prop · FU0353 · 1971-12-31 00:00:00 — Organisationskommitténsförslag fick ell positivt mottagande både av Nordiska rådel och av den nordiskaämbetsmannakommitté, som upprättats för all utarbeta förslag om ell utvidgatnordiskt ekonomiskt samarbete. På grundval av organisationskommitténs förslagutarbetade ämbetsmannakommitlén en fullständig text lill en överenskommelse omändring i den nordiska samarbetsöverenskommelsen. Denna överenskommelseundertecknades av alla de fem nordiska länderna. Överenskommelseninnebär ingen väsentlig ändring av Nordiska rådels nuvarande uppgifter ellersammansättning. Del anges uttryckligt, att rådets huvudsakliga uppgifter är avinitiativtagande och rådgivande art. Rådet skall därutöver genom särskildaöverenskommelser kunna tillläggas även andra uppgifter. I fråga omsammansättningen skapas bättre kontinuitet genom atl inle endasl de valdamedlemmarna ulan även regeringsrepresenlanlerna och representanterna förFäröarnas landsstyre och förutsätts få förordnanden,som gäller även tiden mellan sessionerna. Överenskommelseninnebär vidare en effektivisering av rådels nuvarande arbetsformer.Förutsättningar skapas för en snabbare behandling av brådskande ärenden. Dellasker dels genom alt man vidgar möjligheterna alt inkalla rådelsplenarförsamling till extra session, dels genom all presidiet får rätt alt iviss utsträckning avge framställningar och yttranden på rådels vägnar. Eltviktigt drag i överenskommelsen är, att presidiet får en mera betydelsefullStäUning än f. n. Sålunda får presidiet, befogenhet alt avge framställningaroch yttranden inle bara i brådskande fall utan också annars när det föreliggerskäl därtill. Del krävs dock alltid, all saken först beretts i utskott.Presidiet har dessutom möjlighet atl inhämta yttranden från delegationernatill ledning för sitt ställningstagande. Presidietsställning stärks också genom bestämmelser om atl suppleanter skall utses förpresidiemedlemmarna. Olika politiska meningsrikl-ningar skall såvitt möjligtbli representerade både i presidiet och bland suppleanterna. Genomöverenskommelsen reformeras också rådels sekrelarialsorga-nisalion. En nybefallning som presidiesekreterare inrättas, och denne bildar tillsammans medde fem av delegationerna utsedda sekreterarna rådels sekretariat. Presidietskall i sina uppgifter bistås dels av de sex sekreterarna som därvid utgör ellsekrelerarkoUegium, dels av presi-diesekreleraren ensam. Sekreterarkollegietskall befatta sig med gemensamma frågor av större räckvidd eller av specielllintresse för delegationerna. Irådets praxis har som en försöksordning tillämpats elt frågeinslilul.Bestämmelser härom har upptagits i överenskommelsen om ändring isamarbetsöverenskommelsen. 2t- 1971.1 saml. 1971: 53 14 taren viss utvidgning av möjligheterna atl ställa frågor, särskilt genom all enfråga inle längre skall behöva ha anknytning lill innehållet i berättelseeller meddelande utan skall kunna gälla också annat ämne i del nordiskasamarbetet. Fördelningen av degemensamma kostnaderna skall enligt överenskommelsen ske efler förhållandetmellan ländernas bruttonationalprodukter. Detla innebär, alt kommeratt slå för en väsentligt större andel av dessa kostnader än . Del börerinras om all bmttonationalprodukten används som fördelningsgrund i FN och iandra internationella organisationer. Vidare har redan godkänt enlill-lämpning av denna fördelningsprincip i fråga om andel av rådetsgemensamma utgifter /71 (BaU 1970:51, rskr 1970: 339). Denviktigaste nyheten i överenskommelsen är, all del upprättasell nordiskt ministerråd med kompelens för olika sakområden. Detla ministerrådbör kunna få en viktig uppgift alt fylla, inle minst i fråga om koordineringenav del nordiska samarbetet på olika områden. Det bör i detla sammanhangsärskilt framhållas atl ministerrådet får en skiftande sammansättning medhänsyn till samarbelsfrågor-nas art. Varje land skall enligt överenskommelsenutse en regeringsmedlem med uppgift all med biträde av en ämbetsman svara församordningen av nordiska samarbelsfrågor. Ministerrådetskall kunna fatta formella beslut endast med slöd i särskilda överenskommelser.Orhfaltningen av beslulandefunklionerna blir därför beroende av vilka sådanasärskilda överenskommelser som kommer till slånd. inle har formell beslutanderätt, skall det svara församarbetet mellan regeringarna saml mellan regeringarna och Nordiska rådet.Detla hindrar emellertid inte, atl samråd mellan regeringarna också skallkunna ske vid nordiska ministermölen. Överenskommelsen gör del därför möjligtatt inordna regeringssamarbelet i ministerrådets verksamhet när della ärlämpligl och all bibehålla elt mera formlöst samarbete i de fall där en sådansamarbelsprocedur är alt föredra. Ministerrådetär inle avsett atl vara ell överstatligt organ. Delta framgår av atl det förbeslutförhet krävs all alla länderna är företrädda i ministerrådet och av altministerrådels beslut skall vara enhälliga. Sammanfattningsvisvill jag anföra all jag anser överenskommelsen om ändring isamarbetsöverenskommelsen innebära en välbehövlig förstärkning av deorganisatoriska grundvalarna för det nordiska samarbetet. Genomöverenskommelsen skapas förutsättningar för en rationalisering ocheffektivisering av Nordiska rådels arbetsformer. Dessutom upprättas ellministerråd, som kan väntas komma all spela en betydelsefull roll i fråga omregeringssamarbelet. Med hänsyn till de organisa- 1971: 53 15 toriskafördelar som överenskommelsen erbjuder, anser jag alt den bör ratificeras avSverige. I samband med altÖverenskommelsen träder i krafl, skapas en ny rättslig grund för Nordiskarådels verksamhet. bör därför den författning som nuinnehåller rådets stadga upphöra att gälla, och Kungl. Maj:l bör bemyndigas altmeddela förordnande härom, sedan dagen för överenskommelsens ikraftträdandeblivit känd. Ett förslag lill lag om upphävande av stadgan för rådel vidlidpunkt som Kungl. Maj:l bestämmer har utarbetats inom . Underåberopande av det anförda hemställer jag alt Kungl. delsantaga förslag lill lag om upphävande av stadgan (1952: 618) för , delsgodkänna överenskommelsen om ändring i samarbetsöverenskommelsenden mellan , , , och . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemslälll förordnar Hans Maj:t Konungen alt lill skallavlålas proposition av den lydelse bilaga till della protokoll ulvisar. Overenskomst om aendring af samarbejdsoverenskomsten af23. marts 1962 mellem , , , og Sopimus Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskanvälillä 23 päivänä maaliskuuta tehdyn yhteistyösopimuksen muuttamisesta Samkomulag um bre]i:ing å samstarfssamningi frå 23. marz1962 milli Danmerkur, Finnlands, , Noregs og »jodar Avtala om endring av samarbeidsavtalen av 23. mars 1962mellom , , , og Overenskonuuelse om ändring i samarbetsöverenskommelsenden mellan , , , och Oveienskomst om sendring Sopimus Islannin, Norjan, Samkomulag um breyting å af aamarbejdsoverenskom» Ruotsin, Suomen ja Tanskan samstarfssamningi fra 23. sten af 23. marts 1962 välillä 23 päivänä maalis- marz 1962 milli Danmerkur, mellem , , kuuta tehdyn yhteis- Finnlands, , Noregs , og työsopimuksen og Svijijödar Yhteistyösopimuksen 35 OrSalag 35. og 36. grein- ja 36 artikla muutetaan ja ar samstarfssamningsins yhteistyösopimukseen Ii- breytist og verSi svo sem sätään uudet 3963 artik- aS neSan greinir, og bsett lat seuraavasti. inn nyjum åkvseSum, er verSi 39.63. grein og bljöSi svo sem hér fer å ef tir: , , , og regeringer, som vil styrke og yder-ligere udbygge det institu-tionellegrundlag for sam-arbejdet mellem de nordiske lande, som med henblik herpå finder det formålstj enligt ataendre samarbejdsoverenskomsten af 23. marts 1962 mellem de nordiske lande, som derfor har besluttet at indf0re de grundlseg-gendebestemmelser om Nordisk Råd i samarbejdsoverenskomsten, som tillige har besluttet i samarbejdsoverenskomsten atindf0re bestemmelser om et Nordisk Ministerråd med bef0jelser for hele detnordiske samar-bejdsområde, er blevet enige om f0l-gende: I Artiklerne 35 og 36 i samarbej dsoverenskom-sten fårf0lgende nye ord-lyd, og som nye bestemmelser i samarbejdsoverenskomstenindsaettes artiklerne 3963 med f0l-gende ordlyd: Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan hallitukset, jotka haluavat lujittaa ja edelleen kehittääpoh-joisraaiden välisen yhteis-työn institutionaalisia pe-rusteita, joidenmielestä on tar-koituksenmukaista tämän tavoitteen saavuttamiseksi muuttaapohjoismaiden välillä 23 päivänä maaliskuuta tehtyä yhteis-työsopimusta, jotkatämän vuoksi övat päättäneet sisällyttää yh-teistyösopimukseen Pohjoismaidenneuvostoa kos-kevat perussäännökset, jotka samalla övat päättäneet sisällyttääyhteis-työsopimukseen koko poh-joismaisen yhteistyön alu-eella toimivaltaistaPohjoismaiden ministerineu-vostoa koskevat säännök-set, oval sopineet seuraavaa. Rikisstjörnir Danmerkur, Finnlands, , Noregs ogSvibjöSar, sem vilja treysta og efla enn grundvöll samstarfsNorSurlanda og skipulag; sem telja råSvsenlegt a?S breyta i bessu skyni samstarfssamningiNorSur-landa frå 23. marz 1962; sem hafa bess vegna åkve?Si8 aS fella inn isam-starfssamninginn grund-vallaråkvaeSi bau, er NorS-urlandaråS var?Sa; sem jafnframt hafa åkveSiS a8 bseta inn isam-starfssamninginn åkvse?Sum um råSherranefnd NorS-urlanda, en undir banafalla målefni norrsennar samvinnu, hafa orSiS sammåla um eftirfarandi: Avtale om endring av sam- Överenskommelse om änd- arbeidsavtalen av 23. mars ring i samarbetsöverens- 1962 mellom Daiunark, kommelsen , , og 1962 mellan , , , , og Sverigesregjeringer, som vil styrke og ytter-ligere utbygge det institu-.sjonelle grunnlag for sam-arbeidet mellom de nordiske land, som finner det formåls-tjenlig med dette for 0ye å endresamarbeidsavtalen av 23, mellom de nordiske land. som derfor har besluttet å ta med i samarbeidsavtalen degrunnleggende bestemmelser om Nordisk Råd, som videre har besluttet ä ta raed i samarbeidsavtalenbestemmelser om et nordisk ministerråd med myndighet for hele det nordiskesamarbeids-felt, er blitt enige om f0l-gende: Artiklene 35 og 36 i samarbeidsavtalen får f0l-gende nyeordlyd, og som nye bestemmelser i samarbeidsavtalen innf0res artiklene 3963,som skal ha f0lgende ordlyd: , , , och Sverigesregeringar, vilka vilja stärka och ytterligare utbygga de institutionellagrundvalarna för samarbetet mellan de nordiska länderna, vilka finna det ändamålsenligt att i detta syf te ändrasamarbetsöverenskommelsen mellan de nordiska länderna, vilka därför ha beslutat att i samarbetsöverenskommelseninföra de grundläggande bestämmelserna om , vilka tillika ha beslutat att i samarbetsöverenskommelseninföra bestämmelser om ett nordiskt ministerråd med behörighet för hela detnordiska samarbetsfältet, ha enats om följande. Artiklarna 35 och 36 i samarbetsöverenskommelsen erhållaföljande nya lydelse, och som nya bestämmelser i samarbetsöverenskommelseninföras artiklarna 3963, som skola ha följande lydelse. Prop.1971: 53 20 Formerne for nordisk Pohjoismaisen yhteistyön Tilhögun norrsens sam- Artikel 35 35 artikla 35. grein For at gennemf0re og Pohjoismaisen yhteis- NorSurlönd skulu jafn- videreudvikle det nordi- työn toteuttamikseksi ja an hafa samråS og gera skesamarbejde i henhold edelleen kehittämiseksi tä- räSstafanir til samraem- til denne og andre över- män ja muiden sopimus- ingår, begär börf krefur, enskomsterb0r de nordi- ten mukaisesti tulee Poh- til bess aS framkvaema og ske landetil stadighed råd- joismaiden jatkuvasti neu- efla norraena samvinnu f0re sigmed hinanden og votella keskenään ja tar- samkvaemt samningi bess- hvor behov foreligger vittaessa ryhtyä yhden- um eSa öSrum. traeffe samordnende for- mukaisiin toimenpiteisiin. Artikel 36 36 artikla 36. grein Samarbejdet mellem de Pohjoismaiden välinen Vettvangur samstarfs nordiske lande finder sted yhteistyö tapahtuu Poh- NorSurlanda er NorSur- i Nordisk Råd, i Det nor- joismaiden neuvoston, landaråS, råSherranefnd diske Ministerråd samt på Pohjoismaiden ministeri- NorSurlanda og atSrir andre ministerm0der, i neuvoston ja muiden mi- räSherrafundir. saerlige samarbejdsorga- nisterikokousten puitteis- samstarfsnefndir og stjörn- ner og mellem fagmyndig- sa, erityisissä yhteistyöeli- völd einstakra bjöölifs- missa ja ammattivirano- bätta geta og haft slika samvinnu sin å milli. Nordisk Råd Pohjoismaiden neuvosto NorSurlandaräS Artikel 39 39 artikla 39. grein I Nordisk Råd samar- Pohjoismaiden neuvos- INorSurlandaråSi starfa de nordiske ländes lossa Pohjoismaiden kan- samanbjöSbing og rikis- folkevalgte församlingar sanedustuslaitokset ja hal- stjörnir NorSurlanda. Rådet er litukset övat yhteistyössä NorSurlandaråS getur ått initiativtagende og rådgi- keskenään. Neuvosto voi frumkvaeSiaS lausn vanda- vende i sp0rgsmål, som an- tehdä aloitteita ja antaa målaog veriS råSgefandi går samvirket mellem dis- nauvoja niissä kysymyk- ivandamålum, sem varSa se landa eller nogle af dem, sissä, jotka koskevat yh- samvinnu bessara landa og har i 0vrigt de opgaver, teistyötä näiden eSa einhverra beirra. der framgår af denna og taijoidenkin niistä välillä, öSru leyti hefur råSiS å jasillä on muutoin ne teh- handi varkefni, sam af tävät, jotka ilraenevät läs- bessum samningi eSa öSr- tä tai sopimuksista. Faer0arnes lagting og Fär-saartan maakäräjät 1 störfum råSsins taka landsstyre samt ja maakuntahallitus sekä bättlögbing og landsstjörn landsting og landskapssty- Ahvenanmaan maakunta- Fajreyja og landsbing og relse deltager i Rådets ar- päivät ja maakunnanhalU- stjörn Älandseyja. Artikd 40 40 artikla 40. grein Rådet kan vedtage re- Neuvosto voi hyväksyä RåSiS getur sambykkt kommandationer og rette suosituksia, tehdä muita ålyktun,beint tilmaelum til andre henvendelser eller esityksiä tai antaa lausun- eSa lätiS i Ijös ålit vi3 Formene for nordisk samarbeid Artikkel 35 For å gjennomf0re og videreutvikle det nordiske samarbeid etter denne og andreavtaler b0r de nordiske land stadig samrå seg mad hvarandre, ogtreffe de samordningstil-tak som det er behov for. Artikkel 36 Samarbeidet mellom de nordiske land finnersted i Nordisk Råd, i Nordisk Ministerråd og på andre ministerm0ter, i saerligesamarbeidsorganer og mellom fagmyndigheter. Formerna för nordiskt samarbete Artikel 33 För att genomföra och vidareutveckla det nordiskasamarbetet enligt denna och andra överenskommelser böra de nordiska ländernafortlöpande samråda och vid behov vidtaga samordnande åtgärder. Artikel 36 Samarbetet mellan de nordiska länderna äger ruminom , inom samt på andra ministermölen,i särskilda samarbelsorgan och mellan fackmyndigheter. Nordisk Råd Artikkel 39 I Nordisk Råd samarbei-der denordiske lands na-sjonalforsamlinger og regjeringer. Rådet kan ta initiativ oggi råd i sp0rs-mål som angår samarbeid mellom disse land allar noen av dem, oghar for 0vrig de oppgavar som framgår av denne og andre avtaler. F8er0yenes lagting og landsstyre samt oglandskapsstyrelse deltar i rådets ar-beid. Artikd 39 I samarbeta de nordiska ländernasfolkrepresentationer och regeringar. Rådet är initiativtagande och rådgivandei frågor, som avse samverkan mellan dessa länder ellar några av dem, samt har iövrigt de uppgifter som framgå av denna och andra överans-kommelser. lagting och landsslyre samt ochlandskapsstyrelse deltaga i rådets arbete. Artikkel40 Rådet kan vedta rekom-mandasjoner og rette andre henvendelser eller av- Artikel 40Rådet kan antaga rekommendation, göra annan framställning aller avgiva afgive udtalelser til en loja yhdelle tai usaam- eina eSa fleiri af rikis-eller flare af de nordiske malle pohjoismaan halli- stjörnum NorSurlanda eSa ländes regeringer eller til tukselle tai ministerineu- råSherranefndina. Artikd 41 Ud över hvad der sser-ligt er aftalt, b0r Rådetgives lejlighed til at udtale sig ora nordiske samar-beidssp0rgsmål af st0rrebetydning, når dette ikke er uniuligt af tidshensyn. Artikd 42 Rådet består af 78 valgte medleinmer samt afrege-ringsreprsesentanter og ra-praesentanter for Faer0er-nes landsstyre ogÅlands landskapsstyrelse. Af roedlemmerne vaelger folketing sek-sten,riksdag sylten, alting seks, storting alten og alten. Faer0ernes lagting vaelger to medlemmer og etmedlem. Des-udan vaelger hver forsamling et tilsvarende antal suppleanter. Valg af medlemmer og suppleanter foratages årligt oggaelder for tiden indtil naeste valg. Ved valg skal forskellige politiskemeningsretninger gives repraesentation i Rådet. Kunmedlemmer af den forsamling, der har foretaget valgat, kan vaere valgt medlemeller suppleant i Rådet. 41 artikla Neuvostolle on, sen li- säksi mitä erikseen on sovittu, varattava tilaisuus antaalausuntonsa merkit-tävistä pohjoismaista yh-taistyötä koskevista kysy-myksistä,milloin lämä ajan puutteen vuoksi ei ole mahdotonta. 42 artikla Neuvoston rauodostavat 78 valittua jäsantä, halli-tustan edustajat sekä Färsaartenmaakuntahallituk-sen ja Ahvenanmaan maa-kunnanhallituksen edustajat. Jäsenistävalitsevat Tanskan kansankäräjät kuusi-toista, Suomen eduskuntaseitsemäntoista, Islannin altingi kuusi sekä Norjan suurkäräjät ja Ruotsinval-tiopäivät kumpikin kah-deksantoista. Fär-saartan maakäräjät valitsevatkak-si jäsentä ja Ahvenanmaan maakuntapäivät yhdan jä-senen. Sen lisäksi kukinkansanedustuslaitos valit-see vastaavan määrän va-rajäsaniä. Jäsenet javarajäsenet valitaan vuosittain ja vaali on voimassa siksi kunnes seuraavavaali toimitetaan. Vaaleissa on erilaisten po-liittisten suuntausten saa-tava eduslus neuvostossa. Ainoastaan se, joka on vaalin toiraittaneenkan-sanadustuslaitoksan jäsen, voi toimia neuvoston valit-tuna jäsenenä javara-jäsenenä. 41. grein Auk beirra målaflokka, sem sérstaklega er umsamiS, skal råSiS, begär timi vinnst til, få taeki-fari til aS tja sig ummik-ilsverS efni norraennar samvinnu. 42. grein RåSiS skipa 78 kjörnir fulltriiar, fulltriiarrikis-stjörnanna, fulltriiar land-stjörnar Faereyja og stjörn-ar Älandseyja. I>jöSbing kys 16 fulltriia, rikisbing 17fulllriia, Altingi Islend-inga 6 fulltrua og störbing NorSmanna og rikisbingSvia hvort um sig 18 fulltriia. Lögbing Faerayja kys 2 fulltrua i räSiS oglandsting Älandseyja einn fulltriia. Ennfremur kys hver aöili jafnmargavaramann. Kjör fulltriia og vara-manna fer fram årlaga og gildir tilnaesta kjörs. ViS kjör skal bess gaett, aS misraunandi stjörnmåla-stefnur eigifulltrua i råS-inu. Kjörgengir eru einvörS-ungu biugmenn å bvi pingi, bar serakjör fer fram. gi uttalelser til en eller yttrande till en eller fle- flare av de nordiske lands ra av de nordiska länder- regjeringer ellar til mini- nas regeringar eller till Artikkel41 Rådet b0r, ut över hva sora saerlig er avtalt, gis anledning til å uttaleseg om nordiske samarbeids-sp0rsmål av st0rre betydning när dette ikke eruraulig på grunn av tids-n0d. Artikel 41Rådet bör, utöver vad som särskilt överenskommits, beredas tillfälle att yttrasig om nordiska samarbelsfrågor av större betydelse när detta icke ärogörligt av tidsskäl. Artikkel42 Rådet består av 78 valgte medlemmar,, regjerings-representanter og representanterfor Faer0yenes landsstyre og . Av medlemmene velger folketing 16, Finlandsriksdag 17, alting 6, storting 18 og riksdag 18.Faer0yenas lagting velger 2 raedlemraer og 1 medlem. Viderevelger hver forsamling et tilsvarende antall suppleanter. Artikel 42Rådet består av 78 valda medlemmar, regerings-rapresantanter och representanterför landsstyre och . Av medlemmarna väljer folketing saxton, Finlandsriksdag sjutton, alting sex samt storting och riksdagvardera aderton. lagting väljer två medlemmar och enmedlem. Dessutom väljer varje församling motsvarande antal suppleanter. Valg av medlemraar og suppleanter företas ärlig og gjelderfor tiden inn-til naste valg. Ved valgene skal forskjellige politiskeraeningsratninger gis re-presentasjon i rådet. Bareraedlemraer av den forsamling som har fore-tatt valget kan vaere valgt medlemeller suppleant i rådet. Val avmadlemmar och suppleanter förrättas ärligen och gällar för tiden till nästaval. Vid val skola olika politiska meningsriktningar givas representation irådet. Endast densom är medlem av den församling som förrättat valet kan vara vald medlem ellersuppleant i rådet. 1971: 53 24 Hver regering udpeger Kukin hallitus määrää Sérhverrikisstjörn velur blandt sine raedlammar jäsanistään nauvostoon iir sinum höpi stjörnar- det antal regeringsraprae- haluaraansa raäärän halli- fulltrua, svo marga sem sentanter, dan 0nsker. Maakunta- hiin öskar. Landsstyret og landskaps-hallitus ja maakunnanhal- Faereyja og stjörn Älands- styrelsen-udpeger hver an litus määräävät kurapikin eyja välja hvor um sig repraesentant blandt sine jäsenistään neuvostoon yh- einn fulltrua. Artikel43 43 artikla 43. grein riges delega- Tanskan valtakunnan t deild danska rikisins tion består af de af foi- valtuuskunnan muodosta- eru beir fulltriiar, sem ketingat og lagtingat valg- vat kansankäräjien ja maa- bjoSjiingiSog lögbingiS te medleraraer särat de af käräjien valitseraat jäsenet kjösa, ogbeir fulltriiar, regeringen og landssty- sekä hallituksen ja raaa- sem danska rikisstjörnin ret udpegede repraesantan- kuntahallituksen määrää- oglandsstjörnin velja. delegation mät edustajat. Suomen val- deildFinnlands eru beir bastår af de af tuuskunnan muodostavat fulltriiar, sera rikisjjing og valgte med- eduskunnan ja maakunta- oglandsting Älands- lemmer samt de af råge- päivien valitseraat jäsenet eyjakjösa, og beir full ringen og landskapsstyrel- sekä hallituksen ja maa- triiar,sem finnska rikis- san udpegede rapraesen- kunnanhallituksen raää- stjörnin og stjörn Älands- tanter. Delegationen for rääraät edustajat. Deildir hinna hvert af de 0vrige lande rauun raaan valtuuskunnan landannaskipa kjörnir består af de af dan folke- rauodostavat kansanedus- fulltriiarbjöSbinganna og valgte forsamling valgte tuslaitoksen valitseraat jä- fulltriiar,sem rikisstjörn- medleraraer og de af rege- senat ja hallituksen mää- irnarvelja. ringen udpegede reprae- räämät edustajat. Artikel44 44 artikla 44. grein Regeringsrapraesentan- Hallituslan sekä maa- Fulltriiar rikisstjörnanna terne samt landsstyrets og kuntahallituksen ja maa- og fulltriiar landsstjörnar landskapsstyrelsens reprae- kunnanhallituksen edus- Faereyja og stjörnar sentanter har ikke slem- tajiUa ei ole äänioikautta Älandseyja eiga ekki at- kvseSisrétt i råSinu. Isp0rgsmål, som angår Maidan välisten sopi- Um målefni, sem ein- anvendelsen af overens- rausten soveltamista kos- vörSungu varSa tiilkun komster mellera visse lan- kevissa kysyrayksissä on saraninga railli einstakra de, har kun medlemmer ainoastaan näitä maita landa,eiga ekki aSrir at- fradisse lande steraraeret. edustavilla jäsenillä ääni- kvaeSisrétt en fulltriiar Artikel45 45 artikla 45. grein Rådets organer er Ple- Neuvoston eliraiä oval StjörnbaettirråSsins eru: narforsaralingan, Praesi- yleiskokous, pubeenjoh- bing råSsins, stjörnar- tajisto ja valiokunnat. Enhver regjering utpe-kerblant sina raedleramar regjeringsreprasentanter i det antall sora den 0nsker.Landsstyret og landskapsstyrelsen utpeker hver en representant blant sinemedlemmer. Varje regering utser blandsina medlemmar ra-geringsrepresentanter till dat antal som den önskar.Landsstyret och landskapsstyrelsen utse vardera an representant bland sinamedlemmar. Danmarksrikes delega-sjon består av da raedlera-mer som er valgt av folke-tinget oglagtinget og da representanter sora er ut-pakt av ragjeringan og landsstyret.Finlands de-legasjon bastår av de raedlemraer som er valgt av oglandstinget og de representanter som er utpekt av regjeringen oglandskapsstyrelsen. For hvert av de 0vrige land består delegasjonen av demedlemmar som er valgt av nasjonalforsamlingan og da representanter som erutpekt av regjeringen. Artikd 43 rikasdelegation bastår av da av och lagtinget valda raedlaramarna samtde av regeringen och landsstyret utsedda representanterna. delegationbestår av de av och valda medlemmarna samt de av regeringenoch landskapsstyrelsen utsedda representanterna. För eltvart av de övrigaländerna består delegationen av de av folk-raprasentationen valda medlemmarnaoch de av regeringen utsedda representanterna.