prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Akademienför de fria konsterna med : 112 Utbildnmgskostnader 120 Undervisningsmateriel m. m. 125 * Beräknat belopp 3 198 000 456 000 *12 415 000 5 958000 1620 000 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet e) radio- och TV-verksamhet 130 Viss beredskapsutmstning m. m. 130 Ersättning för viss rundradioverksamhet 650 000 9 220 000 133 135 136 '137 137 139 Domkapitien ochstiftsnämndema m. m.: Förvaltningskostnader Reparationsarbetenpå domkapitelsbyggnader Ersättningar till kyrkor m. m. Vissa ersättningar tillkyrkofonden Kurser för utbildande av kyrkomusiker m. m. Stipendier tiU blivandepräster för utbildning i finska ochlapska språken Bidrag till restaurering av äldre domk)Tkor Bestridande i vissafall med allmäima medel av kostnader, förenade med friköp av lägenheter åkyrklig jord Bidrag till svenska ekumeniskanämnden Bidrag tiU de svenska utlandsförsaralmgarna Bidrag tiUreparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnaskyrkobyggnader Bidrag tUl tryckning av finskspråkig psalmbok a) centrala och regionala myndigbeter m. m. 151 159 Länsskolnämnderna 162 162 BidragtiU vissa elevorganisationer 163 BidragtiU vissa föräldraorganisationer b) pedagogiskt ntvecklingsarbete c) det obligatoriska skolväsendet m. m. 166 Bidrag tiU driften av grundskolor m. m. 3 189 000 000 174 Nomadskolor 4 956 000 Specialskolan m. m.: 176 Utbildningskostnader 37167 000 181 Utrustning m.m. 2 118 000 182 Resorför elever jämte ledsagare 1 250 000 183 BidragtUl förskolverksamhet m. m. för vissa handUcappade barn 1110 000 d) gymnasiala skolor m. m. 185 Bidrag till driften av gymnasieskolor 1 102 000 000 195 Bidrag till driften av lantbmkets yrkesutbUdning 23 723 000 197 Bidrag till driften av skogsbruketsyrkesutbUdning 8 594 000 Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 448 199 Statiigarealskolor 5 950 000 200 Bidrag tiU driften avhögre kommunala skolor 3 000 000 201 Bidragtill driften av riksinternatskolor 10 759 000 Sjöbefälsskolorna: 202 Utbildningskostnader 8 442 000 205 Utrustning m. m. 207 1 687 000 208 Trädgårdsskolan iNorrköping 934 000 210 Bidragtill i 974 000 211 Bidrag tillSpecialgymnasiet för lantbruks-, mejeri-och skogsstuderande 88 000 211 Bidrag till driften av vissa privatskolor 15 000 000 214 Bidrag till driftenav enskild yrkesutbildning 18 200 000 217 Främjande av lärlingsutbildning hos hantverks mästare m. m. 217 BidragtUl kostnader för granskning av utförda 218 Vissa kurser för ingenjörer m. m. 4 764 662 000 219 Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. 231 Bidragtill vissa fullbordade byggnadsarbeten för 232 Bidragtill bostäder för lärare inom det obligato- 232 Bidragtill byggnadsarbeten vid folkhögskolor 233 Bidrag tillbyggnadsarbeten för lantbrukets yrkes- 234 Bidrag till byggnadsarbeten för skogsbruketsyrkes- £ Högre utbUdning och forskning a) centrala myndigheter m. m. 236 Förvaltningskostnader 8 174 000 237 Utredningar m. m. 238 och högskolor 1 769 000 b) universiteten m. m. Humanistiska fakulteterna m. m.: 259 Avlöningar tiU lärarpersonal 68 986 000 259 Driftkostnader 12150 000 Teologiska fakulteterna: 264 Avlöningar till lärarpersonal 3 610 000 264 Driftkostnader 730 000 Juridiska fakulteterna: 266 Avlöningar tiU lärarpersonal 9 916 000 266 Driftkostnader 1 540 000 Prop.1971:1 Bilaga 10 Utbildningsdepartemenfet Samhällsvetenskapligafakulteterna m. m.: 268 Avlöningar tiU lärarpersonal 83 901 000 268 Driftkostnader 14 200 000 Medicinskafakulteterna m. m.: 274 Avlöningar tiU lärarpersonal 87 726 000 274 Driftkostnader 59 760 000 Odontologiska fakulteterna m. m.: 280 Avlöningar tiU lärarpersonal 25 622 000 280 Driftkostnader 8 450 000 282 Vissa tandsjukvårdskostnader 17 268 000 Farmaceutiskafakulteten m. m.: 284 Avlöningar till lärarpersonal 3 884 000 284 Driftkostnader 2 860 000 Matematisk-naturvetenskapligafakulteterna m. m.: 286 Avlöningar till lärarpersonal 90 125 000 286 Driftkostnader 39 440 000 Tekniskafakulteterna m. m.: 290 Avlöningar tiU lärarpersonal 79 920 000 290 Driftkostnader 37 930 000 294 61 913 000 298 Avlöningar 29 744 000 301 Bokinköp m. m. 13 381 000 303 Förvaltningarna m. m.vid universiteten och vissa högskolor 30 028 000 307 Universiteten m. m.:Gemensamma driftkostnader 155 770 000 308 Decentraliseraduniversitetsutbildning m. m. 310 Bidrag tiU i 2 606 000 c) vissa högskolor m. m. 311 Socialhögskolorna ra. *22 170 000 311 Fortbildning avsocionomer, journalister m. m. 312 BidragtiU Svenska diakonsällskapets sociala utbild- 312 Journalisthögskolorna 4 684 000 : 315 Driftkostnader 305 000 317 Vissakurser för utländska studerande 1522 000 d) gemensamt för universitet och högskolor 319 Ersättning åt vissa opponenter vid disputationer 800 000 319 Ersättning åtsakkunniga i befordringsärenden 3 500 000 320 Gästföreläsningar 443 000 320 Särskilda åtgärder för forskamtbildning 5 444 000 322 Stipendierför främjande av högre vetenskapliga 323 Universitetensdatamaskincentraler 1 000 324 Kostnader fördatamaskintid 22 650 000 325 Extrautgifter vid universitet och högskolor 1015 000 * Beräknat belopp Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet e) vissa forskningsändamål 339 Europeisktsamarbete inom kämforskningen 341 Europeisktsamarbete inom rymdforskningen 346 för atomfysik: 348 Materiel m. m. 349 Nordiska institutetför samhällsplanering 350 för nordisk asien- 352 för intemationeU ekonomi 353 Bidrag tiU KonungGustaf 354 BidragtiU InternationeUa meteorologiska institutet i 354 Bidrag tiU mot cancer f) inredning och utrustning 357 Inredning och utrustning av lokalervid universiteten m. m. *63 000 000 1 269 648 000 *212 580 000 360 Utbildningskostnader 5 449 000 361 Materiel m. m. 134 000 Förskoleseminariema: 362 Utbildningskostnader 24 405 000 364 Materiel m. m. 1410 000 Gymnastik- ochidrottshögskolorna: 365 Utbildningskostnader 6 978 000 366 Materiel m. m. 295 000 Seminarierna för huslig utbildnuig: 367 Utbildningskostnader 15 077 000 369 Materiel m. m. 369 Utbildningskostnader 1 020 000 370 Materiel m. m. 371 Yrkespedagogiska instituten 7 446 000 373 Ersättning tUldeltagare i uthUdning av lärare vid yrkesundervisningen 6 046 000 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 451 *130 000 000 *130 000 000 *8 900 000 377 LäraresfortbUdning m. m. 386 Viss utbildrung via radio ochtelevision m. m. Statliga skolor för vuxna: 394 BidragtUl driften av kommunala skolor för vuxna 394 Bidrag till studiecirkelverksamhet 395 BidragtiU driften av folkhögskolor 397 Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m.m. 398 Bidrag till löntagarorganisationernas centralakurs- 401 m. m. 403 Studiebidrag m. m. 405 Kostnader för avskrivning av vissastudielån med statlig kreditgaranti 405 Ersättningtill postverket och för deras 406 BidragtiU avlönande av föreståndare vid elevhem vid gymnasieskolor m. m. 407 Bidragtill hälso- och sjukvård för studerande 408 Kulturelltutbyte med utiandet 905 000 409 Kostnader förSveriges medlemskap i m. m. anslutning till vissa internationella sam- Bidrag tiU bestridande av kostnader för vissa inter- Bidrag till i utlandet m. m. Främjande av nordiskt-kulturellt samarbete 1 284 000 8 841 000 7 778 706 000 1971:1 BUaga 10 UtbUclningsdepartementet 452 I Statens affärsverksfonder m. m. 419 Rundradioanläggningar 31800 000 II Statens allmänna fastighetsfond 437 Byggnadsarbetenför vissa kulturändamål 2 000 000 438 Radio-och televisionshus 17 200 000 440 Byggnadsarbeten vid universiteten m. m. *140 000 000 441 Alhnännastudielånefonden 113 000 000 442 Studiemedelsfonden 790 000 000 443 Lånefondenför studentkårlokaler 1 000 Summa för kapitalbudgeten 1 094 001 000 Totalt förutbildningsdepartementet 8 872 707 000 Bilaga 11 till statsverkspropositionen 1971 Prop. Tilljordbruksdepartementet hör jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering, prisreglering på jordbrukets och fiskets områden, fiskefrämjandeåtgärder, rennäringsfrågor, djursjukvård, livsmedelsfrågor, frökontroll,växtskydd och lantbmkskemisk service, utbUdning, forskning och försök påjordbrukets, trädgårdsnäringens, veterinärmedicinens och skogsbrukets områden,miljövård omfattande vatten-, luft- och övrig naturvård samt buller idrotts- och frUufts-verksamhet samt jakt och viltvård. Överenskommelse träffadesunder om en justering av mittpriser, prisgränser ochinförselavgifter för jordbruksprodukter utom socker och fabrikspotatis fr. o.m. Justeringarna beräknas motsvara ett belopp av 318 milj.kr. har fåtti uppdrag att med utgångspunkt års riksdags beslut omjordbrukspolitiken avge förslag rörande prisregleringen för jordbruksproduktermed undantag för socker och sockerbetor för tiden efter den 30 juni 1971.Överläggningar pågår mellan nämnden och jordbrukets förhandlingsdelegationsamt nämndens konsumentdelegation. mjölkpriskomraittés betänkande omprissättningen på mjölk och mejeriprodukter har överlämnats till näranden föratt övervägas i samband med överläggningarna. Utredningen om stöd tilljordbruket i norra har överlämnat sitt betänkande. Förslag om ettväsentligt ökat stöd till jordbruket i norra kommer att läggas fram isärskild proposition till årets riksdag. Resurserna förjordbrukets och trädgårdsnäringens rationalisering har kraftigtförstärkts. Kreditgarantiramarna har fördubblats /67 ochuppgår nu tiU ca 300 milj. kr. Jordfonden har från samma budgetår ökats med 100milj. och uppgår f. n. till 277 milj. kr. Tillgången på kreditgarantierliksom jordfonden har därmed uppnått den nivå som förutsattes av 1960 årsjordbruksut-redning. Efterfrågan på kredUgarantier har under /70 1 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 11 2 varitlägre än under närmast föregående budgetår. Nedgången bedöms vara tillfällig. Någon ändring av de ramar inomvUka lånegarantier får beviljas föreslås därför inte för iDudgetåret1971/72. Fastighetsförvärv med anlitande avjordfonden har åter ökat under /70 efter en viss nedgång underbudgetåret . har försäljningen av fastigheter stigittill den högsta nivå som uppnåtts. Denna utveckling ärtillfredsställande med hänsyn till behovet av strukturrationalisering ijordbruket och skogsbruket. Något tUlskotttill jordfonden behövs inte under /72. För att hjälpa jordbrukare ochträdgårdsodlare att lösa tiUfälliga likviditetssvårighetersom uppkommit till följd av skördeskador eller andra omständigheterföreslås möjligheterna att erhålla kreditgaranti för driftslån vidgade. Vidareföreslås att kreditgaranti i vissa fall skall kunna lämnas vid nyetableringinom trädgårdsnäringen. För skördeskador skördutbetalades 137 milj. kr. Detta är det högsta belopp somutbetalats sedan skyddet infördes . Skördeutfallet vargenomsnittiigt bättre än . Medlen i skördeskadefonden synes räcka förkommande utbetalningar av skördeskadeersättningar. Under /70 har en förstaupplaga av lantbrukets företagsregister iordningställts. Registret kommer attkunna ge ett värdefuUt underlag för analyser av lantbrukets nuvarande stmktur,behov av åtgärder, verkningar av vidtagna åtgärder m. m. Efterfrågan på skogsprodukter är f. n.god på världsmarknaden. Prognoserna tyder på stigande efterfrågan, vilket ärsärskUt markant inom som är den svenska skogsnäringens främstamarknad. Denna situation har lett till högaktivitet inom skogsbruket med bl. a. ökad efterfrågan på arbetskraft och andraresurser som följd. Med hänsyn till de goda framtidsutsikterna planeras enomfattande ökning av skogsindustrins produktionskapacitet i framför allt södraSverige. Om dessa planer kommer till utförande medför de i större omfattning änhittills krav på skogsbruket i fråga omavverkat virke. Rationaliseringen inom skogsbruket måste fortgå ioförminskad takt för att de disponibla resurserna i fråga om arbetskraft,maskiner o. d. skall räcka till. Frågan om hur staten med hänsyn till bl. a.det ökade anspråket på skogsbruket från skogsindustrin på bästa siitt skallmedverka till en ur ekonomisk och socialsynpunkt sund utveckling inom skogsbruket utreds av skogs-politiskautredningen, som beräknas lämna ett betänkande . För /72 föreslås ökningarav anslagen tUl vägbyggnader på skogar i enskUd ägo och till åtgärder för ökadskogsproduk- Prop.1971:1 BUaga 11 3 tioni m. m. Bidragsramen för samverkansområden föreslås utökad från 9,5mUj. tUl 10 milj. kr. Inom fiskerinäringen har ekonomiskasvårigheter föranlett fortsatta särskUdastödåtgärder. rUcsdag har sålunda beslutat att under budgetåret1970/71 statliga lånegarantier på 20 milj. kr. får beviljas för att konsoliderade ekonomiska förhållandena hos fiskare. Vidare utgår statiiga fiskerilån för rationaliseringsändamål med 9 milj. kr. Liksom föregåendebudgetår har 3 milj. kr. anslagits till särskilt omstäUnings-bidrag förfiskare. För prisreglering av fisk m. m. disponeras innevarande budgetår drygt6 milj. kr., vUket innebär en ökning med ca 2 milj. kr. i förhållande tillföregående budgetår. För nästa budgetår föreslås fiskerilånför rationaliseringsändamål med 9 milj. kr. Särskild proposition avses läggas fram omny rennäringslagstiftning som syftar tUl eneffektivare och mer lönsam renskötsel. Stödet tiU rennäringen byggs ut.En omorganisation av de nuvarande lappbyarna till samebyar föreslås också. Förslaget bygger på principen om samverkan mellande renskötande medlemmarna i byn enligt samma huvuddrag som gäller forekonomiska föreningar. Statens lappfond ändras till en samefond med särskildfondstyrelse i vilken företrädare för samerna föreslås ingå. Frågor om livsmedelskontroll m. m. enligtlivsmedelsstadgan kommer i fortsättningen att ligga inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde. harutarbetat förslag till ny livsmedelsstadgaoch organisation för livsmedelskontrollen m. m. Kommittén föreslår attytterligare åtgärder vidtas för att bl. a. förbättra livsmedlens hygieniska kvalitet och hindra olämpligatillsatser i livsmedel. Vidare är det av vikt att ökade möjligheter gesför konsumenterna att avgöra livsmedlenskondition och näringsvärde genom hållbarhetsmärkning,innehållsdeklaration, varumärkning m. m. Avsikten är att proposition skallläggas fram tiU årets riksdag om dels en ny livsmedelslag, dels en kraftig förstärkning av resurserna förlivsmedelskontrollen m. m. Avsikten är att en ny organisation härförskall komma till stånd fr. o. m. . Högskolorna inom jordbmksdepartementetsområde har fått betydanderesursförstärkningar. 1971:1 BUaga 11 4 harsålunda fördubblats och uppgår innevarande budgetår tUl ca 95milj. Högskolornas anslag föreslås nästa budgetår öka med 7,4 milj. kr. Vidlantbrukshögskolan föreslås en förbättring och utökning av den nuvarandehortonomutbildningen. Förslaget innebär att utbUdningen delas upp på tvålinjer, landskapsarkitektlinjen och hortonomlinjen. Antalet utbildningsplatserför landskapsarkitekterna fördubblas som ökade resurser tillförs bl.a. härför. Intagningen på agronomlinjen vidhögskolan har redan innevarande läsår ökat från 80 tUl 105 elever. Vidareförstärks utbildningsresurserna vid kliniskainstitutioner. Vid skogshögskolan föreslås för nästabudgetår bl. a. att en biträdande professur inrättas. har påbörjats byggnadsarbetenvid jordbrukets högskolor till en kostnad av ca 20 milj. kr. Anslaget tillbyggnadsarbeten vid jordbmkets högskolor ökas för nästa budgetår med 8 milj.kr. till 14,3 milj. kr. riksdag har beslutat attveterinärhögskolan och statens veterinärmedicinska anstalt skall omlokaliserastill . Detta innebär att forsknings- och utbildningsresurserna påveterinärmedicinens och lantbrukets områden samordnas. Utflyttningen kommerenligt planerna att påbörjas och vara slutförd efter ytterligaretre . En komraitté med uppgift att utreda frågor som hör samman medförflyttningen har tillsatts. Förslag läggs i tilläggsstattUl riksstaten för innevarande budgetår fram om att staten tillsammans med bl.a. vissa kommuner övertar ansvaret för den fortsatta driften av Norrvikensträdgårdar utanför . Miljövård m. m. Miljövårdens primära uppgift är attgarantera alla en livsvänlig miljö. Därför måste mUjöförstörelsen stoppas ochförstörd miljö så långt möjligt återställas. Detta kräver samarbete mellanstat, kommuner, näringsliv och enskilda. Statsmakternas uppgift är att angeriktlinjer och regler för olika organs handlande på miljövårdens område samtatt välja de politiska medel som behövs för att nå målet. Det viktigasteinstrumentet i miljövårdsarbetet är lagstiftningen. Lagarna anger samhälletsmiljövårdskrav. För tillsyn av att bestämmelserna efterlevs krävs en välfungerande administration. I vissa fall måste samhäUet genom bidrag stimulerakommuner och näringsliv tUl åtgärder. För att öka kunskaperna ommiljöförstörelsen och för att få fram underlag för motåtgärder krävs omfattandeforskningsinsatser. En annan viktig uppgift för samhället är att genominformation i olika former sprida kunskap om miljövård till så många sommöjligt. 1971:1 BUaga 11 5 omfattningför också med sig att många problem bara kan lösas genom internationelltsamarbete. Medvetenheten om miljövårdsproblemensomfattning har vuxit fram successivt. Itakt med att kunskapen om problemen ökat har också motåtgärdernaintensifierats. En rad reformer och åtgärder har satts in under de senasteåren. En omfattande administration har byggts upp med statens naturvårdsverksom central förvaltningsmyndighet. Länsstyrelsernahar fått särskilda naturvårdssektioner. Lagstiftningen har utvidgats och gjortsmera effektiv. Härigenom och genom statliga ekonomiska stödåtgärder harkommuner och industrier förmåtts att vidta alltmer långtgående reningsåtgärder. Forskningen har också byggts ut Icraftigt. Reformverksamheten har fortsatt ocksåunder . har en ny renhållningslagstiftning trätt ikraft. Genom den nya lagstiftningen har ett absolut förbud mot nedskräpninginförts. Den som skräpar ned är skyldig att städa upp efter sig. Vidare fårkommunen ansvaret för renhållningen såväl vid bebyggelse som ute i naturen.Ett obligatoriskt kommunalt renhållningsmonopol införs i fråga omhus-hållsavfaU. I fråga om industriavfall m. m. får kommunerna möjlighet attinföra kommunalt renhållningsmonopol. Det centrala ansvaret förrenhållningsfrågorna har lagts på . Informationen inommiljövårdsområdet har förstärkts. En särskild rikskampanj mot nedskräpning harstartat. Vidare har statskontoret fått i uppdrag att lägga fram förslag om ettpremiesystem för att underlätta omhändertagande och skrotning av bilvrak. MUjöskyddslagen, som trädde i kraft den 1juli 1969, har medfört en stor arbetsbelastning både för . hade verket ochnämnden fått in sammanlagt mer än 500 ärenden rörande tillståndsprövning avverksamhet som kan medföra vatten- eller luftföroreningar eller andrastörningar. Den under senare åraUtmer intensifierade utbyggnaden av kommunala avloppsreningsverk har fortsatt också under år 1970.Bidragsramen för statsbidrag till kommunalaavloppsreningsverk har höjts från 40 milj. kr. för /69tiU 60 mUj. för /71. Allt flerreningsverk byggs nu för kemisk rening. Av bidragsbesluten under budgetåret1969/70 avsåg ca hälften anläggningar med denna reningsgrad. med biologisk och kemisk rening beräknas f. n. uppgå till ca 1 300. Härav är 59 försedda med kemisk rening. Ytterligareca 330 sådana är f. n. under byggnad eller projektering. gåremellertid avloppsvattnet från 20 "/o av tätortshushållen ut ivattendragen helt orenat. Därför måste ansträngningarna att få tUl stånd ytterligarereningsverk fortsätta. bör byggandet av så många ytterligare reningsverk kunna påbörjas att mer än 90"/o av tätortshushållen bUr anslutna tUl reningsverk. Senast år1975 bör alla 1971:1 BUaga 11 6 svenska tätorter ha en tUlfredsstäUande avloppsrenlng. SärskUdastatsbidrag på 50 milj. kr. ställs tiU den äldre industrins förfogandeför att göra det möjligt att snabbt byggaut erforderliga reningsanordningar. Avskrivningsmöjligheterna förmUjövårdsanordningar inom industrin har förbättrats. Med stöd bl. a. härav och till följd avmiljöskyddslagstiftningens krav görs nu betydande satsningar när detgäller vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin. Ansökningarna omstatiigt bidrag till sådana åtgärder inomden äldre industrin uppgår hittUls till ca 175 milj. kr. Det är främst skogsindustrinoch metallindustrin som ansökt om bidrag. Inom luftvårdsområdet har beslut fattatsom en sänkning av högsta tUlåtna svavelhalteni eldningsolja till en viktprocent i med omgivningar och Göteborg.Enprocentsgränsen avses successivt utsträckas också tUl övriga tätorter. m. gäller särskilda bestämmelser om avgasrening på bilar.Naturvårdsverket har fr. o. m. ansvaret för utvecklingsarbetetpå bUavgasområdet. Antalet naturområden som säkrats förallmänhetens frUuftsliv eller för VetenskapUga eller kulturella ändamål harökat ytterligare och har en sammanlagd areal av ca 90 000 ha.Utredningar har tillsatts för översyn av naturvårdslagen och förfritidsbåtfrågor. harlagt fram förslag rörande landskapsvård i odlingsbygder. Förslagetremissbehandlas f. n. , som har tilluppgift att bl. a. lägga fram förslag om lagstiftning om miljöfarligaprodukter, väntas lämna ett betänkande . För /72 föreslås enfortsatt förstärkning av insatserna inom mUjövårdsområdet. För naturvårdsverketberäknas ytterligare fem tjänster. En sektion för idrotts- och friluftsfrågorförutsätts bli inrättad. I sammanhanget kan nämnas att undercivildepartementets huvudtitel beräknas medel för 33 nya tjänster för miljövårdvid länsstyrelserna för nästa budgetår i samband med omorganisationen avlänsstyrelserna. Det statliga stödet tiU idrott har underinnevarande budgetår utgått dels somorganisationsstöd under tionde huvudtiteln och dels som anläggningsstödunder nionde huvudtiteln. Fr. o. m. nästa budgetår flyttas organisationsstödet från tUljordbruksdepartementet. För nästa budgetår beräknas; idrottsstödet ökafrån ca 70 milj. kr. till ca 83,5 milj.kr., varav till organisationsstöd 45,4 milj. kr., anläggningsstöd 22milj. och bidrag tiU ungdomens fritidsverksamhet 16 nulj. Medel har beräknats för statsbidrag tUl en riksanläggning förskidsport i . Sex tjänster inrättas, varav en ställföreträdande ordförande ochen överingenjör. Anslagen för att säkerställa och vårda naturområden föreslåsöka med 1 milj. kr. till 18,7 mUj. Anslagen tUl forskning inommiljövårdsområ- Prop.1971:1 Bilaga 11 7 det beräknas öka med 1,2 milj. kr. till sammanlagt 13,4 milj.kr. Vidare föreslås en höjning av bidragsramen för kommunala avloppsreningsverkmed 20 milj. kr. Jordbmks- och fiskefrågor intog enframträdande plats i det utrednings- och förhandlingsarbete som bedrevs rörandeett utvidgat nordiskt ekonomiskt samarbete (NORDEK). Även under detförberedelsearbete som ägt ruminför förhandlingar om en eventuell anslutning till Europeiskaekonomiska gemenskapen (EEC) har ett omfattande utredningsarbete m. m.på jordbmks- och fiskeområdet bedrivits. var underår 1970 medlem av samt av styrelsen för detinternationella livsmedelsprogrammet (WFP). deltog dessutom i FAO:sandra världslivsmedelskonferens i . bidrag till WFP inbegripetbidraget enligt den särskilda konventionen om livsmedelshjälp uppgår tillca 43 milj. kr. Omkring tre fjärdedelar därav utgörs av leveranser av svenskalivsmedel. Det internationellaspannmålsarrangemanget i vilket medverkar och som omfattar dels det internationella veteavtalet,dels konventionen om livsmedelshjälp,löper ut . En förhandlingskonferens om ett nyttspannmålsarrangemang kommer att äga rum i början av detta år. Med anledning av en rekommendation om nordiskt samarbete påmiljövårdsområdet har preliminär överenskommelse träffats om att inrättaett nordiskt kontaktorgan för railjövårdsfrågor. Kontaktorganets uppgift skallvara att nära följa planeringen och verksamheten på miljövårdsområdet samtbefordra de möjligheter till nordiskt samarbete som därvid framkoraraer. deltogaktivt i den europeiska naturvårdskonferens, sora arrangerade i februari år 1970med anledning av det europeiska naturvårdsåret. Dessutom har medverkati det internationella samarbetet på miljövårdens område inom FN:s olika organ,bl. a. ECE samt inom . Förberedelsearbetet för att arrangera denFN-konferens om människans miljö som skall äga rum i år 1972påbörjades av den särskilda nationalkommitté som tillsatts härför. Förnästa budgetår har under departementetskommittéanslag beräknats ca 5 mUj.