prop · FU0355 · 1971-12-31 00:00:00 — Styrelsenskall fortsättningsvis i samråd raed statens råd för alomforskning bevakamöjligheterna för svenskt deltagande i den tekniska utvecklingen och leveransav teknisk utrustning. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd fattade följande beslut vid sammanträde den 10febraari 1971. Rådelbeslöt under föralsälining atl 300 GeV-projekiel kommer 1971: 55 12 tillslånd alt bidra med 2 milj. kr. tUl projektet i fråga, fördelade på budgetåren1971/721973/74, varvid högst en tredjedel av beloppet skulle falla på förstabudgetåret. Beloppet om 2 railj. Ytterligare bidragtill detta projekt kan sålunda ej påräknas. Rådel förutsätter all rådande gränsdragningmellan statens råd för alomforskning och rådet ej påverkas av de ekonomiska konsekvensemaför statens råd för atomforskning av engagemanget i projektet. Rådels kostnaderför projektet skall i huvudsak rymraas inom den medelsram sora kan komma altstå till fysikdelegationens förfogande. Isaraband raed offentliggörandet av ovannäranda beslut har tiU UtbUdningsdepartementetinkommit skrivelser, i vilka elt antal forskare ra. frarahåller all man inlevill motsätta sig ett svenskt engagemang i storacceleratorprojektet, men att raanbestämt avråder från all detla sker på de villkor som godtagits av statens rådför atoraforskning. har skrivelser inkommit i vilka elt antalforskare m. fl. uttrycker sitt stöd för det beslut som fattats av statens rådför alomforskning. Vidsammanträde raed godkändes enhälligt denföreslagna programdefinilionen för storacceleratorprojektet. Vidare förklaradedelegaterna för , , , , , ,, , samt all nämndastater avsåg della i projektet. Den svenska deklarationen om anslulning gjordesbl. a. under förutsättning av godkännande. Danmarkförklarade vid sammanträdet atl man inte var beredd alt f. n. garanteradeltagande. meddelade all man inte kunde vara med i projektet. Medanledning av ekonomiska viUkor beträffande deltagande som ställts av bl. a.Sverige beslöt , atl så länge endasl ovan nämnda tio stater deltog iprojektet de sammanlagda kostnaderna för detla inte skulle översliga 1 124milj. schweizerfrancs (prisläge) under den åttaåriga uppbyggnadsperioden.Med della viUkor beslöt rådet enhälUgl atl starta sloracceleralorprojeklel. Förberedelsernaför alt få liU stånd etl europeiskt samarbete inom kämforskningen påbörjades år1950 då den första av ell antal konferenser sora föregick upprättandet av eneuropeisk organisation för kärnforskning () ägde rum. deltog redanfrån början i della planeringsarbete (jfr prop. 1953: 127, SU 1953: 77, rskr1953:167). 1971: 55 13 Inomramen för har ell forskningslaboratorium byggts upp med resurser som delknappast varit möjligt atl få till slånd på nationell bas. Genom tillkomstenav har också skapats en vetenskaplig miljö som ger fysiker från skildaländer möjlighet lill direkt samarbete och kontakt. har jämsides med Uknandelaboratorier i och utvecklats lill ell av världens centra inompartikelfysikens område. Forskningsverksamheten vid har under de år organisationenexisterat lett lill vetenskapliga resultat av hög kvalitet. Förfysikforskningen i har verksamheten vid korarait att få storbetydelse. Många av de svenska forskare, såväl experimen-talfysiker somteoretiker, sora arbetat vid har, enligt statens råd för alomforskning,där fått kontakter med andra forskare som kommit all bU avgörande förinriktningen av deras fortsatta forskning. Resultat som komrait frara genoraforskningen vid har sederraera förraedlats tiU utbildnings- ochforskningsverksamheten vid våra universitet och högskolor. Sorajag redovisat i del föregående föreslog i railten en inora att en storaccelerator skuUe byggas i . Sedanförslaget bearbetats inom undersläUdes del medlemsstaterna för diskussionoch beslut. Eflerremiss avgavs yttranden över vissa frågor angående 300 GeV-projektel avbl. a. universiletskanslersämbelel och forskningsråden. Majoriteten av reraissinslansernatillstyrkle svenskt dellagande i della projekt. Från flera håll betonades dock,att ell dellagande inte fick negativt påverka anslagsutvecklingen för andraforskningsområden. Molbakgrund av de synpunkter rörande kostnadskonsekvenserna av elt dellagande som framkoraraitvid remissbehandlingen intog vid förslagets fortsatta behandling inom CERNen avvaktande hållning. Den svenska andelen av kostnaderna kunde underuppbyggnadsperioden för den planerade acceleratorn beräknas lill ca 100 railj.kr. (prisläge). Förförslagels vidare behandling och medlemsstaternas slällningslagandenredogjorde jag i prop. 1970: 182 (SU 1970: 224, rskr 1970: 439) angåendegodkännande av vissa ändringar i överenskommelsen angående upprättande av enorganisation för kärnforskning (s. 4). InomCERN utarbetades ell alternativt program för sloracceleralorprojeklel.Enligt detta prograra skall acceleratorn förläggas i anslutning till , varvid man kan utnyttja befintliga resurser och därmedi betydande utsträckning minska de totala kostnaderna för projektet. Densvenska andelen av kostnaderna under acceleralorns åttaåriga uppbyggnadsperiodberäknas nu uppgå till ca 64 milj. kr. (prisläge). 1971: 55 14 rådför alomforskning föreslog all skulle delta i dettaalternativa program för en storaccelerator. Medhänsyn lill de ändrade förutsättningama för storacceleratorprojektet ansåg jagdet angeläget att inhämta synpunkter på det nya förslaget från berörda rayndigheteroch organisationer. Remissinstanserna hade bl. a. all besvara frågan hurbehovet av grundforskning inom partikelfysik bedörades med hänsyn till bl. a.forskningsutvecklingen inom andra områden saml med utgångspunkt från en i stortsett oförändrad utveckling av de samraanlagda anslagen lill nationell ochinternationell gmndforsknlng. Somframgår av min redovisning av remissvaren har en majoritet av remissinstansernatillstyrkt svenskt deltagande i projektet. I flera fall har delta gjorts underförutsättning att ell dellagande inle får konsekvenser i form av minskadeanslag till andra forskningsområden. Vissa remissinstanser har avstyrktdeltagande. De har i stället betonat vikten av en satsning på sådangrandforskning som har direkt anknytning till den raänskliga railjön. Enförsta fömlsällning för ell positivt ställningstagande lill projekt av den härstorleksordningen är givelvis atl det är vetenskapligt motiverat.Remissinstanserna har också betonat den vetenskapliga motiveringen för attbygga en storaccelerator. Problemen inom partikelfysiken fordrar, för attkunna lösas, tiUgång till högre energier än vad befintliga acceleralorerutvecklar. Partikelfysikär ell område där forskningen kräver så stora insatser i form av personal ochdyrbar utmstning all etl land eller ell fåtal länder med begränsade resurserför forskning inle kan bära alla kostnader. Ett internationelll samarbete blirdå enda möjligheten för forskningsområdets fortsatta utveckling. slatsverksproposition(bil. 10 s. 330) framhöU jag bl. a. alt det var angelägel för att deltai internationellt forskningssamarbete. Jag erinrade därvid om vadstatsutskottet anfört i denna fråga i sill utlåtande i anledning av motionerangående vissa frågor rörande forskning och forskningsplanering (SU 1970:204, rskr1970: 421). Enligt utskottets uppfattning kan utvecklingen raot aUlmerkostnadskrävande forskning, främst inom tekniska och naturvetenskapligaämnesområden, bedömas komraa all leda till elt behov av ökad inlernalionellforskningssamverkan. Enväsentiig faktor vid en bedömning av projektet i dess nu föreslagna utformningär att organisatoriska enhet kommer att bevaras och all den forskningsom bedrivs inom ramen för organisationen får ökade möjligheter attvidareutvecklas och fördjupas. Vid bedöraningen av projektet måste man ocksåbeakta organisationens förutsättningar att genomföra della. har underårens lopp befäst sin ställning som en effektivt fungerande intemationellsamarbetsorganisation. 1971: 55 15 Somjag tidigare redovisat anser flertalet reraissinstanser atl bör delta istoracceleratorprojektet. Många remissinstanser har emellertid kraftigtbetonat att ett engagemang i projektet inte får påverka anslagsutveckUngen förandra forskningsområden. Jag delar denna uppfattning och har raot denbakgrunden undersökt möjligheterna alt lösa finansieringsfrågan genora atl låtakostnadema ryramas inora raraen för de anslag sora står eller kan koraraa atlställas lill förfogande för naturvetenskaplig forskning i vid mening. Somfraragår av min tidigare redovisning har statens råd för alomforskningbeslutat all under vissa förutsättningar svara för samtliga faktiskamerkostnader för deltagande i storacceleratorprojektet inora ramen förreservationsanslaget Alomforskning. Vidare har och styrelsen för teknisk utveckling beslutat bidra lillprojektet med sammanlagt 3 milj. kr. för atoraforskning förutsattei sill beslut, all slalsmaklema skulle förskollera samraanlagt 5 raUj. kr.under budgetåren 1972/731974/75 av den svenska andelen av kostnaderna närandabudgetär. Härigenom skulle en alltför kraftig reduktion av den nationeUa verksarahelenkunna undvikas då kostnaderna för projektet stiger mycketsnabbi. skulle innebära att de anslag lill atomforskning som vid en norraalanslagsutveckling kunde komma alt ställas till rådels förfogande för nalioneUforskning under budgetåren 1975/761978/79 skulle reduceras med samraanlagt 5milj. Deställningstaganden som gjorts av statens råd för atomforskning, statensnaturvetenskapliga forskningsråd och styrelsen för teknisk utveckUng innebäralt kostnaderna för elt dellagande i projektet kommer att bestridas från deanslag som disponeras eller kan komma all disponeras för nationeU forskninginom fysikområdel. Finansieringen av ett dellagande kan således, enligt minmening, ske på sådant sätt atl det inle inverkar menligt på anslagsutvecklingenför andra forskningsområden. Mol denna bakgmnd har jag bedömt del vara möjligtför all della i storacceleratorprojekt. Vid sararaanträdel förelågdeklarationer om anslulning till programmet för en europeisk 300 GeV-acceleralorfrån samtliga medlemsstater utom två. Den svenska deklarationen om anslutning lillprogrammet gjordes under fömlsällning av godkännande saral av att såraånga medlemsstater deltog i projektet att dessa, inklusive ,representerade på den bidragsskala som f. n. gäUer för program. Vidare skulle, enligt den svenska deklarationen, sådanaåtgärder vidtas alt kostnaderna för inle ökade på grand av etl eventueUtbegränsat dellagande. Från svensk sida betonades viklen av atl man tog tUlvara möjligheterna all begränsa utgiftema försåväl nuvarande program som sloracceleratorprogrammet. De svenska delegaternaunderströk att framtida tekniska förändringar av projektet skulle betraktassom nya projekt och därför prövas enUgt gällande bestämmelser. I delta sararaanhangbetonade delegaterna viklen av atl la till vara möjligheterna tUl globallsamarbete ora en utvidgning av projektet mot högre energier blev aktuell. Medanledning av de ekonomiska villkor beträffande dellagande sora ställts av bl.a. , beslöt alt kostnaderna för storacceleratorprojektetunder uppbyggnadsperioden inle skuUe överstiga 1 124 milj. schweizerfrancs (i1970 ärs prisläge) så länge endast tio stater dellog i della. Rådet beslötenhälligt all på dessa villkor starta storacceleratorprojektet. Medhänvisning till vad jag anfört förordar jag all deltar i prograrafor en 300 GeV-acceleralor som det definieras i den av godkända programdefinilionenoch i enlighet med de ekonomiska villkor för projektet som faslslällls av . Den svenska andelen avkostnaderna för projektet kan beräknas uppgå till ca 64 milj. kr. (i 1970 årsprisläge). Av min tidigare redovisning har framgått atl man inom undersöktraöjlighelema all göra vissa inskränkningar i nuvarande prograra jämfört medden kostnadsutveckling för dessa program som fastställdes av idecember 1969. En nedskärning om sammanlagt ca 200 milj. schweizerfrancs underperioden 19721978 har bedömts vara möjlig och ulan aUlför allvarligakonsekvenser för forskningsprogramrael. De sammanlagda kostnaderna för Sverigesdeltagande i nuvarande forskningsprograra koramer i anledning härav attunder sloracceleralorns uppbyggnadsperiod kunna reduceras raed ca 12 railj.kr. (prisläge). Merkostnaderna för ett dellagande i storacceleratorprojektetkan således beräknas uppgå till ca 52 milj. kr. (prisläge). Jagförordar, i enlighet med del förslag som lagts fram av statens råd för alomforskning,all samtliga faktiska merkostnader, såväl kostnader under uppbyggnadsperiodenför 300 GeV-acceleralom som driftkostnader, skall bestridas inom raraen förreservationsanslaget Atomforskning genom en motsvarande reduktion av de medelsom står eller kan komraa alt ställas till förfogande för nationell forskning. Rådelhar beräknat atl vid en normal anslagsutveckling ca 15 railj. per årkommer all därefter kunna disponeras för rådelsövriga verksamhet. Vadavser andel av merkostnaderna budgetåren 1970/71 och 1971/72 skalldessa i huvudsak rymmas inom ramen för ovan nämnda anslag innevarande budgetåroch del i prop. 1971: 1 (bil. 10 s. 339) föreslagna anslaget. Vidberäkning av anslaget till atomforskning följande budgetår bör, i enlighet med förslagelfrån statens råd för atomforskning, beaktas Prop.1971: 55 17 rådetsbehov av särskilda medel för att undvika en alltför kraftig reduktion avmedlen för nationell forskning. Kostnaderna i övrigt för projektet bör t. v.bestridas från anslaget till europeiskt samarbete inom kämforskningen. Jaghemställer atl Kungl. 1) godkänna deltagande i prograra för en europeisk 300 GeV-accelerator, 2) godkänna de riktiinjer för finansieringen av ett svenskt deltagande iCERN:s prograra för en europeisk 300 GeV-accelerator som jag angett i detföregående. Medbifall lill vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådels övrigaledamöter hemslälll förordnar Hans Maj:l Konungen all lill skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga lill della protokoU utvisar. Prop.1971: 55 18 1.2 Den europeiska organisationen för kärnforskning. 2.2 Program för storaccelerator 4 2.3 Frågan om svenskt dellagande 5 2.3.3 Förslagets fortsalla behandling 10 2.4 Beslutom storacceleratorprojektet 12