prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — T3 Ul > p in ca -o - " >- ca y -o c o °T-| ca c .S 60 ca -S" i I 2 2 I- TfPTVO T}- rnOv v 00 O r-i 00 VO (N 1- VO Ov 2 60 C« (-* cS'ox: 4> O C (JO '-' !s o ;o T3 E ca o .i<: ca ' .., S S 2 c-2-a Tf O VO rei OV_Tf_ + + + + + en r) rfoö" r) t~- f~ i-Tf in" Os"Tf" oo" os"t-ia-" ae" -f I -t- +-F + ++ + + + + rn 0_ O "/ O Ovo" (n"vo" en 11 in m vo"vd" »noooo f~,'* r. '''«* vor-Too" vd"(N" r-"vo" t~rn \S I I -I- ++ -f- ++ + + - + '_-VO Tf Ov " en TT I I I + I in oo_ o" in" VO os Ov VO"-" in" o"Tt"in" (>" rjen t vo"in"eer I 4-4- -t-4- + -F-f- ++ 1 + in r- H r-" n" rf n n_ iH -"oo" Os" o o Os o 00 V) oT en" vo" in" i-T 7+ I + -K 0O_Tf_ CO O r) o"oo" -F4-4--F + r oo r-"oc3" _Tf_ Tf oo"«"rr rf o"o" o" o" en" + + + + (S vn t- oo_ o" in'rf vD"or - oi Tf in c r< ts rt V) in" in" m" -h" o< Tf en VO oonvo Tf Ov , os en en en os 0\ ..- Tf en Tf m . ov_'n_ 00_ Tt VD"Tf"Ten" i/T r4 Tf Tf Tf V) VO en VO m » o"os"vo"Tf" o" en en in rj in Tf"-r oo"in' 5R Tf i/)i--_ Ov"vo"-<" 00 IH t-- r) ve en n (- os-Tin os" vo" r-" Tf 00 c?v rJ vo_ "en" o"r-" in o r) voi-_ ocToTt--" CO rH c vo in os in_vo VO oo" r-" vo" ri 00 "n o" Os" in ri 00 Tf in oo"o"vo" en Ov o m Tf vo oo_ *, Tf_ o"os"«r in o en Tf r- (N r--"oo" O_vo_ en"-4" in iH r--in"vo"vo" VD vo Tf VO (N Tf "Tf" oo o" CM rj O in t"'- r »O 'C o ?< '-H «S ( oo"in'"rf r r en in o c 3 O-Z. 'o Si a '-> "5 o 1=" _ u ca 60;ca ca a ca > p :ca U v- -- r- i2 E£ > ca = ert ert r-' S>E i- ca o " " is c S"3 _ g 2 -a o o e :o « :j<:.2, ca i:; .ii s c 00 m o t- o r) VO in rs -a- os Tf in in os S11 P "ä 3 rt c ca n r i 60 i? voo osFH Tf r- r- Ov os0 t-- IH oo r-- OsE in n r- in inos .-I 00 r- o vo en en vo m 1» Vi 60 3 C o c (U c 60"" "S c """a-S, .5 i ca - '3 "O i- t; .1 ;ca ert . "60-= S 60 .P Ui _, OJ 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 mellan1967 och 1968 ärs taxeringar skall därför inkomst av tjänst vid 1968 ärstaxering uppjusteras med ca 1 000 milj. kr. Vid en uppjustering av inkomst avtjänst enligt 1968 ärs taxering med detta belopp er-hälls en ökning av ca 8"/o frän taxering. blev ökningstakten 8,9"/o. Förinkomst av rörelse redovisas en fortgående ökning. Beträffande inkomst av jordbruksfastighetär utvecklingen oregelbunden, vilket främst sammanhänger med variationer iskogsinkomster och skördeutfall. redovisas en ökning av inkomstav jordbruksfastighet med 3,1 "/o medan för åren 19661969 redovisas en minskning med 6,1, 5,4, 6,5 resp. 0,3 "/o.Det kan i detta sammanhang förtjäna påpekas att antalet inkomsttagaremed inkomst av jordbruksfastighet utvisat en fortgående minskning under heladen i tabellen medtagna perioden. Inkomst av kapital visar storaprocentuella förändringar . För nämnda är redovisas enökning med 28,4 resp. 19,0 o/o. Inkomstökningen torde främst ha orsakats avhöjda ränteinkomster till följd av att räntan höjdes under dessa år. För året1967 redovisas endast en mindre inkomstökning och för en ökning på 12,4 o/o. Räntehöjningarna under 1969torde ligga bakom den kraftiga ökningen, 23,9 »/o, . Avdragen för underskott i förvärvskällahar visat en fortgående ökning under heladen i tabellen redovisade perioden. Särskilt kraftiga ökningarredovisas för åren 1965, 1966, 1968 samt 1969 då dessa avdrag ökade med 31,0,27,6, 29,1 resp. 33,3 "/q. Ökningentorde väsentUgen vara att tillskriva inverkan av höjda räntekostnader förfastighetsägare. medförde en minskning i ökningstakten då ökningenstannade pä 9,9 o/o. De allmänna avdragen utgörs till störredelen av kommunalutskylder. Därnäst i betydelse kommer försäkringsavdrag avolika slag och de yrkesarbetande kvinnornas förvärvsavdrag. Som framgår avtabellen har det sammanlagda beloppet av allmänna avdrag m. m. för fysiska personerstegrats oavbrutet. Den betydande stegringen av de allmänna avdragen sammanhänger främst med schabloniseringen avkommunalskatteavdraget och höjningen av förvärvsavdraget. Ökningen beror främst på enutvidgad schablonisering av kommunalskatteavdraget. I följande tabeller(13) meddelas vissa resultat av den statistik över inkomstfördelningen, som utarbetats avstatistiska centralbyrån. Ifrågavarandestatistik omfattar fr. o. m. taxering en registrering av alla som avlämnatsjälvdeklaration. Registrering av inkomstbelopp har dock endast skett, när dentaxerade inkomsten uppgått till . Deninkomstuppgift som statistiskt bearbetas är den sammanräknade Inkomsttagarna fördeladeefter inkomst och civilstånd () 2 500 4 999 5 000 7 499 7 500 9 999 10 000 14 999 15 000 19 999 20 000 24 999 25 000 29 999 30 000 34 999 35 000 39 999 40 000 49 999 50 000 59 999 60 000 79 999 80 000 99 999 200 000 499 999 komster (tkr) (kr.) Anm. Skattskyldiga somsaknar hemortskommun i riket ingår i kolumnen »Samtliga inkomsttagare». Därmed förstås summan avinkomsttagarnas inkomster av skilda förvärvskällor sedan avdrag gjorts föreventuellt underskott i förvärvskälla. Statistiken upptar dessutom uppgifter omålder, kön och civilstånd. Samtaxerade personer ingår som skildataxeringsenheter om ej annat anges. Tabell 1 visar antaletinkomsttagare fördelade efter inkomst och civilstånd. Av tabellen framgår attinkomstnivåerna varierar mellan de olika civilståndskategorierna. I tabell 2har endast personer med orts-avdragskod medtagits, dvs. endast de som har entaxerad inkomst som skaU längdföras. Även av denna tabell kan man utläsa variation i inkomstnivåerna mellan de olika civilständskategorierna. Församtaxerade personer där båda äsatts taxering utgör paret enhet. Medianinkomstenshöjd sammanhänger även med inkomsttagarnas ålder, vilket belyses av tabell 3.Medan i fråga om inkomsttagarna i mellanåldrarna de olika åldersklassernautvisar en tämligen likartad fördelning på olika inkomstklasser, förskjutstyngdpunkten kraftigt nedåt för de lägre och de Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Inkomsttagarnafördelade efter inkomst ocli ortsavdragsgrupp är 1969 () 2 500 4 999 5 000 7 499 7 500 9 999 40 000 49 999 komster (tkr) 1 Paret utgör enhet. Anm. Skattskyldiga som saknar hemortskommun iriket ingår i kolumnen »Samtliga inkomsttagare». Delvis sammanhängerdetta med att det i dessa åldersgrupper är relativt vanligare att inkomstendast uppbärs under en del av året, exempelvis i samband med inträde i resp.utträde ur förvärvslivet, värnpliktstjänstgöring osv. Vad angår aktiebolagensinkomster, lämnar tabellen pä s. 89 vissa upplysningar. Av denna framgår bl.a. att inkomst av rörelse m. m. naturligt nog är den helt dominerandeinkomstkällan. Tabellen visar också, att, till följd av under vissa år ganskabetydande förändringar i de avdragsgilla kommunalskatternas belopp,utvecklingen av nettoinkomst och taxerad inkomst icke är helt parallell. Detkan i detta sammanhang påpekas, att bolagen i betydande utsträckning utnyttjatmöjligheterna att göra avdragsgilla avsättningar till investeringsfonder förkonjunkturutjämning. För en närmare analys avbolagens inkomstutveckling kan uppgifterna i nämnda tabell kompletteras medledning av ett inom upplagt register över ett antalsvenska aktiebolags skatteförhäl- Inkomstens storlekför inkomsttagare i olika åldrar () Inkomsttagarnas procentuella fördelning efter inkomstens storlek ItabeUen ingår ej personer som icke är mantalsskrivna och sådana som saknarhemortskommun landen, avseende bolag med ett aktiekapital avminst . Registret hålls aktuellt bl. a. genom att varje höstuppgifter om taxerad (= beskattningsbar) inkomst vid årets taxering enligttaxeringsnämndernas beslut införskaffas från länsstyrelserna. De ifrågavarandebolagens sammanlagda taxerade inkomst omfattar vid den senaste taxeringen 75o/o av hela den taxerade inkomsten för aktiebolagen. I tabellen pä s. 14sammanfattas resultatet av en bearbetning av registrets uppgifter för de fyrasenaste verksamhetsåren. (Beträffande utvecklingen hänvisastill årsbok.) I tabellen har ifrågavarande aktiebolagunder den gemensamma rubriken "större aktiebolag" fördelats påbranscher. För bolag med ett aktiekapital understigande en miljon kronorsaknas specificerade uppgifter. Under rubriken "mindre aktiebolag"har därför utan fördelning på branscher upptagits differensen mellan den itaxeringsstatistiken redovisade taxerade inkomsten för samtliga svenskaaktiebolag m. fl. (jfr tabellen s. 89) och summa taxerad inkomst för"större aktiebolag". Inplaceringen av företagen i branschgrupper byggerpå en karakteristik av de producerade varorna eller tjänsterna. En dylikklassificering erbjuder betydande svårigheter, då företagen oftakarakteriseras av en mångsidig produktion som stundom är att hänföra tillflera olika branscher. Särskilt utpräglat är detta för vissa bruksföretag, somvid sidan av exempelvis järn- och stålverk även bedriver en omfattandeskogsindustri (jfr grupp 2 c i tabellen), och för företag där produktionenkombineras med varuhandel. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Till statlig inkomstskatt taxerad inkomst för svenska aktiebolag ra.fl. verksamhetsåren 19661969 (taxeringsåren 19671970) med fördelning på olika branscher avbolag med ett aktiekapital av Taxerad inkomst, milj. kr. Större aktiebolag 1. Banker, försäkringsrörelse, förvaltningsbolag b) och me- c) Vissa kombinerade företag (bruksrörelse) -1-168,6 f) Elektroteknisk indu- -1-154,0 Säger för större aktiebolag Mindre aktiebolag m. fl. (samtliga branscher) Totalt för svenska aktie- bolag m. fl. De i statistiken medtagna större bolagensantal utgör vid den senaste taxeringen 1 904. Av dessa redovisade 760 bolagingen taxerad inkomst. Av tabellen framgår att vid 1970 årstaxering visade bolagens samlade taxerade inkomst en ökning med 5,0 "/o ijämförelse med 18,1 "/o under föregående taxeringsår. Bilaga 2 inkomstberäkning 15 Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren1970,1971 och 1972 Den allmänna inkomstutvecklingen äravgörande för de direkta statsskatternas avkastrung och är även i väsentligmån bestämmande för de indirekta skatternas avkastning liksom för de statligaaffärsverkens inkomster. Beträffande beräkningen avskatteunderlagets utveckling samt de första månadernaav är det lämpligt att verkställasärskilda kalkyler för å ena sidan fysiska personer och å andra sidanaktiebolag. Vad först angår skatteunderlaget förfysiska personer bestäms utvecklingen, somnärmare framgår av sammanställningen på s. 89, väsentligen av förändringarnai inkomst av tjänst eller tUlfällig förvärvsverksamhet. Den totala lönesumman härrörande fråninkomst av tjänst påverkas dels av deavtalsmässiga uppgörelserna mellan arbetsmarknadens parter, dels avändringar av den totala sysselsättningen i landet och dels av den s. k. löneglidningen. harkonjunkturinstitutet bedömt, att ökningen av den totala lönesumman bliromkring 11,5 "/o och omkring 10 »/o . Riksrevisionsverkethar valt att grunda sina beräkningar på bedömning och således i sina beräkningarutgått frän att förvärvskällan inkomst av tjänst för verksamhetsåret 1970kommer att visa en ökning med 11,5 o/o iförhållande till 1969 och för med 10 o/o iförhåUande tiU 1970. För har räknatmed en ökning av 7 o/o. Fysiska personers inkomst avjordbruksfastighet som för verksamhetsåret1969 utgjorde något över 2 o/o av deras sammanlagda inkomst antas öka med 5 »/o1970 i förhållande rill 1969 och därefter schablonmässigt behålla sinnivå 1971 och 1972. Inkomst av annanfastighet än jordbruksfastighet har svarat för mindre än 1 o/o avfysiska personers sammanlagda inkomst. fastighetstaxering innebär ökade inkomsterfrån fastigheter under detta år. Riksrevisionsverkethar räknat med en ökning 1970 av 15 o/o. har räknats med en schablonmässig ökningav 5 o/o. Inkomst av rörelsesvarade 1969 för 5,3 o/o av fysiska personers inkomster. har isina beräkningar schablonmässigt utgått frän att även denna förvärvskälla ökarmed 5 o/o för här aktuella tre verksamhetsår. 1969 var de fysiska personernas inkomstav kapital nära 3 o/o av deras sammanlagdainkomst. Ökningen av kapitalinkomsterna har be- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 16 räknats tUl 10 o/o. har ämbetsverketschablonmässigt antagit enårUg ökning på 5 o/o. Vid bedömningen av utvecklingen avaktiebolagens taxerade inkomster harriksrevisionsverket haft tUlgång till dels statistiska centralbyrånstaxeringsstatistik dels också verkets egna undersökningar om taxeringsutfalletför större aktiebolag. Från statistikkan man avläsa bl. a. utvecklingen avsamtliga aktiebolags beskattningsbara inkomster år för år. Materialet kommerriksrevisionsverket tUlhanda i oktober året efter verksamhetsåret. I samarbete medlänsstyrelserna sammanställer varje är statistiköver taxeringsutfallet för bolag med ett sammanlagt aktiekapital på mer än 1milj. utförsedan en enkätundersökning pä vissa bolag. Arets undersökning omfattar samtliga aktiebolag med ett sammanlagtaktiekapital på mer än 4 milj. kr. omfattande 680 bland ovannämnda storbolag.I denna enkätundersökning lämnar de tillfrågade uppgifter om sina förväntadetaxerade inkomster för verksamhetsåret i fråga. De bolag som ingåri den förra undersökningen svarar tillsammans för omkring 3/4 av samtliga aktiebolags taxeradeinkomster, de bolag som ingår i enkätundersökningen för omkring 2/3. Resultaten av desenaste årens taxeringsutfall ävensom den senaste bolagsenkäten framgår avnedanstående sammanställning. 1 086 + 10 2 494 + 24 3 653 + 18 Riksrevisionsverketbedömer att bolagens taxerade inkomster för kommer att överstiga med 7 o/o.Ämbetsverket har sedan schablonmässigtantagit en årlig stegring på 5 o/o för verksamhetsåren 1971 och 1972. Resultatet avriksrevisionsverkets inkomstberäkning återges i den härvid fogade tabellen(bUaga C) med specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för budgetåret1971/72. Dessutom har verkställt vissa beräkningar avstatsinkomsterna under budgetåren 1972/73 1975/76. Huvudresultatet sammanfattas i en härtUl fogadpromemoria (bilaga D). Beträffande de /72 beräknade beloppen för de särskilda inkomsttitlarna får anföraföljande. Bilaga 2 inkomstberäkning 17 A.Skatter, avgifter, m. m. Slcatt på inkomst,förmögenhet och rörelse Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Riksstatstiteln uppförs i riksstaten meddet belopp som kan beräknas utgöra statens behållna inkomst av underbudgetåret inflytande inkomst- och förmögenhetsskatt samt avgifter förfolkpensioneringen. Denna beräkning intar en särställning i förhållande tillberäkningen av övriga riksstatstitlar på grund av att titeln är ettsamlingskonto för redovisningen av den allmänna skatteuppbörden. Skatter ochavgifter debiteras på de slutliga skattsedlarna var för sig men uppbärs gemensamt. Som bruttoinkomst pä titeln redovisas iförsta hand vad som i enlighet med gällande uppbördsförfarande inflyter i formav preliminär skatt, fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt, tillkommande skattoch indrivna restantier. Uppbördsförfarandet förutsätter även uppkomsten av s.k. överskjutande preliminär skatt, och utbetalningen av denna redovisas somutgift på titeln. Som utgifter pätiteln redovisas vidare de restitutioner av skatt som föranleds av taxeringsändringar m. m. De största utgifterna pä titeln är deutbetalningar av kommunalskattemedel som länsstyrelserna enligt särskilt givnaregler har att göra till kommunerna pä grund av alt kommunalskatterna ingår iden samfällda statligt administrerade skatteuppbörden. Av samma skäl utbetalas från titeln medel motsvarande avgifter avolika slag som ingår i skatteuppbörden. Den större delen avsocialförsäkringsavgifterna uppbärs av praktiska skäl enligt alternativametoder på så sätt att avgifterna för större arbetsgivare direkt debiteras avriksförsäkringsverket, medan avgifterna för mindre arbetsgivare debiteras påskattsedeln. Oberoende av om socialförsäkringsavgifter sålunda debiteras direktav eller ingår i skatteuppbörden har man ansettredovisningen böra passera över förevarande skattetitel. Till följd härav ingåräven uppbörden av socialförsäkringsavgifter från "direktdebiterade"arbetsgivare Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen påtitelns inkomstsida och utbetalningarna till de allmänna försäkringskassornam. m. bland titelns utgifter. Ett undantag från denna princip ärdirektdebiterade tilläggspensionsavgifter som inte redovisas över titeln. TUl de särskilda inkomsterna på titelnhör sjömansskatten och bland utgifterna ingår de omföringar tUl andrariksstatstitlar som enligt särskildaregler skall göras ifråga om vissa till beloppet relativt obetydliga skatter,som ingår i den allmänna uppbörden. Dein- och utbetalningar resp. omföringar som redovisas på titeln harsammanfattats i följande uppställning: Kvarståendeskatt (jämte ränta) Sjömansskattens andel i sjukförsäkringsmedel Avgifter från direktdebiterade arbetsgivare till sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring och byggnadsforskning (arbetsgivaravgifter) Statens avgifter till sjukförsäkringen Viss ersättning från allmännapensionsfonden Eventuellaterföring av medel från allmännasjukförsäkringsfonden Överskjutandeskatt (jämte ränta) Utbetalningar till de allmänna försäkringskassorna Utbetalning till allmänna pensionsfonden(skattedebiterade avgifter och egenavgifter) Allmän arbetsgivaravgift(skatte-debiterad) Annuiteter på förskott för avlösning avfrälseräntor Eventuellavsättning av medel tUl allmännasjukförsäkringsfonden Allmän varuskatt i vissa fall för jordbruksprodukter Skillnaden mellan titelns sammanlagdainkomster och utgifter utgör den nettoinkomst för statsverket, som motsvararden i budgetredovisningen upptagna inkomsten pä titeln. Nedan följer en genomgång av de skatteroch avgifter som ingår i slutlig skatt. Därefter behandlas uppbördssystemet ochde poster som finns redovisade pä titeln skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Bilaga 2 inkomstberäkning 19 Slutligdebitering av skatter och avgifter som berör inkomstskatte titeln Debiteringen av de olika skatterna ochavgifterna framgår av debetsedeln förslutlig skatt. De skatter och avgifter m. m. som finns specificerade pådebetsedeln är: Skattereduktion(fr. o. m. ) Statliginkomstskatt för fysiska personer Statlig inkomstskatt utgår enligtförordning (nr 576). 1971 ärs taxering bestäms inkomstskattens grundbelopp för fysiska personer m. fl. enligt två progressivaskiktskalor, den ena avseende sådanaskattskyldiga, för vilka ortsavdrag beräknas erUigt de för gift skattskyldiggällande grunderna, och den andra avseende övriga (ensamstående)skattskyldiga. Grundbeloppet utgör genom förordning (nr623) 10 o/o av den beskattningsbara inkomsten, om denna inte Överstiger 12 000kr. i den förra skalan och . i den senare skalan. Upp till nämndabelopp för den beskattningsbara inkomsten utgår sålunda skatten proportionellt,medan vid högre inkomst skatteprocenten är stigande. Skattesatsen är i bäggeskalorna maximerad till 65 o/o för den del av den beskattningsbara inkomstensom överstiger . Enligt förordning (nr163) om ändring i förordningen om statlig inkomstskatt har de tvä ovannämndaskatteskalorna ersatts med en endaskatteskala, avsedd för alla kategorier fysiska personer. Grundbeloppet i dennya skatteskalan utgör 10 o/o av den beskattningsbara inkomsten, om denna inteöverstiger . Vid högre beskattningsbara inkomster än 15 000kr. utgår skatten enligt en progressiv skattesats,vilken är maximerad till 54 o/o för den del av den beskattningsbarainkomsten som överstiger . Den nya skatteskalan skall tillämpas fr.o. taxering gällande ortsavdragen med . 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 20 för ensamstående ersätts enUgt lag (nr 162) omändring i kommunalskattelagen med motsvarande tillämpning vid taxering tillstatlig skatt enligt förordning (nr 163) med grundavdrag på . för varje individ. under förutsättning att den skattskyldiges till statliginkomstskatt taxerade inkomst uppgår till högst . Om den taxeradeinkomsten överstiger detta belopp reduceras grundavdraget med 20 o/o av inkomst överstigande . Enligtdenna avtrappningsregel utgår således inget grundavdrag när den taxeradeinkomsten överstiger . Den beslutade tillämpningenav en enda skatteskala och individuella grundavdraginnebär en övergång till individuell beskattning. Principen om sambeskattning bibehålls dock i ett avseende,nämligen vad avser beskattningen av kapitalinkomster överstigande ,dvs. i huvudsak inkomst av fastighet, tillfällig förvärvsverksamhet ochkapital. Härvid gäller att för gifta som båda haft taxerad inkomst skallbeskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomst beräknas. Med A-inkomstavses inkomst av tjänst, utom periodisktunderstöd, inkomst av jordbruksfastighet och inkomst av rörelse. MedB-inkomst, eller kapitalinkomst, förståsövriga inkomster. Sambeskattningen av B-inkomster genomförs pä så sätt,att vid skatteberäkningen dessa inkomster påförs den av makarna, som har denhögsta A-inkomsten. Enligt förordning (nr 40) utgår fr. o. m. taxering schablonavdrag för kommunalutskyldervid taxering till statlig inkomstskatt medett minimiavdrag med . för makar och ensamstående med barn under18 år och med . för övriga skattskyldiga. Överstiger den under närmastföregående år påförda kommunalskattenminimiavdraget, medgives avdrag med det faktiskt påförda beloppet. Enligtförordning (nr 163) om ändring i förordningen omstatlig inkomstskatt avskaffas rätten att vid den statliga inkomsttaxeringengöra avdrag för skatt fr. o. m. Enligt förordning (nr71) gäUer fr. o. m. taxering att vissa kategorier skattskyldiga medhemmavarande barn medgives förvärvsavdrag med . + 25 o/o avinkomsten, dock högst . För giftamed minderårigt barn medgives förvärvsavdrag i samband med inkomst avjordbruksfastighet med . Gifta förvärvsarbetande kvinnor utanhemmavarande barn medgives förvärvsavdrag med . Enligt lagden (nr 162) om ändring i kommunalskattelagen förutsätter rättentill förvärvsavdrag dels förekomsten av hemmavarande barn under 16 är och delsatt inkomsten utgörs av A-inkomst, dvs. inkomst av tjänst, utom periodisktunderstöd, inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. För gifta gäller härvidatt båda makarna skall ha A-inkomst. Bilaga 2 inkomstberäkning 21 medgivas med 25 o/o av inkomst av tjänst eUer rörelse,dock högst , ochmed . i fråga om inkomst av jordbruksfastighet. Avdraget medgives den av makarna som har den lägstaA-inkomsten. Om gift skatlskyldigmed minderårigt barn haft A-inkomst av jordbruksfastighet eller rörelseoch maken utfört arbete i förvärvskällan, får den skattskyldige åtnjutaförvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst . Förensamstående med hemmavarande barn och A-inkomst skall förvärvsavdrag medgivas med 25 o/o av inkomst av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse, dock med högst2 . De nya avdragsreglerna för förvärvsavdraget tUlämpas fr. o.m. Avdragsrättenför periodiskt understöd till icke hemmavarande barn medgives med högst . för varje barn.Enligt lag (nr 162) om ändring i kommunalskattelagen skallavdrag för underhåll av icke hemmavarande barn medgivas med högst . för varje barn fr. o. m. Genom författningar (nr 122125)infördes vissa schablonmässigt beräknade minimiavdrag för avgifter för kapital-och sjukförsäkring förfysiska personer samt för utgifter för fullgörande av tjänsten förskattskyldiga, som haft inkomst av tjänst. Vidare infördes vissa extra avdragför fysiska personer, som haft inkomst av kapital. Dessa bestämmelsertillämpades första gången vid taxering. Enligt den ovannämnda lagen omändring i kommunalskattelagen avskaffas deschablonmässigt medgivna avdragen för sjukförsäkringsavgift med 150 kr.för ensamstående och . för gifta fr. o. m. Rätten tillavdrag för faktiskt påförd sjukförsäkringsavgift vid föregående års taxeringbibehålls. Enligt förordning (nr421) åtnjuter fysiska personer, som har att erlägga allmän arbetsgivaravgiftför inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet, avdrag för sådan avgift, sompåförts året näst före taxeringsåret. Förordningen tillämpas första gängen vid1971 års taxering. Enligt förordning (nr153) kan samtaxerade makar, som båda haft arbetsinkomst, fr. o. m. 1967 ärstaxering få skatten för arbetsinkomstenberäknad såsom om de blivit särtaxerade för denna inkomst. Den särskildaskatteberäkningen avser statlig inkomstskatt och folkpensionsavgift. Enligtförordning (nr 169) upphör förordningen om särskildskatteberäkning i vissa fall för makar att gälla vid utgången av .