prop · FU0388 · 1971-12-31 00:00:00 — Medhänsyn tUl den nuvarande bundna och komprimerade studiegången vid veterinärhögskolankan bortfallet av en sludiemånad innebära elt helt års försening i studierna.Ett uppspaltande och avbryiande av en utbUdning som redan är läng ochbetungande för såväl de studerande som samhället måste le sig som ett avsevärt studiesocialtoch ekonomiskt misshushållande. Liksom flertalet övriga remissinstanser anserSveriges förenade stu- dentkårer att den nuvarande totalatjänstgöringsskyldigheten för de värnpliktiga veterinärerna bör avkortas. förslag att hälsovårdsinspektörernarekryteras genom överföring av civUl verksamma hälsovårdsinspektörer efter omskolningoch sedan den värnpliktige fullgjort minst en krigsförbandsövning i befattningför vUken han grundutbildats biträds av överbefälhavaren, chefen för armén ochförsvarets sjukvårdsstyrelse. Sjukvårdsstyrelsen anser dock all all repetitionsutbUdningbör fullgöras i befattning som hygientekniker eller som utbildning härtUl.Styrelsen godtar inle att någon krigsförbandsövning fuUgörs i annan befattning. framhåUer att det f. n.pågår en översyn av hälsovårdsinspektörsutbUdningen. Det kan därvid förväntasatt utbildningen föreslås avsevärt utökad med ökat utrymme för undervisningeni modern omgivningshygien och aUmänna miljöfrågor. De för militära förhållandenspecifika hälsovårdsproblemen kommer alt härigenom uppta allt mindre del i dencivila hälsovårdsinspektörens utbildning och yrkesverksamhet. Institutei anserdet därför uteslutet alt hälsovårdsinspektörerna kan bibringas tillräckligakunskaper i militär hälsovård inom den tidsram för omskolning som föreslås avvärnpliktskommittén. Institutet hävdar därför att den utbUdning i mUitärhälsovård som meddelas dessa värnpliktiga i och för sig motiverar atl enspeciell militär grundutbildning införs för dem. Om organisatoriskaförutsättningar för en sådan grundutbildning inte föreligger, kan dock, somföreslagits, utbildningen ges i form av en omskolningskurs. Denna bedöms behövaomfatta . 1 likhet med chefen för armén och försvarelssjukvårdsstyrelse anser instilulel för folkhälsan atl omskolningsulbild-ningenbör förläggas till den föreslagna centrala ulbUdningsanstallen för fackulbUdningm. m. av medicinalpersonal. Överbefälhavaren och cheferna för armén och flygvapnetdelar inte kommitténs uppfattning att kraven för uttagning täl fototolk kan begränsastill genomgånget gymnasium på naturvetenskaplig eller teknisk linje. Chefen förflygvapnet anser att fototolken är en så viktig länk i ett exklusivt ochdyrbart underrättelsesystem att påtaglig risk föreligger för effektminskning,om urvalssystemet ändras. Han föreslär därför att nuvarande urvalssystem medrekrytering bland högskoleutbildad personal bibehålls. SkuUe detta inte varamöjligt föreslår han att urvalet i så fall sker dels bland personal med godaskolbetyg i främst matematiska ämnen och dels bland personal som utnyttjarflygbilder i sin civila verksamhet. 1 fråga om grundutbildningen biträder chefen förflygvapnet kommitténs förslag att fototolkarna skall ha en med andra gruppervärnpliktiga likformig allmänmilitär utbildning, men anser att de i likhet medövriga kategorier erhåller 450 dagars grundutbildning och inle 420 som konimitténföreslagit. Cheferna för armén och flygvapnet anser alt fototolkarnaefter genomgången grundutbildning skall förordnas till civilmilitär tjänstemanmed fänriks tjänsteklass i likhet med språktolkarna. Båda försvarsgrenschefernabiträder i princip kommitténs förslag att fotololkul-bUdningen överförs frånarmén till flygvapnet. En överföring till flygvapnet av flygfototolkulbildningenmåste enligl chefen för flygvapnet föregås av ytterligare utredning.Förutsättningen för elt överlagande av UtbUdningen är dock atl flygvapnettillförs personella resurser samt all erforderliga lokaler kan tillkomma. Chefen för flygvapnet delar kommitténs uppfattning attutbildningen bör förläggas till flygflottilj (F 11)men framhåller att den undersökning som gjorts gett vid handen atl 1 pågrund av personal-och lokalbrist inte kan överta hela utbildningen. Övrig stabspersonal m. fl. Överbefälhavaren biträder inte värnpliktskommilténsförslag att värnpliktiga skall uttas för utbildning till civilmilitärbefattning för underofficer utan förordar att de värnpliktiga meteorologernamed hänsyn till deras tjänstgöring vid bl. a. flygvapnets baser som vakthavandenieteoro-log med fullt ansvar för vädertjänsten bör uttas för utbildning till civilmilitärbefattning för officer. Samma uppfattning hävdas av chefen för flygvapnet somdärutöver anför följande synpunkter i fråga om dessa värnpliktigasfunktionsnivå. Den av värnpliktskommitlén föreslagna sänkningen avbefattningsnivån från officers- till underofficersnivå kan få en oförmånliginverkan på rekryteringen eftersom utbildningsgången blir mindre attraktiv änden f. n. är. Kommittén synes inte heller ha tagit hänsyn till att denkvalificerade matematiknaturvetenskapliga utbildning som flertalet värnpliktigameteorologer har väl motiverar uttagning för utbildning till officersbefallning. Den förlängning av dentotala tiänst-göringsskyldigheten för de värnpUktiga meteorologerna som föreslåsutgör knappast ett godtagbart motiv för sänkningen av funktionsnivån. Chefenför flygvapnet jämför härvid meleorologerna med de värnpliktiga apotekarna ochframhåller atl de sistnämndas totala tjänstgöringsskyldighet föreslås minskadfrån nuvarande 540 tUl medan deras uttagning för utbildning tillofficersbefattning likväl bibehålls. Sänkningen av funktionsnivån förmeteorologerna är mot bakgrund av denna jämförelse enligt flygvapenchefensmening svårförståelig. Han påtalar också del opsykologiska i att ikrigsorganisationen införa meteorolog-personal i en lägre funktionsnivå än densom den flygande personalen är van vid att ha kontakt med under fredsförhåUanden.Enligt hans mening innebär detta en sänkning av den standard som sistnämndapersonal har rätt att fordra. Skyddsingenjör, skyddstekniker, skyddsunderofficer och radiakassistent Kommitténs förslag att endast använda benämningen skyddsingenjöroch skyddsunderofficer samt att rekrytera ingenjörerna urskyddsunder-officerskategorin biträds av överbefälhavaren och chefen för armén.Arméchefen anser dock att urvalet bör göras redan under grundutbildningen ochatt de som uttas genomgår utbUdning inriktad pä befattning som skyddsingenjöri brigad och fördelning. Efter genomförd krigsförbandsövning som skyddsingenjörtill förfogande bör krigsplacering ske. Chefen för marinen anser att benämningen skyddsteknikerbör kvarstå eftersom denna benämning tydligt anger sambandet med skyddsingenjöroch att benämningen skyddsunderofficer lätt kan sammankopplas medskyddsofficer. Han biträder däremot kommitténs förslag om krav påhögskolekompetens för båda kategorierna samt att ingenjörerna rekryteras blandlämpliga "tekniker". stöder i alltväsentligt kommitténs förslag och betonar särskilt vikten av att kraven påakademisk examen uppfyUs. Överbefälhavaren biträder värnpUklskommitténs förslag att specialtjänstuttagningför signalkonlroll- och signalskyddslekniker upphör och all dessa rekryterasfrån grundutbildningskategorin kommunikationstele-grafisler efler det all defullgjort viss del av grundutbUdningen. beskrivning av signalkonlroUteknikernasarbetsuppgifter anser överbefälhavaren i stort vara rättvisande och biträderföreslagen avkortning av tiänslgöringsliden. Han biträder däremot inte atl dentillämpade utbUdningen sker enbart inom signaltruppernas övningsorganisationutan framhåller att signalkontrollen är avsedd att täcka hela totalförsvaret, vilkerkräver ingående kunskaper om signalmetoder m. m. inom alla myndigheters signalnäl.Hans anser därför att den tillämpade kontroll som tidigare ägt rum inom civUaorganisationer och vid stabs- tiänstövningar inom totalförsvaret under tjänstgöringenvid totalförsvarets signalskyddsavdelning bör fortsätta. Överbefälhavarenavvisar bestämt kommitténs alternativa förslag alt lämpliga signalkonlroUleknikeromskolas till signalskyddslekniker först sedan minst en krigsförbandsövningfullgjorts. Däremot biträder han alternativet att urvalet till signalskyddsleknikersker bland konlrollteknikerna under grundutbildningen förutsatt att samtligaär underbefälsultagna. Chefen för armén biträder kommitténs alternativa förslagatt urvalet av signalskyddsteknikerna sker bland signalkontrollteknikerna undergrundutbildningen. Med hänsyn till det ringa antal värnpliktiga som skallutbildas till signalskyddslekniker ifrågasätter chefen för armén om det intevore lämpligt att utbildning av denna kategori anordnas endast vartannat ellervart Iredje år. Överbefälhavaren biträder inte värnpliktskommilténsförslag atl krigsorganisationens behov av värnpliktigapersonalvårdsassistenter tillgodoses genom överföring och omskolning avlämpliga äldre värnpliktiga utan föreslår att nuvarande uttagning ochutbildning bibehålls. Överbefälhavaren anför att kommitténs princip atl la tillvaravärnpliktiga med lämplig civil bakgrund tillämpas redan enligl nuvarandeutbildningssystem genom att av behovet av personalvårdspersonal ikrigsorganisationen tillgodoses genom överföring efter grundutbildning. Vidareframhålls att de grundrekryterade personalvårdsassistenternas facktjänstgöringutgör en värdefull miljöutbildning för avsedd krigsbefattning. Överbefälhavarenbiträder inte heller kommitténs förslag om att personalvårdsassistentenöverförs till kategorin civil personal. Med hänsyn till attpersonalvårdsassistenten ofta torde konima i situationer där han måste ge orderoch anvisningar på fältet bör han vara civilmilitär med officers tjänsteklass.Beträffande värnpliktskommilténs synpunkter på nuvarande utbildning av dessavärnpliktiga anser sig överbefälhavaren kunna konstatera atl kommitténsunderlag varit bristfälligt och delvis inaktuellt. Kommitténs slutsats atlutbildningen inte ger eleverna förmåga atl bestrida befattningar i krigsorganisationenbedömer överbefälhavaren därför som missvisande. Beträffande föreslagenanvändning av handräckningsvärnpliktiga som arbetskraftsförstärkning påpersonalvårdsexpeditionen i fred anser överbefälhavaren att detta innebär bådeför- och nackdelar. Att förbanden inte behöver utbilda sina värnpliktigapersonalvårdsassistenter för uppgifter vid krigsförband nämns som en fördelunder det atl nackdelarna bl. a. består i alt dessa värnpliktiga inte kan deltai fältmässiga övningar och därvid förvärva erforderlig miljöerfarenhet, att uttagningsmöjlighetenbegränsas samt att de sannolikt behöver längre fredsutbildning än devärnpliktiga personalvårdsassistenterna, varigenom utnyttjandetiden minskar.Överbefälhavaren understryker avslutningsvis att handräckningsvärnpliktigavisserligen kan vara ett komplement till värnpliktiga personalvårdsassistentermen inte ersätta dessa. Chefen för armén delar värnpliktskommilténs uppfattningatt perso- nalvårdsassistenternas utbildning bör anknyta till deförhållanden under vilka truppen fullgör sina uppgifter i fält. Däremot delarchefen för armén inte uppfattningen att rekryteringen avpersonalvårdsassistenter bör ske genom överföring av lämpliga äldrevärnpliktiga. Han förordar att personalvårdsassistenterna i släUet skallutgöras av värnpliktiga kategori F med en grundutbUdning som omfattar allmänmilitärutbildning och befattningsutbildning, fackulbUdning och praktiktjänstgöring vidkompani före krigsplacering som bataljonsassistent samt därefter repetitionsutbildningsom bataljonsassistent vid krigsförbandsövning och assistent i högre stab eftersärskild fackövning. biträder kommitténsförslag om rekrytering av personalvårdsassislenter genom överföring av äldrevärnpliktiga med lämplig civil utbildningsbakgrund. Institutet finner detdäremot vara i viss mån inkonsekvent att låta en annan värnpliktskategori,nämligen handräckningsvärnpliktiga, delvis ersätta den borttagna gruppen ochfullgöra vissa av dess uppgifter inom fredsorganisationen. Uppgifterna bör istället utföras av anställd arbetskraft genom en successiv ökning av antaletpersonalvårdskonsulenter. Biträde med expedilionella göromål m. m. börtillgodoses genom förbandens skrivcentraler. Institutet påpekar att den ökningav antalet handräckningsvärnpliktiga som skulle bli en följd av kommiltén.sförslag också skulle innebära en kostnadsökning eftersom det totala behovet av värnpUktigaför personalvårdande uppgifter inte minskas. Även utredningen om handräckningsvärnpliktiga ansluter sigtill kommitténs förslag 0111 att behovet av värnpliktigapersonalvårdsassistenter i krigsorganisationen tillgodoses genom överföring ochomskolning av värnpliktiga med lämplig utbildning och yrkeserfarenhet. 1 likhetmed avstyrker utredningen förslaget om användandeav handräckningsvärnpliktiga som arbetskraftsförstärkning vidpersonalvårdsdetaljerna. Utredningen anför härvid i stort detsamma som institutet.Expeditionen service ät personalvårdsdetaljen bör lämnas av skriv- ochbudcentralerna. Erforderlig arbetshjälp pä fritid inom bibliotek, fritidshemoch frilidsläger bör enligt utredningen lämpligen kunna lämnas av värnpliktigamot arvode. kommitténsförslagtill utbildning av värnpliktiga personalvårdsassistenter. Förbundet avvisarockså att personalen hänförs tUl civil befattning. Överbefälhavaren biträder i allt väsentligt värnpäktskommitténsförslag. Eftersom befälsbefattningar, bl. a. chefsbefattningar på fältpostkontorvid förband, ställer avsevärda krav på självständigt militärt befälsutövandeunderstryker överbefälhavaren betydelsen av att endast personal med militärbefälslämplighet uttas till sådana befattningar inom fältpostorganisationen.Denna personal bör i motsats till vad kommittén föreslagit hänföras till civilmilitärpersonal. Även chefen för armén biträder i huvudsak kommitténs förslag. Chefen för armén förordar dock att överföring ochomskolning till fältpostbefattning av värnpliktiga som är anstäUda vidpostverket i administrativ karriär bör ske före andra krigsförbandsövningen.Utbildningsansvaret för omskolningen bör åvila chefen för armén i samråd medpoststyrelsen och omfatta även det utbildningsbehov som föreligger vid marinenoch flygvapnet. Liksom överbefälhavaren hävdar arméchefen atl endastvärnpliktiga med militär befälslämpäghet bör komma ifråga för uttagning till befälsbefatlningarvid fältpostorganisationen och att fältpostpersonal i chefsbefattning hänförstill civilmilitär personal. Poststyrelsen tiUstyrker i stort värnpliktskommitténsförslag men hävdar att omskolning till krigsbefattning i fältpostorganisalionenbör ske redan efter första krigsförbandsövningen. Styrelsen hävdar också attfältpostpersonalen med hänsyn till de krav som verksamheten i fält ställer pådenna personal bör hänföras till kategorin civämilitär personal samt attkrigsbefattningsutbildningen bör omfatta förutom utbildning i fältposttjänstäven militär befälsulbildning. Teknisk personal Luftvärnets tekniska personal Överbefälhavaren och chefen för armén biträder kommitténsförslag atl grundutbildning påböqas först efler alt civil studiekompetensförvärvats sarnt att rekryteringen till ingenjörsbefattningarna sker frånteknikerkategorin sedan teknikerna fullgjort del av repetitionsutbUdningen, Med hänsyn till att förseningar i den civila studiegångenkan förväntas anser överbefälhavaren och chefen för armén atl tidpunkterna förtjänstgöringens påbörjande bör ges en mera tänjbar tolkning. Övrig teknisk personal inom armén Chefen för armén godtar inte kommitténs förslag atlsammanslå nuvarande signaltekniker och signalmekaniker till en kategori.Däremot anser han att den kritik som framförts mot nuvarande utbildning avsignaltekniker är berättigad. Tvärt emot kommittén anser chefen för armén attväsentligt skilda krav ställs på de båda kategorierna såväl beträffandearbetsuppgifterna som under utbildningen. Chefen för armén säger sig därför inlekunna godta sådana åtgärder som inskränker möjligheterna att utbilda personalmed tillräckligt bred kunskap. Signalteknikerna bör fullgöra tjänst i likhetmed underofficersuttagna värnpliktiga. Chefen för armén förordar att manfastställer den signaltekniska personalens utbildning först sedan pågåendeutredningar angående slutförts, I övrigt finner chefen förarmén komniitténs förslag principiellt lämpliga. Överbefälhavaren biträderchefens för armén synpunkter. Chefen för armén har ingen erinran mot kommitténs förslagatt tygtekniker utgår som grundulbildningskalegori. Teknisk högskoleexamenanser han skall vara krav för uttagning tUl tygingenjör övrig stab ochstabsunderofficer i teknisk underrättelsetiänst. Föreslagen tid för omskol- ning lill tygingenjör kontroll anser chefen för armén varaotUlräcklig, förslag att rekrytera tygingenjör förråd och ammunitionsman genomöverföring ställer sig chefen för armén tveksam. Han anser all de vikligauppgifter som åligger denna personal dvs. alt undersöka och tillvarataanvändbara delar av skadad tygmateriel och ammunition samt specieUt svårersättligaförnödenheter på stridsfältet inle har beaktats tiUräckligt av kommittén.Chefen för armén föreslår därför att nuvarande system med en från början fackinriktadutbildning bibehålls. Eftersom av dessa kategorier krävs kunskaper som inte kanförvärvas utanför krigsmaklen skulle del behövas en omskolningskurs om 23månader. Chefen för armén anser dessutom alt båda kategorierna bör hänförastill civUmilitär personal. Chefen för marinen accepterar inte en kompetenssänkningbeträffande ingenjörsbefattningarna utan anser högskolekompetens vara ett krav.Med undantag av skeppsbyggnadsingenjörer anser chefen för marinen att gemensam grundutbUdningkan anordnas för tekniker och ingenjörer. Endast ingenjörer medhögskolekompetens anses kunna uppfylla kraven på befattningar somvapeningenjör. Skeppsbyggnadsingenjörer bör grund-utbUdas till befattningen ochges civUmilitär status och inte som kommittén föreslagit rekryteras genomöverföring av lämpliga värnpliktiga, civilt verksamma inom varvsindustrin. Chefen för marinen anser i motsats till värnpliktskonimitténalt nuvarande minmekanikers uppgifter är av sådant slag att de bör ersättas medmintekniker. Den mUitära utbUdning som kommittén föreslagit för minmekanikernaanses däremot lämplig även för teknikerna. Chefen för flygvapnet biträder inte värnpliktskommitténsförslag att nuvarande robotingenjörer benämns systemtekniker och att utbUdnings-tidenavkortas. Många av kommittén framförda synpunkter anses bygga påfelaktiga ingångsvärden. Vissa synpunkter är dock väsentliga och dessa harredan beaktats eller kommer att beaktas vid utbildningen av värnpliktigarobotingenjörer. Avkortningen av ulbUdningsliden drabbar enligt chefen förflygvapnet den fortsatta systemövervakar- och befälsutbildningen vidrobotdivision genom att övrig utbUdning till största delen är kopplad tillbefintliga kurser. Robotingenjörens uppgift är enhgt chefens för flygvapnetuppfattning att vara systemövervakare på plutonchefsnivå och inte påteknikernivå. Kommitténs förslag angående omfattningen av särskild övning anserchefen för flygvapnet vara realistisk, förslag att värnpUktiga robotingeiijörerendast förordnas i sergeants tjänsleklass biträder inte chefen för flygvapnetsom framhåller atl utbildningen tUl systemövervakare ärintensiv och resultatet beroende av robolingenjöremas egen vilja all lära. Attinte befordra robotingenjören till officer skulle därför tUl en del minskamotivationen. Dessutom skuUe det innebära ett ekonomiskt avbräck för honomunder de ofta återkommande repetitionsutbUdningarna. Vidare bedömer chefen förflygvapnet alt möjligheten alt ulnyttia frivUligt tiänstgörande robot-, ingenjörerkommer att minska avsevärt. Han anser dessutom att den föreslagna utbildningentill underofficer kräver en kompensation i form av UtbUdnings- och tiänstgöringspremiemen att detla inte är möjUgt . Överbefälhavaren biträder kommitténs förslag attrobotingenjörer rekryteras endast bland blivande civilingenjörer. Chefen för flygvapnet avstyrker värnpUklskommitténsförslag att flygfältsingenjörerna delas upp i två grupper, att benämningenflygfältsingenjör begränsas till stabsbefattningar och hänförs tillbefattningar för civil personal samt att krigsförbandsövningar i form avfältarbetskurser inle bör förekomma. Chefen för flygvapnet föreslår bl, a, attflygfältsingenjörer även rekryteras av flygstaben på frivillighelensväg. Han föreslår vidare att ett eventuellt beslut om utbUdning som omfattarflygfältsingenjörer får anstå tills pågående utredning därom inom flygvapnetslutförts. Kommitténs förslag atl forskningstekniker skall utgå somvärnpliktskategori biträds av överbefälhavaren och försvaretsforskningsanstalt. Förslaget att rekrytera psykologbefattningarna genomöverföring av värnpliktiga med civil yrkeserfarenhet sedan dessa fullgjortgrundutbildning och viss del av repetitionsutbUdning biträds avöverbefälhavaren. anmäler tveksamhet motöverföringsrekrytering av värnpliktiga psykologer i den omfattning somkommittén föreslagit. a. anser institutet det tveksamt om det på lång siktkommer att finnas tillräckligt antal civilt yrkesverksamma kliniska psykologersom är lämpliga och kan undvaras till mUitära uppgifter. Institutet tror inteatt de goda möjligheter som nuvarande rekryteringsform ger i fråga ompersonalkännedom, kontroU av utbildningsmeriter m. m. samt lill noggrannuppföljning även av motivation och militär lämplighet i övrigt kommer attfinnas vid en överföringsrekrylering. Institutet förutsätter därför atl omurvalsmässiga och andra problem inte kan bemästras en återgång får ske tUlnuvarande kombinerade rekryteringssystem. 1 fråga om förslagel till värnpliktsförmåner har detlainte föranlett några erinringar från remissinstansernas sida. anför alt ändring härvid erfordras i 6, 14 och 15 §§ vämpliktsavlöningskungörelsen(1970:676), Ekonomiska konsekvenser av värnpUklskommitténs förslag Överbefälhavaren anser att det är en aUvarlig brist att deekonomiska konsekvenserna av förslagen inte har behandlats närmare iutredningen och finner det tveksamt om de kostnadsbesparingar som redovisatskommer att kunna täcka de kostnadsökningar som uppstår. Han redovisar härvidkostnaden för omarbetning av krigsbefattningskataloger, personaltabeller, befattningstypkatalogeroch kravkataloger vid värnpliktsverket, vilka uppskattats till omkring 500 000kr. Vidare redovisas lönekostnader för projektledare och annan personal vid värnpUktsverket,beräknade till . för /72. Härutöver tillkommerinte angivna kostnader i samband med datamaskinellt arbete vid verket. Överbefälhavarenpekar vidare på uppkommande lönekostnader samt kostnader för administration,lokaler m. m, för den föreslagna centrala sjuk-värdsskolan samt lönekostnaderför en på grund av förslaget inrättad tjänst vid flygvapnets väderskola,sistnämnda kostnad beräknad till ca . anför att utöver de av överbefälhavarenangivna kostnadsökningarna vid verket tillkommer efler /73kostnader för varaktigt erforderlig begränsad personalförstärkning och tekniskkapacitetsökning. uttalar tveksamhet beträffande riktigheten av delarav kommitténs ekonomiska resonemang och finner att den av kommittén angivnaminskningen av antalet tiänstgöringsdagar för värnpliktiga bör reduceras från 110 000 pe.r år. Institutet bedömer att kostnadsökningarkommer att uppstå för att ersätta personalvårdsassistenterna med handräckningsvärnpHktiga,beräknad kostnad . för år, för löner till personal vid encentral sjukvårdsskola, beräknade till . för år, för administrationoch avskrivningar vid denna skola, för en nyinrättad tjänst vid flygvapnets väderskola,för fast anställda tygtekniker inom kustartilleriet samt för utbildningsinsatserm. m. på ett flertal oniråden t, ex, för läkarassistentskola och förutbildning av telehantverkare, anför att utöver av värnpliklskommitténangivna kostnader . för ansläUande av civila psykologer vid inskrivningarnabehövs medel för utbädning av reserver för dessa. Kostnaden för dennautbildning beräknas av institutet uppgå till ca .