prop · FU0314 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till med förslag till lag om skatierätt ochlänsrätt, m. m; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver civilärenden och lagrådets protokoll, föreslå all bifalla deförslag om vars avlåtande till föredragande departemenlschefenhemställt. Ipropositionen föreslås en lag om skatterätt och länsrätt. Beteckningenskatterätt används i lagen som en gemensam beteckning på dels läns-skatterätlernavilka avses ersätta prövningsnämnderna, dels den mellankommunala skatterättenvilken avses ersätta den mellankommunala prövningsnämnden .Länsskallerätt ochlänsrätt knyts organisatoriskt till medan den mellankommunalaskatterätten knyts till . Den föreslagna lagen irmehållerbestämmelser om skatterätts och länsrätts kompetensområden, om domförhet, omomröstning samt om ledamöter i skatierätt och länsrätt. Vidskatterätt skall enligt förslaget handläggas i huvudsak de mål som f. n.handläggs vid prövningsnämnd. Länsrätts kompetensområde föreslås omfatta vissaav de målgrupper som f. n. handläggs på landskansliet, i huvudsak mål enligtbarnavårdslagen och nykterhetsvårdslagen saml körkortsmål. Skatterätt ochlänsrätt skall enligt vad som föreslås i propositionen beslå av lagfarenordförande och nämndemän. Den förvaltningsprocesslag som har föreslagits iremiss till lagrådet avses bli tillämplig på bl. a. skatierättoch länsrätt. Förslaget till lag om skatterätt och länsrätt innehåller därförinte några bestämmelser om förfarandet. Lagenom skatterätt och länsrätt avses träda i kraft . 1) Förslag till Lag omskatterätt och länsrätt Härigenomförordnas som följer. Ivarje län finns en länsskallerätt och en länsrätt. För hela landet finns enmellankommunal skatierätt. Länsskatlerättoch länsrätt har sitt kansli i . Den mellankommunala skatterättenhar sitt kansli i . Skatierättoch länsrätt sammanträder på den ort där den har sitt kansli. När detföreligger särskilda skäl, får rätlen sammanträda på annan ort. Vidskatterätt handlägges mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds-och folkbokföringsförfattningamai den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar. Vidlänsrätt handlägges mål enligt barnavårdslagen (1960: 97) och lagen (1954:579) om nykterbetsvård i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagarsamt mål enligt 21 kap. . Vidlänsrätt handlägges vidare, såvitt gäller svenskt körkort, turist-körkort ellertrafikkort, mål om varning eller återkallelse av sådant kort och, såvitt gällerutländskt körkort, mål om varning eller vägran att godkänna körkortet, alltenligt vad därom är särskilt föreskrivet. Skatterättoch länsrätt består av ordförande och nämndemän, om ej annat följer av 6 §.Rätten är domför med ordförande och tre nämndemän. Fler än fyra nämndemän fårej tjänstgöra i rätten. Konungenbestämmer hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring i länsskallerättoch länsrätt samt vid den mellankommunala skatterätten. Skatterättoch länsrätt är domför utan nämndemän 1. näråtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2. vid sådant förhör med vittneeller sakkunnig som begärts av annan skatterätt eller länsrätt, 3. vid beslut som avser endasträttelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut all tills vidareåterkalla körkort eller turislkörkort eller att tills vidare vägra godkännandeav utländskt körkort, när del är uppenbart att sådant beslut bör meddelas, 5. vid annat beslut som ejinnefattar slutligt avgörande av mål, 6. vid avgörande av mål i vilketsaken är uppenbar. Om det ej är påkallat avsärskild anledning att målet prövas av full-sutten rätt, är skatterätt ochlänsrätt domför utan nämndemän vid beslut som ej innefattar prövning av måleti sak. Vadsom sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. målom utdömande av vite, 2. mål om handräckning vidtaxeringsrevision, handlings undantagande från taxeringsrevision och befrielsefrån skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringsförordningen (1956:623), 3. mål om omhändertagande förutredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960: 97), 4. mål enligt uppbörds- och folkbokföringsförfattningamamed undantag av mål om arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt. Ilänsskallerätt och länsrätt finns en eller flera ordförande vilka innehartjänst vid . Sådan tjänst tillsattes av Konungen. I den mellankommunalaskatterätten finns en eller flera ordförande vilka förordnas av Konungen förviss tid. Om beviljande av ledighetoch förordnande av vikarie för ordförande i skatterätt och länsrätt meddelasbestämmelser av Konungen. Ordförandei skatterätt och länsrätt skall vara lagfaren. Ordförande och föredragande iskatterätt och länsrätt skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig elleri konkurstillstånd får ej tjänstgöra som ordförande eller föredragande. Nämndemani länsskallerätt och länsrätt utses genom val. Valet förrättas av landstingeteller, om i länet finns kommun som ej ingår i landstingskommun, av landstingetoch kommunfullmäktige med den fördelningdem emellan som bestämmer efter befolkningstalen. I länförrättas valet av kommunfullmäktige i . Nämndemani den mellankommunala skallerällen förordnas av Konungen. Valbartill nämndeman i länsskatterätt och länsrätt är myndig svensk medborgare, somär mantalsskriven och bosatt inom länet och ej har fyllt . Tillnämndeman i den mellankommunala skallerällen får utses endast myndig svenskmedborgare, som ej har fyllt . , länsnyklerhelsnämnd eller under länsstyrelse lydandemyndighet, länsläkare, biträdande länsläkare, socialvårdskonsulenl, lagfarendomare, åklagare eller advokat eller annan som har till yrke alt föra andrastalan inför rätta får ej vara nämndeman. Densom har fyllt eller uppger annat giltigt hinder är ej skyldig altmottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är ej skyldigatt mottaga nytt uppdrag förrän . Rättenprövar självmant den valdes behörighet. Nämndemanutses men får avgå . Om nämndeman visar giltigt hinder,får skatierätt eller länsrätt entlediga honom . Den som har har rält atl frånträda uppdraget. Upphör nämndeman att vara valbareller behörig, förfaller uppdraget. Närledighet uppkommer, utses ny nämndeman för återstående tid. Ledamotoch föredragande i skallerätt och länsrätt skall ha avlagt do-mared ellerförsäkran enligt 4 kap. 11 § . Desom står i sådant förhållande till varandra som sägs i 4 kap. 12 §rättegångsbalken får ej tjänstgöra som ledamöter i skatterätt ellerlänsrätt Ifråga om omröstning i skatterätt och länsrätt gäller bestämmelserna i 16 och 29kap. om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter.Ordföranden säger först sin mening. Konungenmeddelar ytterligare föreskrifter om skatterätts och länsrätts organisationoch verksamhet. Dennalag träder i kraft . Valav nämndemän i länsskallerätt och länsrätt skall med tillämpning av denna lagförsta gången äga rum före . Valet skall avse liden från och mednämnda dag. 2)Förslag tiU Lag om ändring i lagen(1955: 261) om avstängning av domare Härigenomförordnas, atl 1 § lagen (1955: 261) om avstängning av domare skall ha nedanangivna lydelse. Ardomare------- av tjänsten. Meddomare avses i denna lag ledamot samt lagfaren befattningshavare, som ej ärledamot, vid allmän underrätt, hovrätt, nedre justitierevisionen eller högstadomstolen eller vid vattendomstol, ägodelningsrätt eller expropriationsdomstoleller vid regeringsrätten, arbetsdomstolen, försäkringsrådet, statens hyresrådeller kammarrätten eller, då Konungen förordnal därom, vid annan särskilddomstol. Meddomare avses i denna lag ledamot samt lagfaren befattnings havare, som ej ärledamot, vid allmän underrätt, hovrätt, nedre justitierevisionen eller högstadomstolen eller vid vattendomstol, ägodelningsrätt eller expropriationsdomstoleller vid regeringsrätten, arbetsdomstolen, försäkringsrådet, ,kammarrätt, skatterätt eller länsrätt eller, då Konungen förordnal därom, vidannan särskild domstol. Dennalag träder i kraft . Utdragav protokollet över civiläTenden, hållet inför Hans May.t Konungen i statsrådetpå . Närvarande:Statsministern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om lagstiftning om skatterätt ochlänsrätt och anför. 1970års riksdag har beslutat riktlinjer för en partiell omorganisation av den statiigalänsförvaltningen (prop. 1970: 103, SU 132, KU 34, rskr 248 och 308). a. en reform av förvallningsrältskipningen vid länsstyrelse ochprövningsnämnd. Till en huvudenhet vid förs, jämte annat, iprincip all förvaltningsrällskipning, dvs. i huvudsak handläggningen av mål ochärenden i vilka lalan fullföljs från eller prövningsnämnden tillförvaltningsdomstol - kammarrätten eller regeringsrätten. Till denna enhetknyts två organ, länsrätt och länsskatlerätt, vilka avses komma atl handlägga,länsrätten vissa av de målgrupper som f. n. handläggs på landskansliet och länsskatterätteni huvudsak de mål som f. n. handläggs hos prövningsnämnden. Vid riksdagsbeslutetförutsattes det att frågan om länsrättens och läns-skatterättens närmareorganisation skulle behandlas i annat sammanhang. I en promemoria som harutarbetats inom har ett förslag till lag med bestämmelser omen sådan organisation (Stencil C 1970: 3). Lagförslaget innehållerbestämmelser också om organisationen av ett organ som avses ersätta den mellankommunalaprövningsnämnden. Det lorde få fogas vid statsrådsprolokollel i delta ärendesom bilaga 1. Promemorian bygger främst på länsförvaltningsulredningensbetänkande »Den statliga länsförvaltningen» (SOU 1967: 20-21), landskonlorsutredningensbelänkande »» (SOU 1967: 22) och ett inomfinansdepartementet utarbetat lagfor- slag,»Lag om skatterätt» (SOU 1967: 24), samt remissyttranden över dessa betänkanden.Inom utarbetas f. n. förslag till förvaltningsprocesslag.Lagen avses bli tillämplig på bl. a. skatierätt och länsrätt. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av justitiekans-lem (JK), Sveahovrätt, hovrätten över och , ,trafiksäkerhetsverket, statskontoret, kammarrätten, riksskattenämnden,centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden (CFU), invandrarverket, trafikmålskommittén,samtliga länsstyrelser. Föreningen auktoriserade revisorer. (), (), . , Sverigesadvokatsamfund, akademikers centralorganisation (), ,och CrCO).Länsstyrelsen i har till sitt yttrande fogat dels ett särskiltyttrande av landssekreterama , och , dels yttranden frånkronofogdemyndigheten i samt från de lokala skattemyndigheterna iStockholms och fögderier. Syftetmed den beslutade omorganisationen av länsförvaltningen är bl. a. att förstärkaförvallningsrältskipningen vid länsstyrelsema och prövningsnämndema.Statsmakternas beslut innebär, såvitt nu är av intresse, i huvudsak följande.Länsstyrelsen skall bestå av tre huvudenheter, nämligen en församhällsplanering, en för skatteförvaltning och en för allmän förvaltning ochförvaltningsrättskipning. Till sistnämnda huvudenhet skall knytas en länsskatlerätt,som avses ersätta prövnings-nämnden, och en länsrätt. Vid länsrätten skallhandläggas vissa av de mål och ärenden som f. n. handläggs på landskansliet.Länsrättens kompetensområde skall till en början vara förhållandevis begränsatmen efter hand som erfarenhet vinns av den nya ordningen bör kompetensområdet vidgas. Bådelänsskatterätt och länsrätt skall enligt statsmakternas beslut bestå av enjurist som ordförande samt lekmän. Ordföranden skall utses av Kungl. Maj:t ochha ställning som domare. Han skall kunna vara chef för huvudenheten för allmän förvallningoch förvallningsrättskipning eller för någon av de enheter inom dennahuvudenhet som kommer att motsvara nuvarande allmänna sektionen ellerprövningsnämndens kansli. Det förutsätts att del i vissa län därutöver kanbehövas ytterligare domare, som uteslutande är sysselsatta som ordförande irätterna. Lekmännen skall utses av . Föredragandedepartementschefen anför i prop. 1970: 103, som låg lill grund förriksdagsbeslutet, alt de avgöranden som träffas inom ramen förförvaltningsrättskipningen får allt större vikt för det allmänna och för denenskilde och berör allt fler områden av samhällslivet och allt fler grupper avmedborgare. Utvecklingen innebär enligt departementschefen vidare atttyngdpunkten inom den dömande verksamheten i samhället förskjuts från denallmänna rättskipningen till förvallningsrältskipningen. Ett ytterligare skälför en förstärkning av förvallningsrältskipningen vid länsstyrelsema och prövningsnämndemautgör enligt vad som anförs i propositionen den omorganisation av förvallningsrältskipningeni kammarrätten och regeringsrätten, som har föreslagils i en den 20 mars 1970beslutad remiss till lagrådet. Denna reform innebär att regeringsrätten ombildastill en i huvudsak prejudikatbildande instans. Nästan alla de mål som f. n.fullföljs från länsstyrelserna direkt till regeringsrätten skall i ställetfullföljas till kammarrätt. skall enligt vad somföreslås i lagrådsremissen delas upp på två kammarrätter. Utöver de åtgärderför att förslärka förvallningsrältskipningen vid länsstyrelserna och prövningsnämndemasom omfattas av beslutet om en omorganisation av länsförvaltningen bör enligtvad departementschefen anför i prop. 1970: 103 en förbättring av handlägg-ningsformemaövervägas. Kraven på bättre handläggningsformer kan enligt departementschefenväntas bli tillgodosedda genom den förvaltningsprocesslag som förbereds inomjustitiedepartementet. lämnade de uttalanden i propositionen somredovisats nu utan erinran. Slalmaklemasbeslut innebär vidare alt frågan om den närmare organisationen av länsrättenoch länsskatterälten skall behandlas särskilt och att ställning därvid skalltas till bl. a. frågan om kompetensområdena för länsrätten och länsskatterättensamt frågorna om antalet lekmän och om omröstning. I fråga om kompetensområdenaförutskickas i propositionen att för länsskatterättens del förslaget till lagom skatterätt kommer att ligga till grund för övervägandena medan förlänsrättens del utgångspunkten kommer att vara alt dit skall hänföras mål omomhändertagande av bam för samhällsvård, om verkställighet av dom ivårdnadsmål, om utvisning av utiänning och om intagning på vårdanstalt föralkoholmissbrukare samt körkortsmål. Den nuvarande förvaltningsrättskipningcn på landskontoret och hos prov aingsnämnden Vidsidan av den fiskaliska verksamheten på beskaltningsområdel -bl. a. processföringenför det allmännas räkning i skatlemål och kameralförvaltningen ärlandskontorets arbetsuppgifter till övervägande del att Två helt skilda ärendetyper förekommer,nämligen de som hör lill prövningsnämndens handläggning och de som handläggs påsjälva landskontoret, främst på kameralsektionen och uppbördssektionen. Ifråga om organisation, handläggning o. d. gäUer skilda bestämmelser för de målsom handläggs på landskontoret och de som hör till prövningsnämnden. För denförstnämnda gruppen gäller i allt väsentiigt detsamma som för de mål somhandläggs på landskansliet. Pålandskontoret handläggs bl. a. vitesmål, mål om familjebidrag, gåvoskattemål,uppbördsmål, folkbokföringsmål och mervärdeskattemål. Vitesmålenavser utdömande av vite enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- ochfolkbokföringsförfattningarna. Talan mot beslut i vitesmål förshos kammarrätten. Imål om familjebidrag prövas besvär över familjebidragsnämnds beslut omfamiljebidrag åt värnpliktiga enligt familjebidragsförordningen (1946: 99).Talan mot beslut förs hos kammarrätten som sista instans. för gåvoskatt beslutar i ärenden rörandesådan skatt enligt förordningen (1941: 416) om arvsskatt och gåvoskatt. Talanmot beslut förs i dessa fall hos hovrätt. I fråga om arvsskattligger uppgiften som beskatlningsmyndighet på allmän underrätt. Kapitalskatleberedningenöverväger frågan om överflyttning av denna uppgift till länsstyrelserna. Meduppbördsmål avses i första hand besvär över lokal skattemyndighets beslutenligt 85 § 1 mom. uppbördsförordningen (1953: 272). a. ansökningar ombefrielse från s. k. respitavgift (54 §), från restavgift (58 § 2 mom.) ochfrån ränta på kvarstående skalt (85 § 2 mom.) saml, i vissa fall, ansökningarom anstånd med inbetalning av skatt (49 § 2 mom.) prövas av somförsta instans. Besvär över beslut förs hos kammarrätten. Talanfår dock inle föras mot beslut rörande bl. a. preliminär laxeringeller anstånd med inbetalning av skatt (86 § första stycket). I folkbokförings processenprövar efter besvär eller underställning lokal skattemyndighetsbeslut om mantalsskrivning och pastorsämbetes beslut om kyrkobokföring enligtfolkbokföringsförordningen (1967: 198). En stor del av besvären avser tvistmellan kommuner om en persons mantalsskrivning. Besvär över länsstyrelsensbeslut förs i regel hos kammarrätten. Påtaxeringssektionen beslutar i ärenden enligt förordningen (1968:430) om mervärdeskatt. Slutligt beslut om fastställelse av sådan skatt ochbeslut om efterbeskattning kan överklagas genom besvär hos prövningsnämnden. handläggs skattemål, dvs. tiskttaget alla mål enligt skatte- och taxeringsförfatlnirigarna. Prövningsnämndenär besvärsinstans i mål som rör talan mot taxeringsnämnds beslut (11 § 3 mom.taxeringsförordningen, 1956:623) och, som nämnts, mot länsstyrelsensbeslut i fråga om mervärdeskatt. I åtskilliga fall prövar prövningsnämndenockså ärenden som första instans. Så är fallet med bl. a. framställningar omavdrag för nedsatt skatteförmåga (50 § 2 mom. kommunalskallelagen, 1928: 370,resp. 9 § 2 mom. förordningen, 1947: 576, om statlig inkomstskatt), befrielseför dödsbo att erlägga kvarstående eller tillkommande skatt (75 § 1 mom. kommunalskattelagenresp. 15 § 1 mom. förordningen om stadig inkomstskatt), eftertaxering (116 § laxeringsförordningen),särskilt uppskattningsvärde på faslighet (1 § förordningen, 1933: 357, om åsättandei vissa fall av särskilt uppskattningsvärde å faslighet) och tillämpning av bestämmelsemaom ackumulerad inkomst (4 § förordningen, 1951: 763, angående beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst). Prövningsnämndenbeslutar också i mål om fastighetstaxering under löpande taxeringsperiod, särskUdfastighetstaxering (179 § 1 mom. taxeringsförordningen). I mål som rör dennormalt återkommande allmänna fastighetstaxeringen beslutardäremot fastighets-prövningsnämnden. I första instans ankommer den allmännafastighetstaxeringen på fastighelslaxeringsnämnderna (131 §). Utöverdessa uppgifter inom förvallningsrältskipningen har prövningsnämnden tilluppgift att fastställa anvisningar för den årliga taxeringen och fastighetsprövningsnämdenall fastställa anvisningar för allmän fastighetstaxering (93 och 174 §§ resp.144 § 3 mom.). 1970: 191 med förslag till lag med anledning av riksskatteverketsinrättande, m. m. föreslås att verket som skall inrättas skallöverta uppgiften all fastställa anvisningar såvitt avser taxering för inkomstoch förmögenhet. Motsvarande ändring i fråga om anvisningama för den särskildafastighetstaxeringen föreslås i prop. 1970: 160 med förslag till ändradebestämmelser om särskild fastighetstaxering. är kontradiktorisk och, i det stora flertalet fall,skriftlig. Skriftväxlingen, målens beredning och med målen sammanhängande expedilionellauppgifter ombesörjs av prövningsnämndens kansli (77 §). Kansliet ingår ilandskontoret (12 § 2 mom.). hålls muntlig förhandling iprövningsnämnden, vanligtvis på begäran av enskild part. kandock förordna om muntlig förhandling, även om ingen av parterna begärt sådan.Det förekommer också att nämnden anordnar syn. Bestämmelser härom finns i 8084§§. Besväröver taxeringsnämnds beslut skall vara avgjorda av prövningsnämnden senast den30 juni året efter taxeringsåret (89 §). arbeteskall vara avslutat under taxeringsåret (163 §). I särskildordning får besvär över taxeringsnämnds el- lerfastighetstaxeringsnämnds beslut anföras före utgången av femte året eftertaxeringsåret (100 och 101 §§, 167 § 2 mom. samt 181 § 4 mom.). När fastighetsprövningsnämndensarbete avslutats, prövar prövningsnämnden besvär som i särskild ordninganförts över fastighetstaxerings-nämnds beslut (167 § 1 mom.) Förhela landet finns en gemensam prövningsnämnd - den mellankommunala bl. a. besvär över taxering av skattskyldig som haftförvärvskälla som hänför sig till flera län (11 § 2 mom. och 73 §). Ipromemorian erinras om att det i prop. 1970: 103 förutskickas attskatterätternas kompetensområde i allt väsentligt skall stämma överens med vadsom förordats i förslaget till lag om skatterätt vilket i sin tur helt byggerpå landskontorsutredningens förslag. Innebörden av sistnämnda förslag är atttill skatterätt hänförs i stort sett alla mål enligt skatte-, taxerings-,uppbörds- och folkbokföringsförfattningama. Några remissinstanser som yttratsig över landskonlorsutredningens förslag, nämligen statskontoret,och , vill enligt promemorian ge skatterätten ett merbegränsat kompetensområde och har därför i sina yttranden avstyrkt att vissamål eller grupper av mål enligt nyssnämnda författningar, främst mål enligtuppbörds- och folkbokföringsförfattningama, tillförs skatterätternaskompetensområde. Ett genomgående skäl för en sådan ståndpunkt har varit att mangenom handläggning vid skatterätt skulle förlora i snabbhet och smidighetjämfört med handläggning i administrativ ordning. Avgörandeför bedömningen av frågan om en viss målgrupp bör höra till skatterättenskompetensområde bör enligt vad som anförs i promemorian vara i vad mån artenav den prövning som skall ske i målen motiverar en domstolsmässig handläggning.Denna handläggning bör givetvis utformas så att skäliga anspråk på snabbhet ochsmidighet tillgodoses. Därvid är enligt promemorian av betydelse att liksomvid de allmänna underrätterna mindre komplicerade mål kan handläggas som enmansmål.Genom en sådan handläggningsform kan intresset av snabb handläggningtillgodoses. Detkonstateras i promemorian alt skatlemål, dvs. praktiskt laget alla mål enligtskatte- och taxeringsförfattningaraa, f. n. handläggs av prövningsnämnd. Alladessa mål bör enligt promemorian hänföras till skatterätts kompetensområde. Landskonlorsutredningenföreslår, anförs det i promemorian, att till skatterätts kompetensområde skallföras också mål enligt 39 § 4 mom. taxeringsförordningen om befrielse i visstfall från skyldighet alt lämna kontrolluppgift, mål enligt lagen (1961: 332) omhandräckning vid taxe- Prop, 1971:14 13 ringsrevisionsamt mål enligt 56 § 4 mom. taxeringsförordningen om handlings undantagandefrån taxeringsrevision, vilka samtliga målgrupper f. n. handläggs hoslänsstyrelsen. Dessa målgrupper innefattar enligt promemorian så väsentligarättssäkerhetsfrågor att en domstolshandläggning är motiverad, övervägandeskäl talar därför för förslaget. Del föreslås vidare att mål tillhörande någonav dessa målgrupper skall kunna avgöras som enmansmål i den mån kravet påsnabbhet påkallar det och målet inte är svårbedömt. Nästaallmänna fastighetstaxering skall enligt gällande regler äga rum år 1975.Frågan vilket organ som bör handha mål om allmän fastighetstaxering iinstansen över fastighetstaxeringsnämnden bör enligt promemorian lämpligen inteprövas i detta sammanhang. Ipromemorian erinras om att vilesmål enligt skatte-, laxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfattningamaf. n. handläggs hos . föreslår attbefogenheten att döma ul vite enligt dessa författningar i stället skallankomma på skatterätt. Bara ett par remissinstanser har riktat invändningar motdetta förslag. Det är enligt vad som anförs i promemorian här fråga om entypisk rättskipnings-uppgift som både av rent principiella skäl och avpåtagliga rätlsäker-hetsskäl bör handhas i domstolsmässiga former. I dessa målär visserligen skyndsam handläggning påkallad. Intet talar emellertid för atthandläggningen skall behöva ta hos länsskatterätt än hos länsstyrelsen.Det föreslås i promemorian att vilesmålen skall kunna handläggas som enmansmåli den mån behovet av särskilt snabb handläggning påkallar det och målet inteär svårbedömt.