prop · FU0332 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Mai:ts proposition angående stöd till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet m. m.; given . Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver ntbildningsärenden, föreslå att bifaUa de förslag om varsavlåtande till föredraganden hemslälll. Förslagläggs fram om nya grunder för statens stöd lill ungdomsorganisationernas ochidrottsrörelsens lokala verksamhet. Del nuvarande stödet lill fritidsgrupperersätts med elt allmänt aklivitelsslöd till organisationerna, vilket inomvarje organisation bör utgå lUl de lokala enhe-lema efter antalet sammanlcomster.Med sammankomst avses en planerad aktivitet, i vilken deltar minst fempersoner i åldem och som omfattar . Organisationernasjälva bör i princip vara ansvariga för bidragens fördelning och användning. AnslagettUl den nämnda verksamheten har beräknats tiU 17,5 milj. kr. vUkel iförhållande till nuvarande anslag till frilidsgrapper innebär en ökning med 3milj. Beloppet föreslås blir fördelat med 13 milj. kr. på idrottsrörelsenoch 4,5 milj. kr. på övriga ungdomsorganisationer. Fördelningen mellanorganisationerna av sistnämnda bdopp föreslås ske på grandval avmedlemsantalet. Förungdomsorganisationernas centrala verksamhet beräknas för /72ett anslag av 7 mUj. Utdragur protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Majtt Konungen istatsrådet på . Närvarande:ministern för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , GEHER, ODHNOFF, , , , ,, , , . StatsrådetOdhnoff anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om stöd till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet m. m. och anför. I prop.1971: 1 (bil. 10 s. 95) har Kungl. Maj:l föreslagit atl, i avvaktanpå särskild proposilion i ämnet, för /72 beräkna till Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet ett anslag av 7 000 000 kr.och till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksainhet ettreservationsanslag av . Jaganhåller all nu få ta upp dessa frågor. Vid1969 års riksdag fattades på grandval av bl. ung-domsulredningsslutbetänkande (SOU 1967: 19) Statens stöd liU ungdomsverksamhet beslut omnya riktiinjer för statligt slöd liU ungdomsorganisationernas centralaverksamhet och ungdomsledarutbildning (prop. 1969: 1 bU. 10 s. 91, SU 1969:43,rskr 1969: 129). förslag angående bidragsgivningen lillungdomens fritidsverksamhet logs härvid inle upp till behandling. Ibetänkandet (SOU 1969: 29) Idrott åt alla berörde idrottsulredning-en ävenfrågan om frilidsgrappsstödet. 1970: 79 (SU 1970: 122, rskr 1970: 291)angående slöd lill idrotten framhöll departementschefen, med hänsyn till att Kungl.Maj:l uppdragit ål all allsidigt utreda samhäUets slöd tilllokall bedrivet ungdomsarbete, att slödel lill fritidsverksamhet aUtjämt bordeutgå under åttonde huvudtiteln. av har rådet fåll utökade uppgifter. Enligtde av Kungl. Maj:t utfärdade bestämmelserna skall rådelutreda frågor rörande bl. a. samhällets slöd tiU lokalt bedrivetungdomsarbete. åt en arbetsgrupp all utreda hithörandefrågor. Arbetsgrappen avlämnade till rådet belänkandet(stencil) Del statliga stödet lill ungdomsorganisationemas lokala verksamhet. Betänkandet har remissbehandlats genom ,varvid yttranden inkommit från följande myndigheter och organisationer. , statskontoret, ,, , barnstugeutredning,, glesbygdsutredningen, handikapputredningen, statensinvandrarverk, . i , , Ans-garsförbundel inom . De handikappades riksförbund.Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdomsförbund. Fria moderata studenlförbundet. Frikyrkliga gymnasislrörelsenoch Frikyrkliga studentrörelsen. Frivilliga skyllerörelsens ,och ungdom. Förbundet ochUngdom, Förbundet unga, lOGTNTO:s juniorförbund, , KFUK:soch , och . , MHF-Ungdom, Ridfrämj andels . Svenska blå stjärnans ungdomskår. Svenska frälsningsarmens ungdom.Svenska korporationsidrotlsförbundel. Svenska missionsförbundels ungdom.Svenska scoutförbundet. Svenska ungdomsringen för bygdekultur, blåbandsungdom,folkhögskolelevers förbund, fällbiologiska ungdomsförening,kristna ungdomsråd, , ,, ungdoms helnyklerhelsförbund,unglollor. , Unga forskares riksförbund. Ungdomens röda kors. , Blåbands-rörelsens studieförbund.Frikyrkliga studieförbundet, , och , . Studiefrämjandet,, kyrkliga studieförbund. Tjänstemännensbildningsverksamhet och Kommunala fritidsljänstemäns riksförbund. Riksdagsmannen , ordf., sekreteraren , rikskonsulenten , förbundsombudsmannen , konsulenten , sekreteraren , sekreterarenErnst , förbundssekreleraren samt som arbetsgruppenssekreterare pol. stud. . 1971: 32 4 Pågrundval av arbetsgruppens förslag och inkomna remissyttranden har statensungdomsråd lUl statsrådet avgett förslag angåendebidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. 2.1Nuvarande statsbidrag till ungdomens fritidsverksamhet Efterförslag års utredning om stöd ål nykterhetsorganisationer ochungdomsvårdande sammanslutningar infördes del statliga fri-lidsgrappsbidragelår 1954. Statsbidrag för anordnande av fritidsgrupp utgår enligt kungörelsen(1954: 575) om statsbidrag till ungdomens fritidsverksamhet (ändrad senast1969: 128). Med fritidsgrupp avses en kamratkrets, som samlas för all bedrivaplanlagd fritidsverksamhet i överensstämmelse med föreskrifter som gäller förverksamheten. Statsbidragutgår dels med högst hälften av kostnaderna för handledning och materiel, dockhögst med . per medlem, dels med . per medlem för lokalkostnadoch därmed jämförlig utgift. Bidraget skall beräknas på grundval av delgenomsnittliga antalet närvarande medlemmar vid tio av gruppens sammankomster.Skolöverstyrelsen kan, om synnerliga skäl föreligger, medge elt högre bidragför handledning och materiel. Bidragetutgår till studieförbund eller kommun, som åtagit sig atl vara huvudman förfritidsverksamheten. Maj:ts beslut har i detta avseende jäm-släUls med studieförbunden. Förfritidsgrupper, som anordnas av organisation med huvudsaklig uppgift alttillvarata medlemmamas enskilda eller yrkesmässiga ekonomiska intressen, ellerför verksamhet, som får statligt slöd i annan ordning, kan något bidrag inleutgå. Somsärskilda villkor för erhållande av fritidsgrappsbidrag gäUer vidare attmedlemmarna i en grupp skall vara , att verksamheten skallomfatta minst 20 limmar, fördelade på minst 10 sammankomster, atl gruppen skallbeslå av lägst 5 och högst 25 medlemmar, och atl minst 5 medlemmar skall varanärvarande vid varje sammankomst. Politisk och religiös propaganda får inteförekomma vid gruppens sammankomster. För fritidsgruppen skall finnas en ansvarigperson, som godkänts av vederbörande huvudman, och gruppen skall dessutom vidverksamhetens början anmäla sig till vederbörande kommunala organ. Ianslutning lill kungörelsen har utfärdat särskUda anvisningar.Av dessa framgår all varje form av ideell, intellektuell, konstnärlig, praktisk eUer sporlslig ungdomsverksamhet är bidragsbe- rältigad, om den utformats i enUghel med kungörelsensvillkor. Utöver vad som sägs i kungörelsen gäller vidare all fritidsgruppensverksamhet i allmänhet skall bedrivas och atl ingendeltagare får vara medlem i mer än 2 grupper . I belänkandet (SOU 1967: 19) Statens slöd lillungdomsverksamhet behandlade ungdomsulredning bl.a. frågan om slöd lillungdomens fritidsverksamhet. I sina allmänna överväganden framhöU utredningendärvid alt villkoren för del existerande fritidsgruppsbidragel visat siglättast att tillämpa på de inom t. ex. scoutförbunden och idrottsrörelsen tradilioneUaverksamhetsgrenarna. Organisationer där möten, diskussionsaftnar, underhållningslräffar,debatter, föreläsningar och liknande varit dominerande i arbetet hade haft betydUgtsvårare alt tillgodogöra sig bidragsformens ekonomiska fördelar. De har för allfå del av stödet haft all omorientera och nyskapa arbets- ochverksamhels-former. Så lorde också enligt utredningen ha skett i vissutsträckning, men denna senare typ av organisationer hade ändå varit avgjortmindre gynnade av den statliga bidragsgivningen än de tidigare nämnda. Utredningenframhöll vidare all det i stödformen fanns vissa inslag som kunde leda lillall organisationens arbete påverkades. fann del inte möjligt atl försökainordna alla de varierande mötes-, tävlings-, läger- m. fl. aktiviteter, somfaller ulan-för bidragsgivningen, i elt helt nytt statiigt bidragssystem. Föralt öka smidigheten och anpassningsbarhelen i bidragsgivningen föreslog utredningenändrad bidragskonslruklion, schablonisering och höjning av bidragsbeloppen samlreducering av minimiantalet sammankomster för grupperna. Vidare föreslogs attungdomsorganisationerna i likhet med studieförbunden skulle kunna fungera somhuvudmän för fritidsgrupps-verksamheten. Utredningen ansåg atl de föreslagna ändringamainnebar all stödet liU en del ändrade karaktär. Del skulle enligt utredningensmening inle längre vara ett bidrag enbart för fritidsgruppsaktivileler ävenom förutsättningen för att del skulle utgå alltjämt var alt grapp-verksamhel avvisst slag bedrevs utan kunde mycket väl ses som ett statligt bidrag tiUlokal föreningsverksamhet. Utredningen betraktade del statliga fritidsgruppsstödetsom ett grandbidrag som borde kompletteras med kommunala insatser. mening borde statsbidrag inte längre ulgå till av kommunernaanordnade fritidsgrapper. Mot bakgrund av uppfattningen att organisationernasidémässiga särprägel också borde få återspegla sig i den praktiskaverksamheten föreslog utredningen atl förbudet mot religiös och politiskpropaganda skuUe slopas. Utredningen framhöll all efterlevnaden av denna bestäm- l* 1971. Prop.1971: 32 6 melseinle kunnat kontrolleras och alt den i praktiken inte spelat någon roll. Ifråga om åldersgränserna för dellagande i frilidsgruppsarbete föreslogungdomsutredningen en sänkning av den nedre åldersgränsen tiU . Avgörandeför utredningens förslag om en sänkt åldersgräns var attungdomsorganisationerna hade elt stort antal medlemmar i åldrarna under 12 åroch att organisationerna hade svårt att finansiera denna verksamhet. Föratt få statsbidrag skulle vidare enligt ungdomsutredningens förslag varjefritidsgrupp utse en för verksamheten ansvarig person, genomföra minst 7sammankomster om minst under minst , ha lägst 5 ochhögst 20 dellgare saml lill mer än hälften (dock lägst 5) beslå av deltagare . Statsbidraget skulleenligt förslaget beräknas på grundval av antalet sammankomster vid vilka minst5 deltagare i de angivna åldrarna varit närvarande. Bidrag föreslogs ulgå med12 kr. per sammankomst, varvid högst en gruppsammankomst skuUe varabidragsgrundande. Beträffandekontrollen av bidragsgivningen förordade ungdomsutredningen ell syslem grandalpå självkontroll och lojal samverkan mellan tillsynsmyndighet och huvudmän,samt mellan de senare och deras underorganisationer på olika plan. Isill förslag angående statens slöd till idrotten. Idrott åt aUa (SOU 1969: 25),tog idrollsulredningen också upp fritidsgruppsstödet tiU behandUng. Utredningenfann härvid att den kraftiga ökningen av liU riksidrotlsförbundredovisade fritidsgrupper var ell ullryck för all idrott i olika former var eni sammanhanget lämplig verksamhet och elt belägg för idrottsrörelsens storadragningskraft på ungdom i oUka åldrar. Bidragsformen hade enligt idrollsulredningenell sådant värde för de lokala idroltsföreningama alt den borde bibehållas. Detvar emellertid enligt utredningens uppfattning tveksamt om de gäUande bestämmelsernavar de ur idrottsrörelsens synpunkt mest ändamålsenliga. Idrollsulredningenframhöll atl frilidsgrappsbidraget borde utvidgas lill all omfatta ocksåtävlingsverksamhet. Frågan om åldersgränserna borde prövas förutsättningslöstvid en översyn av bidragsbestämmelserna. En förenkling av redovisnings- och rapporleringsförfarandelsamt av konlrollapparaten var också enligt utredningens mening önskvärd. Inteheller de av ungdomsutredning föreslagna förändringarna av bidragsbestämmelsemaansågs i alla avseenden lämpliga för idrollsorganisationerna. 1971: 32 7 Idrollsulredningenföreslog att de fritidsgruppsmedel under åttonde huvudtiteln som fördelades viariksidrollsförbundet skuUe sammanföras med det övriga idrottsslödel. uppfattning borde detta också leda till att hela ansvaret för dennadel av fritidsgruppsstödet i fortsättningen skulle falla på riksidrollsförbundet. Utredningenföralsalte vidare en årlig uppräkning av bidragsmedlen, så att en utökadverksamhet skulle kunna tillgodoses. På grandval av de senaste årens utvecklingav fritidsgruppsverksamhelen inom riksidrollsförbundet samt den aktivitetsökningsom eventueUa förändringar av gäUande bidragsbeslämmelser kunde tänkas medföraberäknade utrednmgen den årliga ökningen av medelsbehovet lUl . Föralt fritidsgrappsstödet skuUe kunna utnyttjas på bästa sätt, behövdessärskilda bestämmelser för varje verksamhetsområde. Förslag om frilidsgruppsbeslämmdserför idrottens del borde framläggas av riksidrollsförbundet, men samma möjlighetalt utforma särskilda bestämmelser borde också slå till buds för andraorganisationer. 3 Förslag om bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet 3.1Statens ungdomsråds arbetsgrupp för stöd till lokal verksamhet Beträffandegrunderna för ett samhällsstöd till ungdomsorganisationerna betonararbetsgruppen, liksom tidigare ungdomsutredning, att en positiv syn påorganisationernas egenvärde bör ligga till grand för elt sådant slöd. Dennavärdering har varit vägledande för grappens arbete med att skapa ett nyttsyslem för den statUga bidragsgivningen till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet. Detta synsätt är emeUertid enligt arbetsgruppen inte oförenUgt meduppfattningen atl organisalionemas verksamhet har en aUmänprevenliv effekt. Iungdomsorganisationerna får ungdomama själva ta ansvaret för den bedrivnaverksamheten och tillämpa demokratins principer i praktiskt arbete. Genom altförbättra organisalionemas förutsättningar atl verka på ett meningsfuUt sätt,skapar man inle enbart möjligheter lill meningsfull fritidssysselsättning förungdom ulan också på lång sikt föratsättningar för en bättre fungerandedemokrati. Arbetsgrappen framhåller vidare organisationernas sam-hällsfoslrandeuppgifter. I organisationema kan unga människor utbUdas och förberedas förkommande uppgifter inom vuxenorganisationer och olika samhällsorgan. För denenskilde individen kan föreningsarbetet också bidra tiU att bryta isoleringfrån medmänniskor, skapa förståelse för andra människors uppfattningar samt påannat sätt fullgöra viktiga sociala funktioner. Ökade möjUgheter för ett omfallan- Prop.1971: 32 8 de organisationsarbete innebär också all fritiden kanfyllas med engagerande och personlighetsulvecklande aktiviteter. ArbetsgrappenframhåUer all samhällsstödet är en garanti för organisationernas oberoende i förhåUandeliU andra åsiklsgrupper och olika kommersiella intressen. En förutsättning föralt bidragen inle skall hindra organisalionemas rörelsefrihet och utveckUng ärall bidragen är av genereU karaktär. framstår för arbetsgruppen som änmer väsentiigt då stödet oftast är av stimulanskaraklär och endast täcker endel av kostnaderna för verksamheten. statiigt slöd måste utformas på ettsådant sätt atl det låter sig förenas med del stora flertalet organisationersmålsättningar och verksamhetsinriktningar. Utformningen av de generellabidragen får inle inkräkta på organisationernas integritet. Enligtarbetsgruppens mening är emellertid inle samhället förhindrat av hänsyn lillorganisationernas frihet och oberoende alt söka engagera dessa i olikauppgifter av mera allmänt och samhälleligt intresse, t. ex. i olika typer avupplysningsverksamhet. Arbetsgruppenunderstryker atl den inte uppfattar samhäUsstödet som ett stöd tUl ungdomen ochdess fritidssysselsättningar, ulan som ell klart och entydigt stöd tiUorganisationerna. Det är en väsentlig samhällsuppgift att stimuleraorganisationerna och därmed den verksamhet som bedrivs bland ungdom.Samhällsstödet skaU inte heller vara ett slöd till viss form av verksamhet. Allverksamhet skall enligt arbetsgruppen i princip berättiga till bidrag. Arbetsgruppen anser inle att del nuvarande fritidsgruppsbidrageloch inle heller att ungdomsulrednings förslag till bidrag uppfyUer dekrav som bör ställas på elt samhälleligt stöd till ungdomsorganisationerna.Arbetsgruppen har därför valt alt söka skapa elt helt nytt syslem för denstatliga bidragsgivningen till organisationernas lokala verksamhet. Förbudetmot religiös och politisk propaganda finner arbetsgruppen vara myckelotillfredsställande, eftersom del medfört all politiska och religiösaorganisationer inle kunnat påräkna bidrag för den idéprägla-de verksamheten.Detta förbud bör slopas så alt bidrag kan ulgå lill organisationernas naturligaverksamhet enligt deras egna grundläggande värderingar. Då ungdomsorganisationemai dag är fullt medvetna om värdet av att arbeta i små grapper, anserarbetsgruppen det inle påkaUat att i bidragsreglerna införa några krav påsammanhållning av deltagare i aktiviteter under . Arbetsgrappenbetonar dock del värdefulla och eftersträvansvärda i sammanhållna grapper.Principen att bidragsreglerna inte skall styra verksamheten med avseende påform och innehåll har sålunda varit vägledande för arbetsgruppen. Bidragssystemet skaU vidare enligt arbetsgruppen varaadministrativt enkelt. Nuvarande redovisningsformer upplevs av mångaföreningsledare som krångligt och del administrativa arbete som krävs medföribland 1971: 32 9 att föreningarna avslår från all rapportera viss verksamhet.Flera skäl talar också för att bidraget bör utformas som ett schablonbidrag ochinle som ell koslnadstäckningsbidrag av det nuvarande fritidsgrappsbi-dragetstyp. Arbetsgruppen nämner bl. a. svårigheterna all fastställa vad som skallbetraktas som bidragsgrundande kostnader, svårigheterna att få tiU stånd etteffektivt kontrollsystem samt att ett kostnadstäckningsbidrag tenderar attgynna redan ekonomiskt starka föreningar. I enlighet med åsikten all bidraget skall vara eltekonomiskt stöd till ungdomsorganisationerna och deras verksamhet anserarbetsgruppen all stödet enbart skaU ulgå till de riksomfattandeorganisationernas lokala verksamhet. Arbetsgruppen finner del inle vara enstatlig angelägenhet all stödja lokala, mer eUer mindre tiUfälliga grapper,medan det givetvis bör stå kommunema fritt att ge dessa grapper bidrag. Ombidraget utformas så atl del kan ulgå lill all lokal verksamhet, är del enligtarbetsgruppens mening helt naturligt alt ungdomsorganisationerna bUr huvudmänför verksamheten. Stödet till de lokala avdelningarna bör därför fördelas viariksorganisationerna. För många lokalavdelningar är del kompletterande kommunalastödet väsentligt för ekonomin. Arbetsgruppen anser alt det statliga bidragetäven i fortsättningen skaU vara så utformat all del medger enklakompletteringar med kommunala bidrag. Arbetsgruppen anser del väsentligt alt bidraget utgår iproportion lill de lokala avdelningarnas aktivitet. Såväl befintliga som nyaverksamhetsformer bör stimuleras genom det nya bidraget. I fråga om ungdomsorganisationernas ansvar för bidragsanvändningenfinner arbetsgruppen det naturUgt att utbetalningen av bidrag lill lokalverksamhet sker via ungdomsorganisationerna. Bidragsgivningen kommer då attbli en integrerad del av organisationernas totala verksamhet.Lokalavdelningarna har regelbundna kontakter med sina distrikts- ochriksorganisationer för all få information och materiel, och de lämnar å sinsida uppgifter, som skall ligga till grand för organisationens ramplanering. Deriksomfallande ungdomsorganisationerna bör sålunda enligt arbetsgrappensförslag bli huvudmän för den lokala verksamheten och därigenom ansvariga förredovisning och bidragsutbelalning gentemot tiUsynsmyndigheten. Eftersomlokalavdelningarna ytterst är ansvariga för verksamheten och för de uppgifterom denna som lämnas till tillsynsmyndigheten, är dessa enUgt arbetsgruppensmening all betrakta som anordnare av och ansvariga för verksamheten.Arbetsgruppen föreslår därför alt de lokala avdelningarna står som bidragsmoltagare. Genomöverförandet av huvudmannaskapet lUl organisationerna ökar antalet huvudmänkraftigt och därmed eventuellt också de totala administrativa kostnaderna.Möjligheterna för tillsynsmyndigheten lill kon- trolloch överblick torde också minska med ett ökat antal huvudmän. Arbetsgruppenanser emellertid att fördelama med att föra över huvudmannaskapet är såuppenbara all de väl uppväger nackdelarna. Delta huvudmannaskap för den lokalaverksamheten måste enUgl arbetsgrappens mening framstå som helt naturUgt förriksorganisationerna och borde inte heller medföra några problem i fråga om detadministrativa arbetet. De organisationer som inte vUl eUer kan åla sig huvudmannaskapbör enligt arbetsgrappen samarbeta med någon annan organisation i frågorrörande redovisning, kontroll och bidragsutbelalning. Vidare anser arbetsgrappenatt lokalavdelningarna i en Ulen organisation i undanlagsfall skall hamöjlighet atl sända sina redovisningar och bidragsrekvisitioner direkt tilltillsynsmyndigheten, om riksorganisationen inte har möjUghet alt ensam eUer isamarbete med annan organisation sköta de administrativa uppgifterna. Ikonsekvens med uppfattningen att slödel skall avse organisationerna och derasverksamhet föreslår arbetsgruppen att bidrag skall utgå endast till deriksomfattande ungdomsorganisationernas lokalavdelningar. Föreningar av lokaloch av mer eller mindre tiUfäUig karaktär släUs härigenom utanförbidragssystemet i den meningen alt de själva inte kan bli huvudmän förverksamheten. Arbetsgrappen anser emellertid att dessa organisationer harmöjlighet att redovisa sin verksamhet via någon av de riksomfattandeorganisationernas lokalavdelningar. Delta bör enUgl arbetsgruppens mening kunnamöjliggöra ett värdefuUt samarbete meUan nybildade grapper och redanetablerade organisationer. Detav arbetsgruppen föreslagna bidraget är elt renodlat organisationsbidrag,vilket således enligt gruppens mening medför alt kommunema i fortsättningen inlebör erhålla statligt slöd lill motsvarande barn-och ungdomsverksamhet. ArbetsgrappenframhåUer alt elt relativt blygsamt stimulansbidrag inte kan vara det bästastödet tiU kommunemas verksamhet på delta område. Arbetsgruppen framhåller atlbidragsgivningen lill idrotlsorganisa-tionernas lokala ungdomsverksamhet och lillövriga organisationers verksamhet bör utgå efter samma grander. En uppdelningpå idrotts-organisationer och övriga skulle också komplicera bidragsgivningen liUde organisationer som inle är idrottsorganisationer, men som har en omfattande idrottsverksamhel.En sådan uppdelning skulle också enligt arbetsgruppens mening försvårautformandet av enhetliga kommunala kompletteringsbidrag. Bidragsgivningen tUl idrottsorganisationemaslokala verksamhet bör också i fortsättningen ske över åttonde huvudtiteln medSveriges riksidrottsförbund som huvudman. Begreppetsammankomst utgör utgångspunkt för arbetsgruppens förslag beträffande bidragssystemetsnärmare utformning. Genora antalet sammankomster får man enligt arbetsgrappen engod uppfattning om de lokala avdelningamas aktivitet. Arbetsgruppen föreslårdärför att bidraget fördelas efter antalet sammankomster i resp. lokalavdelning.Den föreslagna bidragskonslruktionen premierar verksamhet i små gruppersamtidigt som även övriga former av sammankomster blir berättigade tiU bidrag.Arbetsgrappen förmodar all den verksamhet som inle blir bidragsberättigad är avganska ringa omfattning i de flesta organisationer. Arbetsgruppen har ävenbehandlat frågan om bidrag till organisationema för verksamhet bland bam under12 år. Då möjligheterna till föreningsengagemang i sådan verksamhet kommer attutredas av barnstugeutredning, har arbetsgruppen i sina övervägandenfunnit det motiverat all låta frågan om utformningen av det samhälleliga stödetlUl barnverksamhel lösas av bamstugeutredningen. Arbetsgruppen föreslår altnuvarande åldersgränser för statliga bidrag tiU ungdomsorganisationernabibehålls tills vidare.