prop · FU0334 · 1971-12-31 00:00:00 — Delta talar mycket starkt emot ett syo-system medyrkesvalslärare eller yrkesvägledare-kurator och för ett system med särskild syo-funktionär.Syo-funktionen är inte så intimt förenad med vare sig skolkuratorns ellerämnespedagogens uppgifter, alt det skuUe motivera en personalunion. SFS tarbestämt avstånd från att tjänsten som syo-funktionär skaU kombineras med lärartjänst,eftersom denna ofta har en elewärderande funktion. RHS framhåller att dennuvarande yrkesvalslärarinstitulionen har gett utmärkta erfarenheter.Yrkesvalslärarnas stora rutin och kunnande måste ovillkorligen tas tiU vara iden nya organisationen. RHS tolkar också förslagets innehåU så, att delalltjämt är möjligt att rekrytera syo-funktionärer bland lärare och att förenafunktionen med lärartjänst. biträder med tveksamhet förslaget om särskild expert for syo.Föreningen ifrågasätter, om inle ytterligare överväganden bör göras beträffandemöjUgheterna att på elt mer adekvat sätt låta syo ingå som en integrerad delav elevvården. Detta skulle kunna åstadkommas genom alt man samlar kuraliva ochsyo-uppgifter med föreslagen resurstUldelning för syo på sammabefattningshavare och behåUer samverkan med lärarpersonal ocharbetsmarknadsverket. Av de remissinstanser somhelt eUer delvis avstyrkt promemorians förslag tiU organisation, anser vissaatt man bör eftersträva en gemensam syo-organisation för grandskola ochgymnasieskola, medan andra anser det motiverat med olika syslem. SL, SFL och anser alt elevernas situation i gymnasieskolan urpedagogisk synpunkt inte i någon avgörande grad skiljer sig från elevernassituation i . I båda skolformerna bör eleverna kontinuerligt tränasi väljandets konst. Del faktum alt allt fler elever väntas övergå lill fortsatt utbildningi gymnasieskolan accentuerar behovet av kontinuitet i syo-verksamheten. Sammasyslem bör därför gälla i grundskola och gymnasieskola. TCO och SAF anserdäremot alt skiUnaderna i mognad mellan elever i och elever igymnasieskolan motiverar att syo-organisationen utformas olika. Arbetsuppgifternainom syo är inte desamma. De sludievägledande och elevvårdande uppgifternadominerar klart i . Däremot överväger behovet av direktyrkesvägledning i gymnasieskolan. LR, SL, SFL, och anserall man bör behålla yrkesvalslärarsystemet i och införa det i gymnasieskolan.TCO och SAF anser atl yrkesvalslärarsystemet endasl bör finnas i grundskolan.För gymnasieskolans del tillstyrker TCO promemorians förslag, medan SAF viUinföra elt system med särskild syo-funktionär för gymnasieskolan och deneftergymnasiala utbildningen. SAF framhåller att det nuvarande systemet medyrkesvalslärare i har fungerat förhållandevis bra. För all den nya pryon,som enligt läroplan kräver en omfattande information ochförberedelse i skolan, skall fungera, bör det i varje skolenhet finnas enlärare som samordnar verksamheten. Denne bör ha ell intimt samarbete med avnämarsidanför all på bästa sätt konkretisera den teoretiska undervisningen med material,uppgifter och studiebesök. Yrkesvalslärarna är mest lämpade för denna uppgift.De har skaffat sig goda kunskaper om förelag, yrken ocharbetsuppgifter. De har fått kontakter med företagen och i många falletablerat ett gott samarbete mellan skola och näringsliv. TCO betonar att om den sociala och könsrollsbelingadeselektion som sker skall kunna elimineras, krävs detjust inom syo stora insatser, vilka yrkesvalslärama är väl lämpadeatt fullgöra. Genom nuvarande syslem med yrkesvalslärare är varje skolenhet medhögstadium tillförsäkrad en syo-funktionär. Yrkesvalslärarsystemet med sinautomatiska resurstilldelning garanterar att specialister alllid finns tillhands för elever och föräldrar och för övriga lärare i skolan. Eftersom detäven efter kommunindelningsreformen kommer atl finnas skUlnader mellankommunerna i fråga om antal elever och skolomfallning och eftersom storleken påskolenheterna varierar, är det nödvändigt att behålla yrkesvalslärarsystemet pågrandskolan. Då skulle alla skolor i landet, oavsett geografiska handikapp,kunna tiUförsäkras samma standard på studie- och yrkesvägledningen. Del systemmed syo-funktionärer som föreslås i promemorian, skulle även med ettbetydligt sänkt krav på elevunderlaget för varje tjänst - frånta ett mycketstort antal grandskolenheler sina egna syo-funktionärer. Delta skulle bUsärskilt vanligt och besvärande i glesbygderna med ofta långa avstånd mellanskolorna. Ur jämlikhelssynpunkl måste glesbygdseleverna tUlförsäkras enomfattande individuell omsorg just pågrund av sina geografiska handikapp. Fördelarna med yrkesvalslärarsystemet ärhär så uppenbara alt de inte kan förbigås. Systemetmed yrkesvalslärare har funnits i enhetsskolan/under ett 20-tal år.Någon egentlig kritik, annat än i detaljer, har inte riktals mot systemet. Altyrkesvalslärarna gjort goda insatser har ofta omvittnats. I stället för allframlägga elt förslag som radikalt avviker från del hittiUs tillämpadesystemet, borde man i promemorian ha prövat möjligheterna att genomjusteringar i nuvarande syslem lösa de problem som redovisas. Eltförverkligande av promemorians förslag skulle innebära elt dåligttillvaralagande av befintliga personella resurser och över huvud taget en dåligpersonalpoUtik. Fråganom behovet av syo-funktionärens insatser under ferietid och under densammanhängande arbetsdagen skulle kunna regleras i samband med de pågåendediskussionerna om arbetstidsavtal på undervisningsområdet. Någon karlläggningav hur stort behovet av yrkesvalslärarnas tjänster är under ferietid har inlegjorts och inte heller av hur efterfrågan på syo-insatser växlar under pågåendeläsår. Liknandesynpunkter anförs dels av , dels av LR, SL, SFL och , som också betonar de praktiska svårigheter som skulleuppslå om syo-funktionären måste tjänstgöra vid mer än en skolenhet. Han måstedelta i en omfattande kontakt- och konferensverksamhet vid båda skolenheterna,vilket försvårar schemaläggning, planering av konferenser m. m. Manciterar vidare vissa delar av promemorians beskrivning av mål och program för syooch konstaterar alt dessa har pedagogisk karaktär. För att fuUgöra dearbetsuppgifter som krävs, fordras en fuUständig pedagogisk UtbUdning, dvs. Detta motiverar ett yrkesvalslärarsystem. Svensk yrkesvablärarföreninganför t. ex. all en lärare har lättare att integrerera syo i undervisningen omutbildning och arbetsliv i de samhäUsorienterande ämnena. En lärare lorde varabäst skickad alt hjälpa psykiskt och fysiskt handikappade elever med syo. Syo-specialislenär som sammanhållande ansvarig för alt syo-programmel genomförs. harföljande konsekvenser i gmndskolan: kogniliv inlärning av principer, övning ikonkreta situationer inom undervisningens ram, övning genom p)ersonliga besluti valsituationer i samband med de obUgatoriska studieorienterandestudiebesöken och pryon. Därpå följer logiskt nästa steg, nämligen konkretapersonliga val av utbildning efter . Detta program föratsätter frånsyo-specialistens sida verkligen full insikt i undervisningsmetodik ochpraktisk pedagogik, annars kommer inte programmet in på elt adekvat sätt iundervisningen med hänsyn tagen lill undervisningsplanering, lärogång, metodiketc, kanske främst i de samhäUsorienterande ämnena men också i andra ämnen. LRanser att yrkesvalsläraren bör utbildas så alt han kan kombinera syo-uppgifter medundervisning i socialkunskap eller samhällskunskap, medan TCO, SLoch SFL betonar alt tjänsterna inle bör vara låsta tiU vissa ämnen utan kunnakopplas liU vilket ämne som helst. LR,SL, SFL och instämmer i promemorians synpunktalt man bör beakta vuxenutbUdningens behov av syo, när man tar ställning tiUorganisationens utformning. Detta kan tillgodoses inom ett yrkesvalslärarsystemgenom att man räknar in arbetsuppgifter för syo inom VuxenutbUdningen i nedsättningsunderlagel.Svensk yrkesvalslärarförening anser alt i mindre kommuner bör yrkes-valslärarexpedilionenutgöra centrum för denna vuxenvägledning (som ofta knyts liU skolenheten) ochalt motsvarande anordning bör göras i större kommuner. SÖ,UKÄ, AMS, , , , SFS m. fl. anser altpromemorians förslag om dimensionering och resurstiUdelning inle enbart bordeutgå från elevantalet i grundskola och gymnasieskola utan också omfattavuxenutbildningen. SÖ betonar expansionen inom VuxenutbUdningen och framhåUeratt syo-insatserna för de vuxenstuderande genomsnittligt lorde vara mertidskrävande än för skolans elever. AMS anför att i avvägningen meUanungdomarnas behov av yrkesvägledning i skolsituationen och de vuxnas behov avvägledning på en arbetsmarknad med snabbt förändrade krav på kunskaper och utbUdning,viU styrelsen särskUt framhåUa behovet av studie- och yrkesvägledning för devuxna. Vid beräkningen av antalet syo-funktionärer måste därför hänsyn ocksåtas tUl det växande antalet studerande i VuxenutbUdningen. LO viU starkt framhåUabehovet av syo för stora grupper av vuxenstuderande och betonar viklen av altorganisationen inte dimensioneras så alt syo-funktionärerna redan från börjanbara kan tiUgodose ett minimum av de rådsökande. Svensk yrkesvägledarföreninganser att utredningen tagit aUtför lite hänsyn tiU samhäUets totala behov av syo.Det är uppenbart atl detta behov bland övriga åldersgrupper bland befolkningenredan nu är så storl, all del ur rättvise- och jämUkhetssynpunkt kan ansesdiskutabelt all ungdomsskolan får delta stora antal syo-funktionärer tiU sittförfogande, medan befolknuigen i övrigt endast har tiUgång tiU f. n. ca 250yrkesvägledare. Beträffanderesursawägningen meUan grimdskola och gymnasieskola anför AMS att behovet av syo-insatserhar minskat i genora den nya läroplanen, medan behovet igymnasieskolan med dess nära anknytning tiU arbetsmarknad och utbUdningarutanför skolområdet har ökat starkt. Del förefaUer därför rimligt all ändraberäkningen av elevunderlaget, så all den bättre tUlgodoser gymnasieskolansbehov. TCO,SL, SFL m. fl. betonar däremot det stora behovet av syo i grundskolan.SFS framhåUer att den nya organisationen på inga viUkor får innebära enförsämrad situation för grandskoleleverna. Fleraremissinstanser betonar atl promemorians förslag till dimensionering, enligtvilket ett schablonbelopp skaU utgå per 800 elever i berörda årskurser medvissa justeringar beroende på elevunderlagets storlek, inte kommer att täckabehovet av syo i skolan. SAF, LR, SL, SFL och Svensk yrkesvalslärarföreninganser talet 800 elever per syo-funktionär alltför högt. biträder förslaget under föratsättning alt arbetsplatsen utgörs av enskolenhet. Vid splittring av tjänsten på flera skolor bör elevunderlagetminskas. anser att schablonen bör justeras nedåt med åtminstone 100 eleverper heltidstjänst. SFS och TLE önskar sänka elevantalet liU 500 per syo-funktionär.SFS betonar dessutom alt funktionären inle bör tjänstgöra på mer än två skolor.TCO erinrar om all AMS tidigare framhåUit atl siffran 300 elever per funktionärtorde vara en realistisk beräkning för tjänsleunderlag. TCOoch RHS betonar alt de små kommunema måste garanteras en generös resurstiUdelning.RHS anser att förslaget inger farhågor för vissa orter med så få elever iyrkesutbildning atl de fram tUl /75 hänvisas till gymnasieskolkommuner. Avde remissinstanser som har yttrat sig över förslaget till utbildning av syo-funktionärertillstyrker de som ansluter sig till promemorians organisalionsförslag i aUmänhetockså förslaget om en ettårig kurs i studie- och yrkesvägledning (s.k. DYRK-kurs)som skaU kunna inräknas som 40 poäng i en fUosofie kandidatexamen, medan desom uttalat sig för ell yrkesvalslärarsystem önskar kombinera utbildningen med lärarutbUdning.TiU den förra kategorin hör bl. a. statskontoret, SÖ, UKÄ, , LO och SFS. TiU den senare hör LR, SL, SFL och . Förslagetatl förlägga kursen i studie- och yrkesvägledning lUl lärarhögskola tillstyrksav bl. a. lärarhögskolorna i , , och och de samhällsvetenskapligafakulteternas utbildningsnämnder vid universiteten i och . SÖ,UKÄ, , SFS och universiteten i och anser däremot att kursenbör förläggas tiU universitet. Generaldirektören i SÖ m. fl. tjänslemän har reserveratsig mot Sö:s uppfattning. Beträffandepromemorians förslag om vägar tUl behörighet för kursen anser 50 att beteende-och samhäUsvelenskapUg utbildning är värdefull för syo-funktionären men altkursen inle uteslutande bör baseras på linjerna 4, 5 och 8 utan också på andraämneskombinationer. Liknande synpunkter framförs av bl. a. UKÄ, AMS, och SFS anser all samtliga utbildningslinjer bör kunnaavslutas med den föreslagna kursen. m. fl. tiUstyrker förslaget allpersoner som har fyllt , har erfarenhet och har kunskapermotsvarande 10 poäng i elementär sociologi och sociologisk metodik skall kunnafå tiUträde liU kursen. i tiUstyrker i de fallyrkesverksamheten gjort dem skickliga och erfarna på områden som har näraanknytning lill samhäUs- och beleendevetenskaperna. i ,m. fl. anser att förkunskapskravel är oliU-räckUgt. Även 5Ö befarar deltaoch hävdar att frågan bör penetreras ytterligare. i anser atl 20 poäng i psykologi bör varaelt allmänt behörighetskrav. SFS framhåller däremot alt inga särskildaförkunskapskrav bör uppställas för personer som fyllt och har minst femårs yrkeserfarenhet. Promemorians förslag om att som krav för behörighet församtliga också bör uppställas erfarenhet av anställning, varibör ingå minst sex månaders sammanhängande anställning utanför utbUdningsväsendet,tillstyrks av bl. SÖ, lärarhögskolorna i , och ,i , , , och . och socionomförbundbetonar alt elt års yrkeserfarenhet måste betraktas som ett minimikrav. TCOanser promemorians förslag otiUräckligl, eftersom erfarenheter av arbetslivetutanför skolområdet har avgörande betydelse. LO betonar all nytiUkommandefunktionärer bör ha en grundläggande erfarenhet av arbetsmarknaden och dessproblem. SAF framhåller att erfarenhet av yrkeslivet utanför skolområdet är så vUctigtför syo-funktionen att den bör stäUas som elt krav. UKÄ och hävdar altarbetslivserfarenhet utanför utbUdningsväsendet är värdefuU för syo-funktionärernamen atl sådan erfarenhet inte bör krävas för tillträde lill utbildningen utani stället vara meriterande vid tjäns-tetiUsältning. LR förmodar alterfarenheter från arbetslivet erhåUs bättre genom olika former av studiebesökän genom att under elt år inneha en eller ett fåtal anställningar. Promemorians synpunkter på principerna för urval blandbehöriga sökande till kursen delas av bl. a. lärarhögskolorna i ochUmeå. i anser atl en kvotering bör tiUämpas vidurvalet för att garantera atl andelen personer med minst fem årsyrkeserfarenhet inte blir alltför liten inom tjänstemannakåren. SÖ och UKÄinstämmer i promemorians uppfattning all del är värdefuUt att personer med oUkaslag av utbildning och varierande arbetslivserfaren-heter rekryteras tillutbildningen. SÖ tiUstyrker också promemorians förslag om atl meritvärdet förakademiska studier maximeras till 80 poäng för att undvika att kursen fårkaraktär av tilläggsulbildning. Däremot ifrågasätter SÖ det rikliga i attkårens nuvarande sammansätt- ningbör vara vägledande vid urval bland behöriga sökande. UKÄ anser det inlepraktiskt möjligt att utforma så detaljerade urvalsbestämmelser alt man genom anlagningsförfarandelgaranterar atl vissa bestämda yrkesområden läcks iri. UKÄ ställer sig vidaretveksam till könskvole-ring och vill avvakta dels resultatet av pågåendeförsöksverksamhet, dels intresset för kursen. anser att promemoriansförslag innebär en aUtför långtgående styrning av antagningen. Urvalet bör iförsta hand baseras på samhällsvetenskaplig eftergymnasial utbildning. UKÄbetonar alt man vid kursens dimensionering bör ta hänsyn till all den kan varalämplig även för andra kategorier än blivande syo-funktionärer. Med tanke påatt kursen också kommer att attrahera personer som inle avser att ägna sig åt syoinom skolväsendet, anser att den föreslagna intagningen på 120150studerande är alltför låg. Även SFS betonar att betydligt fler än somföreslagits måste intas till utbildningen. tillstyrker innehållet i den föreslagna kursen i studie- ochyrkesvägledning. UKÄ betonar atl studiekursen bör få en sådan utformning atlden lämpar sig som utbUdning även för andra kategorier, t. ex. yrkesvägledareinom arbetsmarknadsverket och studievägledare inom universitet och högskolor.SÖ framhåUer att studieplanen måste utformas så att syo-funktionären bl. a. fåren både teoretisk och praktisk utbUdning beträffande valproblematiken föravvikande grupper och individer, t. ex. handikappade och invandrare, ochträning i all vägleda elever med handikapp eller andra svårigheter.Specialskolans och särskolans problem bör behandlas. Utbildningen bör vidarespeciellt uppmärksamma sådana problem som gäUer arbetsmiljöer,företagsdemokrati, interaktionen mellan grupper på arbetsplatser, skiUnader iinriktning och aspirationsnivå meUan olika socialgrupper när det gälleryrkeslivet, invandrarnas situation på arbetsmarknaden, könsroller etc. Syo-funktionärensutbildning bör vara sådan, att han kan bidra till alt fördomar och staluslänkandeom yrken och utbildningar bryts ner. Näringslivets problemalik bör beaktas merkonsekvent i utbildningen och den bör mera bestämt anknytas tiU arbetsmarknadensorgan. SÖ framhåUer vidare att syo-funktionärenskall kunna kommunicera med en rad olika ålderskategorier med varierandebakgrund: elever på olika stadier och linjer, vuxenstuderande, lärare,föräldrar, representanter för näringsliv, förvaltning etc. Han behöver därförså långt möjligt få kännedom om innehåll och metodik i alla de ämnen sommedverkar i syo-programmet och få övning i att samverka med lärare pålektioner. Han behöver också få träning i konferens- och sammanträdesteknik ochi alt leda föräldramöten, ge information tiU slorklasser etc. TUl dessa handleddaövningar och auskultationer ute i skoloma kommer också praktik på handledarensexpedition. Kursen Information och undervis- ning,som i promemorians preliminära förslag omfattar 5 poäng, bör därför i ställetomfatta 10 poäng. En omfördelning av kursens poängtal skulle kunna bli möjliggenom att låta vissa moment i arbetsmarknadssociologi och samhällskunskaputgå, eftersom man kan förutsätta att kursdeltagarna redan inhämtat dessamoment i föregående studier. Liknande synpunkter framförs av lärarhögskolornai , , , och . och utbildningsnämnden vid iGöteborg anser alt alltför storl utrymme lämnats åt undervisning i administrativaoch organisatoriska förhållanden i studieplanen på bekostnad av den klientcenlreradeundervisningen. AMSframhåUer alt en gemensam grundutbildning kan bidra lill all studie- ochyrkesvägledare inom och utom skolan får elt gemensamt synsätt bl. a. i fråga omstudie- och yrkesvägledningens målsättning och metodik och i fråga ominformationen om utbildning och arbetsmarknad, vUket är angelägel. AMS anseralt den auskullering vid arbetsförmedling, som enligt promemorianbör ingå i kursen, är otillräcklig. Med hänsyn lill det omfattande lärostoffsom ingår i kursen kan styrelsen dock godla en auskullering ,under förutsättning att syo-funktionären efter utbUdningens slut får möjlighettill och dessutom senare tiUfäUe till regelbundet återkommandetjänstgöring vid arbetsförmedling. Liknande synpunkter framförs av bl. a. SÖoch UKÄ. SÖbetonar, att vid genomförandet av syo-programmel även inom den nyagymnasieskolan utgör yrkesvalslärarna en utomordentlig tiUgång och de bör sålångt möjligt stimuleras all ägna sig ål syon i gymnasieskolan. De som såönskar bör beredas möjlighet all snabbi kunna börja fungera inom del vidgadefältet. SÖ instämmer i promemorians förslag alt yrkesvalslärarna bör erbjudasen särskild fortbUdning. Innehållet bör dels täcka det vidgadeverksamhetsområdet, dels ta upp sådana inslag i den nya grundutbildningen somvidgar syo-funktionärens perspektiv på uppgiften. Planering och genomförande avden särskilda fortbildningen kräver att särskilda medel ställs tiU förfogande.Lärarhögskolan i konstaterar att aktueUa områden för fortbUdning avyrkesvalslärare är den enskilda vägledningens psykologi, universitets- och högskolområdetsamt gymnasieskolan. Liknande synpunkter anförs av andra remissinstanser. ,skolkuratorers förening och socionomför-bund framhåller alläven andra för syo-funktionen lämpade yrkeskategorier, framför allt skolkuratorerna,bör få tillfäUe att genomgå sär- skildafortbildningskurser, som ger behörighet för den nya specialistfunktionen. SÖframhåller, alt aUa yrkesvalslärare bör erbjudas fortbildning, och alt den börkomma igång . SkuUe den ges vid sommarkurser enligtpromemorians förslag, kommer det av personeUa och praktiska skäl all dröja eltbetydande antal år innan alla får möjlighet att delta. Fortbildningen bör därförplaneras med tanke på att yrkesvalslärarna skaU kunna utnyttja systemet försjälvstudier utan att behöva vistas utanför hemorten. anser all densärskilda fortbildningen bör starta . Beträffandeden reguljära fortbildningen av syo-funktionärer framhåUer AMS att det finnsrisk för all personer med hela sin verksamhet förlagd tiU skolan snart fårsina kunskaper om yrken och arbetsliv föråldrade. Ett organiserat samarbete börkomma tiU slånd mellan länsarbetsnämndernas funktionärer och skolansfunktionärer. Del är synnerligen nödvändigt att arbetsmarknadsverket erhållerresurser för information till syo-funktionärerna. Som elt led i dennainformation måste möjligheter skapas för alt syo-funktionären i en eller annanform får fullgöra viss regelbundet återkommande tjänstgöring vidlänsarbetsnämnd eller arbetsförmedling. Även UKÄ betonar vikten av samverkanmed AMS inom den reguljära fortbildningen. framhåller behovet av fler fortbildningskonsulenter försyo. Föreningen betonar också viklen av alt alla lärare, fr. o. m. förskoUärarna,får en tUlfredsstäUande grundutbUdning i syo. Den nuvarande syo-utbildningen ilärarutbildningen är inte tiUfredsställande. Studieplanerna bör därför sesöver och fortbildningen för redan verksamma lärare effektiveras. understryker starkt behovet av all skolans syo ulan dröjsmål utbyggsoch effektiveras inom hela skolväsendel. SÖ anför dock vissa problem. Om denettåriga utbildningen i studie- och yrkesvägledning skaU börja budgetåret1971/72, krävs all den utannonseras , vilket förulsätler altbestämmelser om inträdeskrav m. m. finns publicerade och atl klarhet kan gesbeträffande de nya syo-funklionärernas arbetsvillkor, lönegradsplacering m. m.Eftersom förhandlingar om detta inte kan vara avslutade så tidigt, finner SÖskäl tala för att den nya utbUdningen anordnas först /73 och attden nya organisationen börjar införas i gymnasieskolan först /74.Delta skuUe medföra alt del finns underlag för heltidstjänster på ett tidigarestadium. Dessa problem måste emellertid vägas mol angelägenheten av atleleverna tidigt erhåller god orientering inför utbUdnings- och yrkesvalet. anser atl övergångsperioden bör göras betydUgt längre än vadsom föreslagils i promemorian. Nyinrättning av yr-kesvalslärartjänster börsjälvfallet ej få ske efter 1971/72 men i övrigt lorde det vara lämpligt meden glidande övergångsperiod. Frågan om tidpunkten för slutiigt genomförande börkunna prövas längre fram. Under uppbyggnadsskedet bör kommunerna få utnyttja yrkesvalslärarsystemetparalleUt med andra organisatoriska lösningar med kommunala befattningshavare.Svenska landstingsförbundet framhåller atl tillgången på UtbUdad personalkommer att vara obetydlig /73, och att landstingskommunerna därförbör få möjlighet all anställa annan Utbildad personal för alt iinledningsskedet bygga upp landstingskommunernas syo-funktion. AMSkonstaterar att promemorians förslag är oklara, när man antyder att de läraresom så önskar kan fortsätta sin verksamhet som yrkesvalslärare.Arbetsmarknadsverkets anstäUning av yrkesvalslärare bör dock upphöra vid enviss given tidpunkt, då den nya läroplanen för inte ger anledning lillyrkesvalsresonemang av den typ som en gång motiverade yrkesvalslärarnasanställning i arbetsmarknadsverkels tjänst. SÖ, AMS, , , RHS m. fl. betonar all yrkesvalslärarna efterfortbildning bör få tillfälle atl övergå till den nya organisationen. ,skolkuratorers förening och understryker attdetta bör gälla även kuratorerna.