillkännagivande och överklagande av beslut,som meddelats före lagens ikraftlrädande, tillämpas äldre bestämmelser. Genom denna lag upphäves 4 § förordningen angående fatalier ipoliti- och eko-noraimål, förordningen om jäv i hushållsmål, lagen om rätt alt i mål och ärenden, somtiUhöra slats-eller koramunalmyndighets handläggning, insända handlingar raedposlen ra. lagen om besvärtid vid talan molförvaltande myndighels beslut. Såsom upphävda skall anses brevet tillamiralitetskoUegium angående släktskapsjävs tillämpning i hushållningsraål, Kungl.Maj.ts proposition nr 30 dr 1971 659 cirkuläretden till saratliga kollegier, landshövdingar och konsistorier omfogande av delgivningsbevis till besvär, kungl.brevet angående falalieliders iakttagande, kungörelsenden 19 raaj 1845 om besvärsskrifls eUer ansöknings ingivande genom bud, kungörelsenden angående sättet för besvärs anförande hos kammarkollegiel samt cirkuläretden till siatens förvallande myndigheter angående remissersverkställande och besvarande. Föreskrifti äldre lag eller författning ora att handling skall ha korarait in tillstatlig eller myndighet före visst klockslag gäller icke. Förekommeri lag eller författning hänvisning lill eller avses däri eljest lagrum, somersatts genom bestämmelse i denna lag, skall den bestämmelsen i ställettillämpas. ()()0 Kungl Maj:ts proposition nr 1971 Dennalag tillämpas vid rättskipning i mål hos regeringsrätten, kammarrätt,länsrätt, länsskatterätt och mellankommimala skatterätten (förvaltningsdomstol),om annat ej är föreskrivet i lag. Partsskrivelse till förvaltningsdomstol skall innehålla fullständig uppgift ompartens namn, yrke och postadress samt vara egenhändigt undertecknad av parteneller hans ombud. Iansökan och därmed jämförlig skrivelse uppges: 1. saken och yrkandena i raålet; samt 2. de omständigheter och skäl, som åberopas till stödför yrkandena. I besvär anges: 1. det beslut, mot vilket talan föres; 2. den ändring i beslutet, som yrkas; saml 3. de omständigheter och .skäl, som åberopas till stödför ändringsyrkandet. Partbör vidare uppge de bevis han vill åberopa och vad han vill styrka med varjesärskilt bevis. Skriftligt bevis, som ej tidigare förebragls, skall fogas vidskrivelsen i huvudskrift eller styrkt avskrift. Fordrasför besvärs prövning i regeringsrätten särskilt tillstånd, bör parten ibesvären närmare ange de skäl som han åberopar till stöd för sin begäran ora sådanttillstånd. Förvaltningsdorasloläger utan hinder av atl mål ej anhängiggjorts i rätt tid pröva saken, omsärskilda skäl talar för det och det kan ske utan men för motstående enskildaintressen. Harpart, som anhängiggjort ett mål, därvid förbehållit sig att i senare skrivelsefå utveckla sin talan i fråga om yrkande och grunder eller be- KunglMaj:ts proposition nr 1971 661 höveransökan eller besvär eller därraed jämförlig skrivelse eljesl fullständigas,förelägger rätten parten atl inom viss lid fullständiga sin lalan vid påföljdall målel ändå avgöres samt meddelar erforderliga anvisningar. 5§ Det som sägs om straff och vite i 9 kap. 5, 6, 8 och 9 §§ ,om ombud ocb biträde i 12 kap. 1 § första siycket, 25 §§, 6 § andra stycketoch 824 §§ saml ora frister och laga förfall i 32 kap. 1 §,36 §§ och 8 § rällegångsbalken äger motsvarande tillämpning hosförvaltningsdomstol. 6§.Mål utredes och handlägges skriftligen, ora ej annal följer av vad sora stadgasnedan. Rätten leder parts utredning och tillser att målel blir så fullständigtul-relt som dess beskaffenhet kräver. 8§-Finnesmotpart, delges ansökan, besvär eller därmed jämförlig skrivelse denne,om det ej är uppenbart obehövligt eller till men för genomförandet avbeslutet i målet. Vid skrivelsen fogad handling delges tillsammans med skrivelsen,om det lämpligen kan ske och mottagaren ej redan fått del av Viddelgivning enligt 8 § förelägges raottagaren all komma in med skriftligtyttrande lill rätten. I föreläggandet får anges viss lid, inora vilkenyttrandet skall vara rätlen till banda, och sora påföljd alt målet ändåavgöres. Yttrandetill rätlen skall ange om yrkandena i den delgivna skrivelsen medges ellerbestrides. Anvisning härora och om yttrandets innehåll i övrigt lämnas iföreläggandel. Rättenkan medge att yttrande får avges muntligen inför ordföranden eller särskildbefattningshavare vid rätten eller, om förhandling skall hållas i målel, viddenna. 662 KungL Maj.ts proposition nr 1971 Iraål, som upptas i anledning av anmälan eller annan underrättelse, skerdelgivning raed och föreläggande för part i tiUärapliga delar i enlighet raedvad sora sägs i 8 och 9 §§. Yttrandesom sägs i 9 § delges motstående part, om del ej är uppenbari obehövligt.Tillfälle beredes honom därvid alt uttala sig skriftligen överinnehållet i yttrandet. Om det behövs, förelägger rätlen alt uttala påföljd all raålet ändå avgöres. Föreligger i raål ejyttrande från förvaltningsmyndighet, mot vars beslul lalan föres, inhämtarrällen sådanl yttrande, om det behövs. Vid behandling av fråga,vars bedömande kräver särskild sakkunskap, inhämtar rätten yttrande frånmyndighei eller tjänsteman, som har att gå tillhanda därmed, eller anlitarbiträde av sakkunnig. Bestämmelserna om sakkunnig i 40 kap. 27 §§, 12 §, 17 §första siycket och 18 § gäller i tillämpliga delar. Det sora sägs ora skriftligtbevis och dess företeende i 38 kap. 15 §§ och 7 och 8 §§ rällegångsbalken samlom tillhandahållande av föreraål för syn i 39 kap. 5 § rällegångsbalken ägerraotsvarande lillämpning hos förvaltningsdomstol. Är i lag eller författningsärskilt föreskrivet om skyldighet att förete handling eller föremål, fårrätlen inte förelägga någon att förete annat än det, som omfattas av dennaskyldighel. 1 mål hos regeringsrällen,som fullföljts från kammarrätt, får part icke utan särskilda skäl åberopa nyttbevis. Rätten tillser att part,om det behövs, före målets avgörande, haft del av och tillfälle att ytlra sigöver det som är av betydelse för avgörandet. Kan det antagas att partseller annans personliga närvaro avsevärt skulle gagna utredningen i målel, fårrällen förordna ora rauntlig för- Maj-.ts proposition nr 1971 663 handling i detta. Förhandhngen kan begränsas till den eUerde frågor, varora utredningen anses bristfällig. Har enskild part begärtmuntlig förhandling, skall sådan hållas, om icke processföremålels värde ärringa, förhandlingen är obehövlig eller eljest särskilda skäl talar däremol. Har rätten förordnal om muntlig förhandling i ett mål, fårrätten, om det behövs, bestämma all målet skall beredas till sådan förhandhnggenora rauntlig förberedelse inför rättens ordförande. Vid sådan förberedelseulrönes vad som är oslridigl och vad som är tvisligl saml vilka omständigheteroch bevis sora vardera parlen vill åberopa lill stöd för sin talan vidförhandlingen. För besiktning av fastighel eller område eller av föremål,som ej lämpligen kan flyttas, får rätten eller dess ordförande hålla syn påstället. sådan syn gäller i lillärapliga delar vad som sägs om muntlig förhandling. Det sora föreskrives i 5 kap. oraoffentUghet och ordning äger motsvarande tillärapning vid muntlig förhandlingenUgt 17 §. Rätten får dock förordna ora handläggning inom stängda dörrarutöver vad som följer av 1 § näranda kapilel, om del fordras av hänsyn lill enskildsbehöriga ekonomiska intresse eller privatlivets helgd. Till rauntlig förhandling, förberedelse och syn kallasparterna. Enskild part får föreläggas alt inställa sig personligen vid påföljdav vite eller av all hans utevaro ej utgör hinder för målets vidarehandläggning och avgörande. Vid muntlig förhandling får förhör hållas med enskUd partoch med annan, som kan antagas veta någol av betydelse för målets avgörande. Part höres upplysningsvis. Annan höres upplysningsvis eUerunder ed eller försäkran. Är i lag eller författning särskill föreskrivet orauppgiftsskyldighel, får rätten inte höra någon raot hans vilja om annat än det,varora han enligt föreskriften är uppgiftsskyldig. I fråga om förhör under ed eller försäkran gäller itillämpliga delar beslämraelserna om vittne i 36 kap. 118 §§, 2022 §§, 24 §första och Maj.ts proposition nr 1971 tredjestyckena och 25 § första och tredje styckena rällegångsbalken samt, såvittfråga är om sakkunnig, föreskrifterna om sakkunnig i 40 kap. 911 §§, 1315§§, 17 § försia styckel och 1820 §§ rällegångsbalken. Förkallelse av den som skall höras upplysningsvis och ersällning lill denne gälleri tillämpliga delar det som enligt försia stycket föreskrives om kallelse ochersättning beträffande den som skall höras under ed eller försäkran. Enskildpart, som inställt sig lill muntlig förhandling, förberedelse eller syn, fårtillerkännas ersättning av allmänna medel för kostnader lill resa och uppehällesamt för tidsspillan, om rällen finner alt ban skäligen bör ersättas för sininställelse. Ersättningen beslämraes enligt de grunder, som är stadgade förersättning av allraänna medel till vittne. Ersättningtill den som på enskild parts begäran höres upplysningsvis eller som vittneeller sakkunnig utges av parten. När särskilda skäl talar för det, kan rällenförordna, att sådan ersättning skall gäldas av allmänna medel. Ersättningtill annan än den som höres på enskild parts begäran gäldas av allmänna medel. Muntligförhandhng inledes med att rättens ordförande i korthet redogör förutgångsläget och för förhandlingens syfte. Om det icke är överflödigt,framställer sökanden eller klaganden silt yrkande varpå motpart, om sådanfinnes, anger huruvida han medger eller bestrider det. Behövs det, utvecklarvardera parten sin lalan, yttrar sig över vad motpart anfört och svarar påfrågor som rällen ställer. Skall någon höras i utredningssyfte, hållesdärefter sådanl förhör. I saraband härmed förebringas övrig bevisning. Sedanparterna anfört vad de ytterligare finner nödigt, avslutas förhandlingen. Protokollföres vid muntUg förhandling och syn. Protokollet skall innehålla enredogörelse för handläggningens gång saml den bevisning som förebringas.Protokoll över raunlUg förhandling skall härjärate återge parternas yrkandenoch invändningar, parts medgivande av motparts yrkande och vitsordande avraotparls påslående. Utsagaav part, sakkunnig eller annan, som höres i utredningssyfte under muntligförhandling eller syn, antecknas i den omfattning utsagan kan antagas vara avbetydelse i målel. Vad rätten iakttager vid besiktning antecknas iraotsvarande mån. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 665 Utvecklingav talan i rättsligt hänseende antecknas ej. Det som i övrigt anföres ellereljest förekommer vid förhandling eller syn antecknas icke i protokollet, om ejsärskilda skäl föranleder annat. Rätten får förordna att utsaga i stället för att antecknas i protokoUel skallupptagas genom stenografi eller pä fonetisk väg. Stenogram eller fonogramåterges i vanlig skrift endasl om rätlen eUer, vid fullföljd av talan tillhögre instans, överordnad domstol finner det behövligt eller part eller annanbegär avskrift. Förvaltningsdomstoläger förbjuda vidare åtgärd för verkställighet av beslut, motvilket talan föres hos domstolen, och även eljest förordna för tiden intilldess målet avgjorts. Vidprövning av mål får förvaltningsdomstol gå ulora enskild parts yrkande för attbesluta till det bättre för honom, om särskUda skäl talar för det och det kanske utan men för motstående enskilda intressen. Förvaltningsdomstolsavgörande av mål grundas på det som handlingarna innehåller och som förekommiti övrigt i målet. Skälen för avgörandet skall framgå av beslutet. Beslut,varigenom mål avgöres, delges parterna i målet genom en expedition somfullständigt återger beslutet och skiljaktig mening, där sådan förekommit.Expeditionen skall dessutom innehålla upplysning om vad den skall iakttaga somvill anföra besvär över beslulel. Krävessärskilt lillslånd för prövning av besvär lill regeringsrätten, skallkammarrätten dessutom ge besked härom och ora de grunder, på vilka sådanltillstånd kan erhållas. Anser part alt beskedet är oriktigt, kan han begäraprövning av frågan om sin rätt tUl fullföljd av talan i samband med besvär överbeslutet i raålet. Finnerförvaltningsdomstol genom anmärkning eller eljesl, alt något domstolens beslutblivit oriktigt på grund av felräkning, felskrivning eller Maj:ts proposition nr 1971 annatuppenbari förbiseende, meddelar domstolen beslut om rättelse, sedan parternafått tillfäUe att yttra sig. Mollänsrätts, länsskalterälts och mellankommunala skatterättens beslut föres lalanhos kamraarrält ocb mot kammarrätts beslut föres talan hos regeringsrätten.Talan föres genom besvär. Molbeslut, som ej innebär slutligl avgörande av mål, får lalan föras endast omrätlen därigenom 1. ogillat invändning om jäv mot någon rättens ledamoteller invändning om atl hinder föreligger för lalans prövning; 2. avvisat orabud eller biträde; 3. förordnal rörande saken i avbidan på målelsslutliga avgörande; 4. förelagt någon alt medverka på annat sätt än genominställelse till sammanträde och underlåtenhet atl efterkomma föreläggandelkan ådraga denne särskild påföljd; 5. beslutat angående uttagande av förelagt vite ellerannan påföljd för underlåtenhet att efterkomma föreläggande eller angåendeansvar för förseelse i förfarandet; 6. förordnal angående undersökning elleromhändertagande av person eller egendom eller ora annat undersöknings- ellersäkringsmedel; 7. förordnat angående ersättning för någons medverkanvid utredningen; 8. avslagit begäran om biträde eller till sådanluppdrag förordnat annan, än part föreslagit. Motbeslut av förvaltningsdomstol, varigenom mål återförvisas till lägre instans,får talan föras endasl om beslutet innefattar avgörande av fråga, som inverkarpå raålets utgång. Närbesvär över förvaltningsdomstols beshit kommer in till denna, fogas domstolenshandlingar till besvären. Ärfråga om besvär över länsrätts, länsskatterätts eller raellankoramunalaskatterättens beslul, infordrar rätlen yttrande över besvären från motpart, omsådan finnes, och delger klaganden yttrandet samt bereder parterna liUfällelill ytterligare skriftväxling, om del behövs. Besväroch övriga handlingar sändes till besvärsinslansen, sedan rätten fullgjort sinbefattning med målet. Dennalag träder i kraft den KunglMaj:ts proposition nr 1971 667 Utdragav protokoU, hållet i lagrådet . f.d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådel , tillhandakommel utdrag av protokoll överjuslitieärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av ,i statsrådet , hade Kungl. Maj:t förordnat, att lagrådetsutlåtande skulle inhämtas över upprättade förslag till 1) lagom allmänna förvaltningsdomstolar, 2) lag om behörighet för kammarrätt alt pröva vissamål, 3) lag om ändring i giftermälsbalken, 4) lag om ändring i lagen (1915: 434) om fullföljd avtalan mol beslut i vissa ärenden rörande äktenskaps ingående, 5) lag om ändring i , G) lag om ändring i jordförvärvslagen (1965: 290), 7) lag om ändring i lagen (1916: 156) om vissainskränkningar i rätten atl förvärva fasl egendom eller gruva eller aktier ivissa bolag, 8) lag ora ändring i lagen (1933: 269) om ägofred, 9) lag ora ändring i lagen (1952: 166) orahäradsallraänningar, 10) lag om ändring i lagen (1952: 167) omallmänningsskogar i och , 11) lag om ändring i lagen (1950: 596) ora rätt tillfiske, 12) lag om ändring i lagen (1960: 130) omfiskevärdsområden, 13) lag om ändring i lagen (1938: 274) om rätt tilljakt, 14) lag om ändring i vattenlagen (1918: 523), 15) lag om ändring i lagen (1919: 426) om flottning iallmän flottied, 16) lag om ändring i lagen (1929: 405) med vissaföreskrifter angående tilllämpningen här i riket av svensk-norskavattenrättskonventionen av , 17) lag ora ändring i lagen (1940: 358) med vissabestämmelser till skydd för försvaret ra. 18) lag om ändring i lagen (1963: 193) om saraarbetemed , , och angående verkställighet av straff ra.m., 19) lag om ändring i lagen (1968: 555) om rätt förutlänning och utiändskl förelag att idka näring här i riket. Maj:ts proposUion nr 1971 20) lag om ändring i lagen (1887: 42 s. 1) angåendehandelsregister, firma och prokura, 21) lag om ändring i lagen (1902: 71), innefatlandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 22) 1.1g om ändring i lagen (1942:335) om särskildaskyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar, 23) lag om ändring ilagen (1919:240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet, 24) lag om ändring i lagen (1929: 116) om tillsyn överstiftelser, 25) lag om ändring i lagen (1936: 567) om domkapitel, 26) lag om ändring i lagen (1938: 96) omunderstödsföreningar, 27) lag om ändring i luftfartslagen (1957: 297), 28) lag om ändring i gruvlagen (1938: 314), 29) lag om ändring i lagen (1886: 46) angåendestenkolsfyndigheter m. m., 30) lag om ändring i uranlagen (1960: 679), 31) lag om ändring i lagen (1966: 314) omkontinentalsockeln, 32) lag om ändring i lagen (1939: 254) om skyldighetför kommun alt fullgöra vissa av krig m. in. 33) lag om ändring i lagen (1939: 608) ora enskildavägar, 34) lag om ändring i lagen (1941: 282) omsterilisering, 35) lag om ändring i lagen (1944: 133) ora kasirering, 36) lag om ändring i lagen (1942: 350) ora fornrainnen, 37) lag om ändring i lagen (1960: 690) ombyggnadsminnen, 38) lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, 39) lag om ändring i byggnadslagen (1947: 385), 40) lag om ändring i lagen (1947: 529) ora allraännabarnbidrag, 41) lag om ändring i lagen (1964: 143) ombidragsförskott, 42) lag om ändring i lagen (1948: 433) omförsäkringsrörelse, 43) lag om ändring i lagen (1950: 272) om rätt förutländsk försäkringsanstalt att driva försäkringsrörelse här i riket, 44) lag om ändring i lagen (1959: 73) med vissabestämmelser om inländsk försäkringsrörelse vid krig m. m., 45) lag om ändring i lagen (1959: 118) orakrigsansvarighet för liv- och invaliditetsförsäkring, 46) lag om ändring i arbelarskyddslagen (1949: 1), 47) lag om ändring i skogsförläggningslagen (1963:246), 48) lag om ändring i kyrkomötesförordningen (1949:174), 49) lag om ändring i lagen (1950: 382) om svensktmedborgarskap, 50) lag om ändring i lagen (1951: 308) ora ekonomiskaföreningar, 51) lagom ändring i lagen (1948: 218) omsambruksföreningar, 52) lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951: 680), 53) lag om ändring i allmänna ransoneringslagen (1954:280), 54) lag om ändring i lagen (1954: 579) omnyklerhelsvård. KunglMaj.ts proposition nr 1971 669 55) lag om ändring i lagen (1955: 183) om bankrörelse, 56) lag om ändring i lagen (1955: 416) om sparbanker, 57) lag om ändring i lagen (1956: 216) omjordbrukskasserörelsen, 58) lag om ändring i lagen (1963: 76) omkreditakiiebolag, 59) lag om ändring i lagen (1956: 2) om socialhjälp, 60) lag om ändring i lagen (1961: 332) om handräckningvid taxeringsrevision, 61) lag om ändring i lagen (1956:618) om allmännasammankomster, 62) lag om ändring i slrålskyddslagen (1958: 110), 63) lag om ändring i lagen (1926: 1) innefatlandebestämmelser i anledning av konventionen mellan ochFinland angående renar i gränsområdena, 64) lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74), 65) lag om ändring i barnavårdslagen (1960: 97), 66) lag om ändring i lagen (1960: 408) om behörighetalt ulöva läkaryrket, 67) lag om ändring i lagen (1963: 251) om behörighetatt utöva tandläkaryrket, 68) lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet atlutöva veterinäryrket m. m., 69) lag om ändring i lagen (1960: 409) om förbud ivissa fall mol verksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 70) lag om ändring i varumärke.slagen (1960: 644), 71) lag om ändring i patenUagen (1967: 837), 72) lag om ändring i mönslerskyddslagen (1970: 485), 73) lag om ändring i brandlagen (1962: 90), 74) lag om ändring i skollagen (1962: 319), 75) lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda, 76) lag om ändring i namnlagen (1963: 521), 77) lag om ändring i lagen (1963: 537) om gravrätt ni.m., 78) lag om ändring i lagen (1964: 322) med vissabestämmelser i anledning av slalens övertagande av huvudmannaskapet förpolisväsendet m. m., 79) lag om ändring i lagen (1964:829) om skyldighet förvissa städer atl bidraga till statsverkets kostnader för dorastolsväsendet, 80) lag om ändring i naturvårdslagen (1964: 822), 81) lag om ändring i lagen (1966: 301) omrättspsykiatrisk undersökning i brottmål, 82) lag om ändring i lagen (1967: 531) om tryggande avpensionsulfäslelse m. m., 83) lag om ändring i smitlskyddslagen (1968: 231), 84) lag om ändring i miljöskyddslagen (1969: 387), 85) lag om ändring i jordhävdslagen (1969: 698), 670 KungL Maj.ts proposition nr 30 år1971 86) lag om ändringi lagen (1970: 375) om utlämning lill , , eller förverkställighet av beslul ora vård eller behandling, 87) lag om ändring i lagen (1970: 244)om allmänna vatten- och avloppsanläggningar, 88) lag om ändring i lagen (1970: 390)med vissa bestämmelser i anledning av statens övertagande av lokalhållningenför de allmänna underrätterna. Förslagen, som finns bilagda detla protokoll, hade införlagrådet föredragils av förste länsassessorn ochkammarrättsassessorn Bengl . Förslaget till lag om allmänna förvaltningsdomstolar Grundläggande bestämmelser om regeringsrättens liksom omhögsla doraslolens ställning, organisation och uppgifter ges iregeringsformen. De regler i dessa ämnen som meddelas i den nu föreslagna lagenulgör komplettering av regeringsformens föreskrifter. I RB, där sådanakompletterande föreskrifter raeddelas för högsta domstolen, har i lagtexten (3kap. 1 §) gjorts hänvisning till regeringsformen. Såvitt angår regeringsrättenbör i förevarande paragraf intagas en raotsvarande hänvisning lillregeringsformen. I paragrafens tredje slycke stadgas att kammarrätterna ärkammarrätten i och kararaarrätlen i . Härraed har också förvardera domstolen angivits var den har sitl säte. För regeringsrättens del haren bestäraraelse härora intagils i förslagels 5 §. Enligt lagrådels meningskulle det vara alt föredraga all bestäraraelsen intoges redan i I §. Lagrådet förordar, alt 1 § första stycket ges följandelydelse: Regeringsrätten är, i enlighet med vad i regeringsformen sägs, högstaallmänna förvaltningsdomstol. Den har silt säte i . I enlighel med vad lagrådel föreslår i fråga ora 36 § idet till lagrådel remitterade förslagel lill förvaltningsprocesslag hemställerlagrådet, alt i andra styckel av förevarande paragraf »resning» införes såsombenämning på återbrytande av dom.