prop · FU0330 · 1971-12-31 00:00:00 — Ifråga om besvärsmål avseende lagstiftning om återställningsåtgärderbör även i fortsättningen gäUa att mål om länsstyrelses utseende av förvaltareoch om förvaltares beslut rörande återslällningsålgärder handläggs av Kungl.Maj:t i statsrådet. Besvärsbestämmelser i överensstämmelse med det anförda hartagits in i ändringsförslaget. Förslaget tm lag om ändring i lagen (1929: 405) medvissa föreskrifter angående tUlämpningen här i riket av svensk-norskavattenrättskonventionen av Enligt artikel 29 i svensk-norskavattenrättskonventionen kan den, som fått tillstånd att utföra anläggning,arbete eller annan åtgärd i vattendrag, av vederbörande myndighet i det avrikena, där han inte har hemvist, föreläggas att utse ett av myndighetengodkänt ombud, sora är bosatt inom riket och som skall äga att på hans vägnarsvara vid domstolar och hos andra myndigheter m. m. Enligt 23 § förevarande lagskall föreläggande som sagts meddelas av länsslyrelsen. Besvär översådant beslut av länsstyrelse torde f. n. prövas av Kungl. Maj:t i statsrådet. Förslaget innebär i överensstämmelsemed vad förvaltningsdomstolskommittén har förordat att mål varom här är frågai fortsättningen skall handläggas av administrativ domstol. Förslaget tm lag om ändring i lagen (1940: 358) medvissa bestämmelser tmskydd för försvaret m. m. Enligt lagen med vissa bestämmelser tillskydd för försvaret m. m. kan administrativ myndighet, efter bemyndigande avKungl. Maj:t, i fråga om försvarsanläggningar m. m. meddela tillträdesförbud,folografe-ringsförbud o. d. samt förbud att inneha sprängämnen (13 §§). Sjömätningeller lödning vid rikets kuster m. m. får endast ske med tillstånd enligt Maj.ts proposition nr 30 är 1971 149 bestämmelser som Kungl. Maj:t meddelar (8 §).Länsstyrelsen kan under angivna förutsättningar ålägga den som driverindustriell eller annan verksamhet av väsentlig betydelse för försvaret ellerfolkförsörjningen ävensom anläggningens ägare att vidta särskildaskyddsåtgärder inom anläggning för driften. I den mån driften avses skola fortgåäven då platsen hotas av fientligt anfall kan ocksåförordna att därav betingade särskilda anordningar för personalens skydd skallvidtas. Ersättning utgår av statsmedel. Ersättningsanspråk prövas i denordning som gäller beträffande rekvisition för krigsmaktens behov (4 §). Ägareoch innehavare av anläggning som sagls är skyldig att bl. a. tillåtabesiktning av anläggningen genora försorg (5 §). Länsstyrelsenkan förelägga den som är skyldig atl vidta åtgärd enligt 4 § eller att tillåtabesiktning enligt 5 § att vid vite iaktta skyldigheten inom viss tid.Efterkommer han ej föreläggandet, kan antingen utdöma vitet ochutsätta nytt sådant eller ombesörja ålgärden och ta ut kostnaden av denförsumlige i den mån denne inte enligt lagen är berättigad till ersättning förkostnaden (6§). Samtliga besvärsärenden hos Kungl. Maj:t rörandetillämpning av lagen med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m. m.avgörs f. n. av Kungl. Maj:t i statsrådet. På grund av en undantagsbestämmelsei 2 § 17:o nionde ledet regeringsrätlslagen gäller detta även beträffande målom föreläggande vid vite och utdömande av vite. Kommittén föreslår endastden ändringen beträffande handläggningen av nu ifrågavarande besvärsärendenatt prövningen av mål om utdömande av vite förläggs till kammarrätt. I överensstämmelse med vad jagtidigare generellt har förordat föreslår jag, i likhet med kommittén, alt målom utdömande av vite enligt lagen med vissa bestämmelser till skydd förförsvaret m. m. skaU avgöras av kammarrätt, eftersom målen har en utpräglaträttslig karaktär, övriga avgöranden enligt lagen, vilka f. n, kan överklagashos Kungl, Maj:t, måste huvudsakligen grundas på lämplighets- och skälighetsbedömningar,vid vilka försvarspolitiska hänsyn spelar en viktig roll. Dessa besvärsärendenbör därför också i fortsättningen prövas av Kungl, Maj:t i statsrådet.Bestämmelser om den av mig sålunda förordade kompetensfördelningen har tagitsin i ändringsförslaget, Förslaget tm lag om ändring i lagen (1963:193) omsamarbete med , , och angående verkstäUighet avstraff m. m. Talan mot beslutenligt lagen om samarbete med , , och angåendeverkställighet av straff m. m. prövas f. n. av regeringsrätten. Bestämmelsehärom finns i 2 § 17:0 elfte ledet regeringsrättslagen. Maj:ts proposition nr 1971 och remissyttrandena.Koraraittén föreslår att dessa mål i första hand skall prövas av kamraarrält.Kriminalvårdsstyrelsen gör ingen erinran mot detta. I likhet raed kommittén förordar jagatt dessa mål skall handläggas av kammarrätt. Bestämmelse härom har tagits in iändringsförslaget. Förslaget till lag om ändring i lagen (1968:555) omrätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket Med stöd av 2 § 14:o sjätte ledet regeringsrättslagenavgör regeringsrätten besvärsmål om anteckning i det filialregister som omtalasi lagen om rätt för utlänning och utländskt förelag att idka näring här iriket, övriga besvärsärenden enligt denna lag handläggs av Kungl. Anledning förekommer inte att i dettasammanhang göra annan ändring i kompetensfördelningen beträffande förevarandebesvärsärenden än att målen om anteckning i filialregistret hänförs tillkammarrätts behörighetsområde. Bestämmelser om kompetensfördelningen har tagitsin i ändringsförslaget. Förslaget till lag om ändring i lagen (1887: 42 s. 1)angående handelsregister, firma och prokura Besvärsmål om anteckning i handelsregisterenligt lagen angående handelsregisler, firma och prokura handläggs avregeringsrätten med stöd av 2 § 14:o sjätte ledet regeringsrättslagen. Kommittén föreslår altdessa mål skall prövas av kammarrätt. I likhet med kommittén förordar jagatt målen skall tillhöra kammarrätts kompetensområde. Bestämmelse omkammarrätts behörighet i dessa mål har tagits in i ändringsförslaget. Förslaget till lag om ändring i lagen (1902: 71),Innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar För framdragande oqh begagnande avelektrisk starkströmsledning fordras tillstånd av Kungl. Maj:t eller denKungl. Enligt 2 § 6 mora. kan koncession helt eller delvisåterkallas om Maj:ts proposition nr 1971 151 koncessionshavaren i väsentlig mån åsidosätter meddeladföreskrift eller i lagen ålagd förpliktelse eller om han under viss längre tidinte har haft kraftledning i bruk. Frågor om återkallelse av koncession prövasi första hand av kommerskollegium. Besvärsmålom återkallelse av koncession avgörs av regeringsrätten med stöd av 2 § 14:otionde ledet regeringsrätlslagen. övriga besvärsfrågor enligt lagprövas av Kungl. Maj:t i statsrådet. Förvaltningsdomstolskommittén.Komraittén föreslår endast den ändringen att besvär över kommerskollegiumsbeslut om återkallelse av koncession i fortsättningen skall prövas avkamraarrält. anser detvara av vikl, all frågor om återkallelse av koncession prövas av administrativdomstol. En återkallelse skall enligt lagen grundas på en försummelse i visstavseende av koncessionshavaren och frågor om försumraelse eller ej har närmastkaraktären av rättsfrågor. erinrar om alt kollegium iyttrande över betänkande uttalade en viss tvekan rörandeåterkallelserna. När återkallelse skett därför alt koncessionshavaren åsidosattsin dislributionsskyldighet får målet inslag av skönsmässig bedömning. anser att även om rätlsskyddssynpunkter kan åberopas för attmål om återkallelse av koncession skall prövas av administrativ domstol, densynpunkten borde väga tyngre, att det är Kungl. Maj:t i statsrådet som har detslutliga ansvarel för eldistributionens ändamålsenliga ordnande i landet.Likaväl som t. ex. enligt alomenergilagen (1956: 306) såväl tillståndsprövningsora återkallelse av tillslånd lagts i Kungl. Maj:ts hand, kan enligtvatlenfallsverkels mening skäl tala för att återkallelse av tillstånd enligtdenna lag i sista hand prövas av Kungl, Maj:t i statsrådet. Departementschefen.Vissa skäl talar för att ärenden om återkallelse av koncession enligt denna lagbör prövas av Kungl, Maj:t i slatsrådet. Något starkt framträdande behov av attgöra en sådan ändring i kompetensfördelningen föreligger dock inte. Jagföreslår därför all ålerkallelsemålen i fortsättningen skall prövas avkammarrätt, övriga besvärsärenden enligt lagen torde liksom hiltUls böraavgöras av Kungl, Maj:t i statsrådet. Bestämmelse om kammarrätts behörighet iålerkallelsemålen har tagits in i ändringsförslaget. Förslaget tm lag om ändring i lagen (1942:335) omsärskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar Medför åtgärd, som utförs vidkraftanläggning för att trygga kraftförsörjningen i riket under krig, skadaeller förlust för ägare eller innehavare, är denne i regel berättigad tillskälig ersättning (7 §). Maj:ts proposition nr 1971 Sådana ersättningsfrågor prövas av krigsskyddsnämnden förkraftanläggningar (8 §). över krigsskyddsnämndens beslut kan besvär anförashos Kungl. Maj:t (17 §). Besvärsmål rörande ersättning enligt 7 § prövas avregeringsrätten med stöd av 2 § 4:o andra ledet regeringsrättslagen, övrigabesvärsmål enligt lagen om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningar,däribland mål om föreläggande vid vite, prövas av Kungl. Maj:t i statsrådet. Lagförslaget innebär endast denförändringen, att besvär över krigsskyddsnämndens beslut i ersättningsärendenskall anföras hos kammarrätt i stället för hos Kungl. Maj:t. Förslagetöverensstämmer med förvaltningsdomstolskommitténs förslag som lämnats utanerinran i remissyttrandena. Förslaget tUl lag om ändring i lagen (1919: 240) omfondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet Samtliga besvärsärenden enligt lagen omfondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet prövas f, n, av Kungl, Maj:t istatsrådet. På grund av en undantagsbestämmelse i 2 § 17:o nionde ledet regeringsrättslagengäller detta även i fråga om klagan över tillsynsmyndighetens beslut omföreläggande vid vite och om utdömande av vite (24 och 37§§). Kommittén föreslår attbesvärsmål om utdömande av vite enligt lagen om fondkommissionsrörelse ochfondbörs-verksamhet skall prövas av kammarrätt, övriga besvärsärenden enligt lagenbör enligt kommitténs mening även i fortsättningen avgöras av Kungl, Maj:t istatsrådet. Kommitténs förslag tillstyrks avbankinspektionen. Såvitt angår målen om utdömande av vite uttalar inspektionenatt förslaget utgör ett steg i rätt riktning. Enligt inspektionens meningskulle det dock vara mest konsekvent att överföra dessa mål till allmändomstols avgörande i likhet med vad som gäller beträffande mål om utdömande avvite enligt banklagen (1955:183), sparbankslagen (1955:416) ochjordbrukskasselagen (1956:216). Jag ansluter mig till den avbankinspektionen framförda tanken atl det bör ankomma på allmän domstol attutdöma vite enligt lagen om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet.Härigenom uppnås Ukformighet med förhållandena på närbesläktade områden. Vadangår de kvarstående besvärsärendena enligt nyssnämnda lag synes det ändamålsenligtatt besvärsprövningen ligger kvar hos Kungl, Maj:t i statsrådet. Bestämmelser om den av mig förordade ordningen har tagitsin i ändringsförslaget. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 153 24.Förslaget tUl lag om ändring i lagen (1929:116) om tmsyn över stiftelser Enligt 2 § 14:o femtonde ledet regeringsrättslagen avgör regeringsrättenbesvärsmål om länsstyrelses beslut på grund av lagen om tillsyn överstiftelser. Kommittén föreslår ingen annan ändring belräffandebehörigheten alt handlägga dessa mål än all målen skall prövas av kammarrätt,Komraitténs förslag tillstyrks av regeringsrättens ledamöter och Sverigesadvokatsamfund. Ilikhet med kommittén föreslår jag att målen skall hänföras tUl kammarrättskompetensoraråde, Beslämmelse om kamraar-rätls behörighet alt handlägga dessaraål har tagits in i ändringsförslaget. Lagförslaget innehåller också enändring som hänger samman med att kararaarrätt och regeringsrätten skall fågenerell befogenhet atl raeddela inhibitionsbeslut. 25.Förslaget till lag om ändring i lagen (1936:567) om domkapitel Enligt 7 § 1 raora, lagen om domkapitel får besvär över val av ledamöteroch suppleanter i dorakapitel anföras hos Kungl, Maj:t. Sådana besvär prövasmed stöd av 2 § l:o tredje ledet regeringsrättslagen av regeringsrätten. Enligt 13 § 2 och 3 mom.lagen ora domkapitel får domkapitel under vissa i lagrummen angivnaförutsättningar besluta om disciplinär bestraffning och ora avstängning fråntjänstgöring av prästerlig befattningshavare. Den som inte åtnöjs meddomkapitels beslut kan anföra besvär hos Kungl. Maj:t (13 § 7 mom.). Enligt 2 §17:o fjärde ledet regeringsrätlslagen ankommer del på regeringsrätten attpröva sådana besvärsmål. Enligt 13 § 4 och 5 mom.lagen om domkapitel kan domkapitel skilja präst från prästämbetet ellerförklara präst obehörig alt utöva prästämbetet. Enligt sislnämnda lagrum avgördomkapitel också fråga om skyldighet för prästerlig befattningshavare att avgåfrån sin befattning på den grund alt han har övergivit lära.Även i dessa ärenden gäller att besvär över domkapitels beslut kan anföras hosKungl. Maj:t (13 § 7 mom.). Besvären prövas av regeringsrätten med stöd av 2 §17:o fjärde och femte leden regeringsrättslagen. I fråga om biskoptillkommer befogenheterna enligt 13 § 35 mom. lagen om domkapitelregeringsrätten (20 § domkapitelslagen och 5 § regeringsrättslagen). Departementschefen.Lagförslaget innebär, i överensstämmelse med vad förvaltningsdomslolskommitténhar förordat, endast den ändringen i sak atl besvär över domkapitels beslut ide förut nämnda ärendena i första Maj.-ts proposition nr 1971 hand skall prövas av kammarrätt i stället för avregeringsrätten. Vid utformningen av 7 § 1 mom. har beaktats ett tiU lagrådetden remitterat förslag till ändring av detta lagrum av innebörd altsista meningen utgår. I 20 § byts ordet Konungen ul mot regeringsrätten. Jaghänvisar rörande denna ändring till vad jag har anfört och tUl innehålleti 2 § förslaget till lag om allmänna förvaltningsdomstolar. Förslaget tUl lag om ändring i lagen (1938:96) omunderstödsföreningar Med stöd av 2 § 14:o sjätte och fjortondeleden regeringsrätlslagen prövar regeringsrätten besvärsmål om anteckning iunderstödsföreningsregister och besvärsmål om andra beslut avtillsynsmyndighet över registrerade understödsföreningar. enligt lagen om understödsföreningar ärarbetsmarknadsstyrelsen i fråga om föreningar, sora uteslutande avser attbereda understöd vid arbetslöshet, och försäkringsinspeklionen i fråga oraövriga understödsföreningar. Flertalet av de beslut som tillsynsmyndighetenfattar utgörs av beslut i särskilda fall. Vissa beslut kan dock ha en generellkaraktär. Såsom exempel på sådana beslut kan nämnas beslut varigenomtillsynsmyndigheten meddelar särskilda föreskrifter om förandet avunderstödsförenings räkenskaper enligt 14 §. I några frågor (20, 36 och 52 §§)tillkomraer enligt lagen beslutanderätten Kungl. Maj:t eller myndighet somKungl. Genom kungörelsen (1955: 576) om prövning av vissaärenden rörande understödsföreningar har handläggningen av dessa ärendenanförtrotts lUlsynsmyndigheten, Kommittén föreslår altKungl. Maj:t i slatsrådet skall avgöra besvär i sådana ärenden, i vilka Kungl.Maj:t med stöd av understödsföreningslagen delegerat beslutanderätten tillunderordnad myndighet, samt besvär över sådana beslut av tillsynsmyndighetenvilka inte meddelats i särskilda fall. övriga beslut som tillsynsmyndighetenfattat enligt understödsföreningslagen skall enligt kommitténs förslagöverklagas hos kammarrätt. Kommitténs förslag tillstyrks avregeringsrättens ledamöter, försäkringsinspektionen och Sverigesadvokatsamfund. Jag ansluler mig till kommitténsförslag rörande kompetensfördelningen i besvärsärenden enligtunderstödsföreningslagen. Bestämmelser i ämnet har tagils in iändringsförslaget. De i understödsföreningslagen nu angivna särskildabesvärstiderna torde i detta sammanhang böra utgå. Maj-.ts proposition nr 1971 155 Förslaget tm lag om ändring i luftfartslagen(1957:297) Enligt 2 § 14:o nionde ledetregeringsrätlslagen ankommer det på regeringsrätten alt pröva mål omregistrering av luftfartyg, om beslut i särskilda fall rörande certifikat ellerbehörighetsbevis för personal inom luftfarten eller rörande medgivande allulan certifikat göra tjänst å luftfartyg. Bestämmelser i dessa ämnen finns i 2och 4 kap. luftfartslagen samt i luflfartskungörelsen (1961: 558). övrigabesvärsmål enligt luftfartslagen handläggs av Kungl. Maj:l i statsrådet.Beslutande myndighet är i allmänhet luftfartsverket. Förvaltningsdomsfolskommittén.Kommittén föreslår att sådana besvärsmål som f. n. prövas av regeringsrättenäven i fortsättningen skall hänvisas till administrativ domstol. Kommitténföreslår vidare att administrativ domstols kompetens utvidgas till att omfattaäven mål om förbud för luftfartyg att avgå på grund av att fartyget inte ärluftvärdigt eller behörigen bemannat eller av annan i 12 kap. 1 § närmareangiven anledning. Kommittén erinrar om att denna förbudsbestämraelse företerstora likheter med bestämmelserna om förbud mot fartygs resa i 8 kap, 1 §lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg och att mål rörande sådant förbudbåde enligt gällande bestämmelser i regeringsrättslagen och enligt kommitténsförslag hänvisas till prövning av adminislraliv domstol. övriga besvärsmål enligt luftfartslagen bör enligtkommitténs raening även i fortsättningen handläggas av Kungl, Maj:t istatsrådet. I remissyttrande över kommitléns förslagförklarar sig luftfartsstyrelsen inte ha annan erinran mot förslaget än att målangående förbud mot luftfartygs avgång, med hänsyn till de stora ekonomiskavärden som står på spel, synes böra bringas till snabbt slutligt avgörande ochdärför hänvisas till prövning av Kungl, Maj:t i statsrådet. Departementschefen.Vad liiflfartsstyrelsen anföri såsom skäl för att låta mål om förbud motluftfartygs avgång prövas av Kungl. Maj:t i statsrådet kan enligt min meningraed minst lika slort fog åberopas för en domstolsmässig prövning av besvär isådana mål. Genom den nya förvaltningsdomstolsorganisationen skapasförutsättningar för snabba beslut av kammarrätt och regeringsrätten. Jagansluter mig till koramitténs förslag i dess helhet. Besvärsbestämmelser iöverensstämmelse därraed har tagits in i ändringsförslaget. Förslaget till lag om ändring i gruvlagen (1938:314) Gruvlagen innehåller bestämmelser omförutsättningarna och villkoren för undersökning och bearbetning av vissa ilagen uppräknade slag av mineralfyndigheter. Lagen reglerar i första handinmutarens och gruv-innehavarens förhållande tiU markägaren. Maj:ts proposition nr 30 år1971 handläggs som regel av bergmästaren. ochbergstats-tjänstemännen utövar tillsyn över gruvdriften. I aUmänhet kan talanmot bergmästares beslut enligt gruvlagen föras hos kommerskollegium genombesvär. Regeringsrätten har att enligt 2 § 14: o första ledetregeringsrättslagen pröva mål om inmutning eUer ulmålsläggning. Enligt 75 och77 §§ gruvlagen kan bergmästaren i vissa fall meddela förelägganden vid vite.Besvär över sådana vitesförelägganden skall i sista hand prövas avregeringsrätten med stöd av 2 § 17: o nionde ledet regeringsrättslagen.Regeringsrätten har funnit sig behörig att pröva även vissa andra mål enligtgruvlagen, t. ex. fråga om förverkande av gravrätl (RÅ 1943 ref. 62). övrigaadministrativa besvärsmål enligt gruvlagen prövas av Kungl. Maj:t i statsrådet. Kommittén förklarar att defrågor, som kan uppkomma i mål rörande besvär över beslut av kommerskoUegium enligtgruvlagen, i allmänhet är av rättslig natur. Huvudregeln bör därför enUgtkomraitténs mening vara att dessa mål skall prövas av administrativ domstol.Vissa undantag föreslås dock. Beslut av kommerskollegium som ej rör särskiltfall utan har generell karaktär bör således handläggas av Kungl. Också frågor om beskaffenheten av karta (21 § 2 mom. andrastycket), om insändande av utdrag av gruvkarta (74 § första siycket) och ombehörighet atl verkställa gruvmätningar (74 § andra stycket) bör enligtkommitténs mening avgöras av Kungl. Maj:t i statsrådet, även om beslut meddelasi särskUt fall. Likaledes bör på Kungl. Maj:t i statsrådet ankomma att prövaärenden om tillstånd att lägga igen utfraktsväg o. d. (69 §) och om tillståndatt nedlägga gruva innan alla gruvarbeten blivit inmätta och inlagda på karta(76 §). Administrativa besvärsmål rörande beslut av länsstyrelse (25 § andrasiycket och 26 § första stycket) bör i överensstämmelse med vad som ärfallet enligt kommitténs mening handläggas av Kungl. Maj:t i slatsrådet. Kommitténs förslag har lämnats ulanerinran av remissinstanserna. Jag ansluter mig till vad kommittén harförordat. Föreskrifter om kompetensfördelningen i överensstämmelse därmed hartagits in i ändringsförslaget. Förslaget tm lag om ändring i lagen (1886:46) angåendestenkolsfyndigheter m. m. Lagen reglerar rättigheten att efterforskaoch bearbeta stenkolsfyndigheter, saltfyndigheter, olje- och gasfyndighetersamt alun-skifferfyndigheter. Sådan rättighet är beroende på tillslånd(koncession) som meddelas av Kungl. Maj:t. Bergmästaren har att i åtskilligafall meddela beslut, som enligt 48 § kan överklagas hos kommerskollegium.Sålunda Maj:ts proposUion nr 1971 157 skall bergmästaren vid förrättning, som kan anses motsvaraulmålsläggning enligt gruvlagen, anvisa, utstaka, röslägga samt lägga in påkarta det område , sora innehavare av koncession behöver för arbetet (12§ 1 mom.). Vidare har bergmästare tillagts befogenheter rörande tillsyn (3337§§), vilostånd (2730 §§) och ålgärder för arbetets ändamålsenliga bedrivande(17 §). Enligt 42 § äger bergmästaren förelägga vite vid försummelse avkoncessionsinnehavaren att avlämna vissa statistiska uppgifter. Vid sidanom bergmästaren har tillagts vissa uppgifter enligtstenkolslagen. Koncessionshavaren skall nämligen i vissa fall ställa pant ellerborgen hos , som bl. a. har att tillse, atl borgen är vederhäftigoch atl densamma förnyas (11 § och 12 § 2 mom.). I fråga om saltfyndighetergäller att koncessionshavaren enligt 50 § är skyldig att ställa material tillförfogande för undersökning av geologisk sakkunskap. Vägrar koncessionshavaren detlakan länsslyrelsen vid vite förelägga honom att fullgöra sina skyldigheter. Mål om förelägganden vid vite enligt denna lag prövas isista instans av regeringsrätten med stöd av 2 § 17: o nionde ledetregeringsrättslagen, övriga mål avgörs av Kungl. Maj:t i statsrådet. Förvaltningsdomstolskommittén.Komraitténs förslag och motiv beträffande stenkolslagen överensstämmer i stortmed vad som anförts rörande gruvlagen. Mål enligt förevarande lag föreslåsdärför i allmänhet skola gå till administrativ domstol. Undantag görs förbeslut av kommerskollegium, som ej meddelals i särskilt fall, samt förkommerskollegiums beslut om beskaffenheten av karta (2 §), om behörighet attverkställa gruvmätningar (41 §) samt om tillstånd att fylla igen schakt eller gruvöppningeller alt vidta annan ålgärd, som avses i 35 §. Därutöver bör enligt kommitténsmening talan mot beslut av prövas av Kungl. Maj:t i statsrådet ialla ärenden utom i mål om föreläggande vid vite. I ett fall föreslårkoramittén att besvärsrätten skall avskäras, nämligen i fråga om beslut avlänsstyrelse att utse skiljeman med stöd av 19 §. Såsom skäl därför åberopasatt klagan ej får föras över molsvarande beslut enligt lagen (1929: 145) omskiljemän. Kommitténs förslag har inte föranlettnågon erinran från remissinstanserna. Jag ansluter mig till vad kommittén harförordat. Bestämmelser i enlighet därmed har tagits in i ändringsförslaget. Förslaget tm lag om ändring i uranlagen (1960:679) Enligt 2 § 14:o andra ledetregeringsrättslagen ankommer det på regeringsrätten att avgöra mål omtillämpning av uranlagen, där ej är fråga om undersökningstillslånd. Beslul omundersökningstillstånd meddelas av kommerskollegium och kan överklagas hosKungl. Maj:t i statsrådet. Maj.-ts proposition nr 1971 Mål oraundersökningstillstånd bör enligt kommitténs mening även i fortsättningenprövas av Kungl. Maj:t i statsrådet. I övrigt föreslår kommittén att målenskall fördelas mellan Kungl.