prop · FU0363 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Majrts proposition till angående stödåtgärder på fiskets område, m. m.;given . Kungl.Maj:t viU härraed under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver jordbmksärenden, föreslå atl bifalla de förslag ora varsavlåtande till föredragande departeraentschefen heraställt. Ipropositionen föreslås, all under /72 statiig kreditgaranti raed5 railj. får lämnas för lån lill investeringar i fiskets berednings- ochkonservindustri. Till dessa investeringar föreslås vidare lån kunna ulgå frånfonden lill främjande av beredning och avsättning av fisk ra. Statligkreditgaranti föreslås få lämnas med 20 raUj. för all konsolideraställningen hos låntagare, vilka har råkat ul för ekonoraiska svårigheter. SärskUdabidrag och lån föreslås som stöd lill fiskare som drabbas av visst förbud raotsillfiske i och Skagerak. Slutiigenföreslås all ca 6 railj. /72 skall stå tUl förfogande förfiskels prisreglering ra. 1 1971.1 saml. Utdragav protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:ministern för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anraäler efter gemensamberedning raed statsrådets övriga ledamöter fråga om stödåtgärder på fisketsområde, m. m. och anför. Fiskerinäringsulredningeni,sora lillsaltes raed stöd av Kungl. Maj:ts berayndigande ,har den 10 deceraber 1970 lagt frara belänkandet (Jo 1970: 5). Slödel lillfiskels berednings- och konservindustri. Efterremiss har yttranden över belänkandet avgetls av statskontoret, statens jordbmksnärand,. Svensk fisk, ekonoraisk förening, . Medskrivelse har statens jordbruksnämnd avgetl förslag tillreglering av priserna på fisk under /72, Stödettill fiskets berednings- och konservindustri Nuvarandebestämmelser för lånestödet till främjande av beredning och avsättning av fisk m.m. Underfonden för låneunderstöd anvisades fr. o. m. /35 t. o. /64 investeringsanslag för lån tUl främjande av beredning ochavsättning av fisk ra. Fr. o. ra. /65 utgår stödet ur en särskUdlånefond Fonden till frärajande av beredning och avsättning av fisk ra. 'Ledamöter statssekreteraren , ordförande, riksdagsmannen ,direktören och riksdagsmännen . Prop.1971: 63 3 Enligtgällande besläramelser (1934: 138, ändrad : 334) kan lån frånlånefonden till frärajande av beredning och avsättning av fisk m. m. beviljasför anskaffande av fordon och annan utrustning, avsedd all användas för allutvidga och förbättra delaljdislribulionen av fisk. Vidare kan lån lämnas förandra åtgärder avsedda all fräraja beredning, förvaring och avsättning av fisk.För sistnäranda ändaraål får lån beviljas annan än ekonoraisk förening avfiskare raed uppgift atl befordra avsättningen av raedleraraarnas fångster endaslora särskilda skäl föreligger. Slutligen kan lån ulgå för atl skaffarörelsekapital ål ekonomisk förening av fiskare raed ändaraål atl köpafiskredskap och molordrivraedel för raedleraraarnas räkning. Förlån till ekonoraisk förening av fiskare skall ränta utgå raed 5 «/o om årelräknat från lyflningsdagen. Maj:t kan dock medge ränlefrihet under högstfera år. Lånet skall återbetalas på sätt Kungl. Maj:l för varje särskUt fall besläraraer,varvid längsta amorteringstid är . Innanlån läranas, skall låntagaren lärana dels godkänd förbindelse ora alt betalaränta och återbetala lånet enligt givna föreskrifter, dels den säkerhet som Kungl.Maj:l kan ha bestämt för lånet. Låntagare,som betalat ränta och amortering, kan av Kungl. Maj:l befrias frånåterbetalningsskyldighel beträffande högst 15 0/0 av del lånebelopp sora lyfts. Ansökanora lån läranas i regel till . Styrelsen överlämnar ansökan raedeget utiåtande tiU Kungl. Före beslut in-häratar Kungl. Maj:t utlåtandenav statskontoret och statens jordbruksnämnd. yttrar sigfrämst över ora den föreslagna investeringen är lämplig från avsältningssynpunkl.Fr. /65 t. o. ra. /70 har lån från fondentill frärajande av beredning och avsättning av fisk beviljats med sammanlagt . Vidare har efler lån beviljats med saramanlagt . Lånebeloppet utgör således totalt . Det sammanlagda antaletlån uppgår lUl 18 och del genomsnittliga lånebeloppet tiU . Dendisponibla behållningen i lånefonden lill frärajande av beredning ochavsättning av fisk m. ra. sorautestående lån uppgick till . Därefter har, som nämnts, lån frånfonden bevUjats med . Fondens disponibla behållning uppgår därför f. n.lill . Amorteringarna beräknas under /71 liU 263 000kr. Del för lån disponibla beloppet frara till utgången av delta budgetårberäknas därraed lill . För /72 beräknas amorteringarnatill . Undersökningav berednings- och konservindustrin på fiskets område Undersommaren 1970 utförde fiskermäringsutredningen en specialundersökning i syfteatt närraare kartlägga struktur- och investeringsförhållandena inora fisketsberednings- och konservindustri. Utredningens bearbetning orafallade 92förelag inora berednings- och konservindustrin på fiskels oraråde.Produktionens saluvärde vid förelag som ingick i utredningens undersökninguppgick lill 263 railj. järafört raed ell saluvärde av 218 railj.kr. vid förelag inora berednings- och konservindustrin på fiskels orarådeenligt induslrista-tistiken . Avde förelag som ingick i undersökningen var 38 belägna på , 21 påsydkusten och 33 på ostkusten. Antalet helårsanslällda uppgick till sararaanlagt2 600. Av dessa var över 68 "/o sysselsatta vid företag på , 24"/a vid förelag på sydkusten och närmare 8 »/o vid företag på ostkusten. Dellavisar enligt utredningen alt del föreligger betydande skillnader i fråga oraföretagsstorlek mellan olika områden. Det genomsnittiiga antalet helårsanslälldaper förelag uppgår således på till 47, raedan raotsvarande siffrorför sydkusten och ostkusten är resp. 29 och 6. På såväl sydkusten som ostkustensysslar dock förelagen i betydande omfattning även med handeln av färsk fisk.Arbetskraften inom denna verksamhet ingår även i förelagens redovisadearbetsstyrka. Antalet sysselsatta i fiskberedningen är följaktligen mindre änvad sora fraragår av undersökningen. Av de säsonganslälldahänför sig en väsentlig del lill ostkusten. Detta understryker enligtutredningen ytterUgare, att företagssttukturen inom delta oraråde är av annankaraktär än i landet i övrigt. På ostkusten domineras fiskels berednings- och konservinduslriav små företagsenheter med en i raånga fall helt säsonginriklad produktion.Det framgår också av undersökningen, att inget av företagen på ostkusten harredovisat ell saluvärde för fiskberedning och konservtUlverkning soraöverstiger 4 raUj. Avdel totala saluvärdet för fiskberedning och konservtillverkning hänför sigenligt undersökningen inle mindre än 72 0/0 till , medan sydkustensvarar för 20 o/o och ostkusten för 8 "/o. Beredd och konserverad fisksvarar för två tredjedelar av produktionens totala saluvärde. Denna produktionsker lill övervägande del på . Saltad, torkad eller rökt fisk svararför 13 "/o av förelagens totala saluvärde och filéad färsk, kyld ellerfryst fisk för en lika stor andel. Av den sistnäranda produktionen skernärmare två tredjedelar på sydkusten. På ostkusten dominerar beredningen avsaltad eller rökt fisk. Avsaluvärdet vid förelag, som ingått i undersökningen, har endast 1971: 63 5 13"/o exporterats. Exporten är härvid i första hand av betydelse förförelagen på . Vidundersökningen har förelagen tillfrågats ora investeringar i byggnader ochmaskiner åren 196569. Enligt de uppgifter som lämnats har de totalainvesteringarna uppgått lill omkring 33 milj.kr. eller lill i genomsnitt närraare 6,8 mUj. Av det samraanlagdainvesteringsbeloppet hänför sig 71 »/o till ,19 o/o till sydkusten och 10 o/o till ostkusten. Under sarama period uppgickinvesteringar i byggnader lUl 13,9 railj. och investeringar i maskiner lUl19,4 raUj. På väst- och sydkusten utgjorde investeringar i byggnaderungefär två femtedelar av det totala investeringsbeloppet, raedan denna andelvar något högre på sydkusten. Isamband med undersökningen har förelagen även tUlfrågats om olika former förfinansieringen av investeringarna åren 196569. Av svaren har fraragålt, all påvästkusten och ostkusten har närraare tre fjärdedelar av investeringarnafinansierats med eget kapital. På sydkusten uppgår motsvarande andel lUlungefär två femtedelar. Banklån med statlig garanli har varit av större betydelseendast på ostkusten, raedan andra banklån i första hand har förekorarail isaraband raed finansieringen av investeringarna på sydkusten. Statliga fiskberedningslånvar endast av betydelse för finansieringen avinvesteringarna på ostkusten. Andra finansieringssätt, vilka bl. a. orafattarlån från huvudförelaget inom en koncern, förekom främst i fråga orainvesteringarna på syd- och . Vidundersökningen har företagen vidare läranal uppgift ora orafatlningen av deinvesteringar, som de planerar under 197072. De totala planeradeinvesteringarna har angetts lill 51,2 milj. kr. varav 32,3 raUj. hänför sigtill byggnader och 18,9 railj. Det kan således konstateras,att planerade investeringar tUl väsentlig del hänför sig till byggnader, raedande i första hand avsåg raaskiner. Investeringar ibyggnader dominerar i första hand investeringsplanerna på väst- och ostkusten. Förelagenpå har angett, all av de planerade investeringarna hänför sig 27o/o till nyinvesteringar för en ökad produktion. För sydkusten är motsvarandeandel 70 o/o och för ostkusten 16 o/q. Dessauppgifter tyder enligt uttedningen på alt investeringar i bl. a. byggnader harblivit eftersatta och all en för effektiv produktionnödvändig förnyelse av fabriksanläggningarna anses nödvändig. Isamband med undersökningen har 26 företag , atl deras investeringar harbegränsats av svårigheterna atl skaffa kapital härför. Vidare har nio företag angett,att deras investeringsplaner har påver- It 1971.1 saml. 1971: 63 6 kalsav lUlgången på driftskapital. Finansieringssvårigheler har åberopats frärastav förelag på ostkusten. Föralt belysa förhållandena vid olika förelagslyper har undersökningsresultatenockså bearbetats raed fördelning av förelagen efter antalet helårsanslällda år1969 saral efler produktionens saluvärde detla år. Vidare läranas uppgifter orade 13 producenlkooperalivt ägda företag som ingår i undersökningen. Deplanerade investeringarna uppgår vid de producentkooperalivaförelagen lill sararaanlagt 7,7 raUj. kr., varav 5,6 railj. hänför sig lillbyggnader och 2,1 railj. Det genomsnittliga planeradeinvesteringsbeloppet per företag är således . behöver del svenska fisket en vidgad kontinuerlig avsättning påden inhemska marknaden. I detla sammanhang torde berednings- ochkonservindustrin få en allt större betydelse. Om investeringar inom dennaföretagssektor häramas på grund av bristande ekonomiska resurser kan dellaenligt utredningens raening leda till all riskerna ökas för rubbningar vidmarknadsföringen av svensk fisk. Utredningen föreslår därför alt en utbyggnadav berednings- och konservindustrin stimuleras genora ell effektivt statligtstöd. Betydelsenav investeringar i fiskets berednings- och konservinduslri kan eraeUertidenligt utredningen inle bedöraas endast raed hänsyn till den totalautvecklingen av produktionskapaciteten. Utredningen framhåller, atl del ocksåär av vikt all förhållandena vid marknadsföringen av fisk stabiliseras genomatt berednings- och konservindustrin kan ta emot fångsterna vid vidareförädlingi sådana oraråden, där särskUda svårigheter föreligger i fråga om avsättningenpå färskmarknaden. Frågan ora utbyggnaden av berednings- och konservindustrinpå fiskets område gäller således dels allmänt vidgade raöjligheter till en kontinuerligavsättning, dels förutsättningar för fortsalt fiske inora vissa geografiska oraråden. Utredningenfrarahåller, all dess undersökning av fiskels berednings-och konservindustrihar visat att investeringarna inom såväl raindre sora större förelag under degångna åren i första hand koncentrerats på all anskaffa raaskiner. De planeradeinvesteringarna avser dock i stor utsträckning uppförandel av nya fabriksbyggnader.Della tyder enligt utredningen på att industrin nu befinner sig i ell läge, dåen raera genoragripande modernisering av produktionen är aktuell. Vidare erinrarutredningen om alt kraven på fiskets berednings- och konservinduslri har skärptsi den nya miljöskyddslagstiftningen. ökade krav lorde också komraa alt släUasgenom atl livsmedelslagstiflningen byggs ut och effektiviseras. Utöver behovetav rationalisering medverkar enligt utredningens uppfattning även nu nämndaförhållanden lill all an- Prop.1971: 63 7 språkenpå raedel för investeringar i fiskels berednings- och konservinduslri kanberäknas öka under de koraraande åren. Enligt den undersökningsom utredningen utfört i fråga om förelag inora berednings- och konservindustrinpå fiskels oraråde har denna industri planerat inveslerragar tUl betydandebelopp. stort antal förelag har härvid också uppgelt, atl derasinvesteringar tidigare fått uppskjutas på gmnd av bristande finansieringsraöjUgheler.Då behovet av nyinvesteringar koraraer att öka under de koraraande åren är detenligt utredningen av vikt att frågan ora finansieringen av dessa kan lösas.Utredningen anser all delta endasl kan ske genora atl del statliga kredilslödetpå ifrågavarande oraråde vidgas. Enligt utredningensuppfattning kan stödet genom direkta statiiga lån inle ske i sådan utsträckningalt finansieringsbehovet inora fiskets berednings- och konservinduslri läcks.Utredningen frarahåller alt kredilslödet till olika näringsoraråden numeravanligtvis lämnas genora statiiga kreditgarantier. Utredningen anser, allsådana garantier även bör införas för investeringar i fiskels berednings- och konservinduslri.Genora sådana garantier bör finansieringen av investeringarna kunna säkras närföretagssektorn allmänt byggs ut. Vidare bör enligt utredningens uppfattningdirekta statliga lån även i fortsättningen läranas i samband med investeringarav speciell karaktär. På fiskels område kanenligt utredningens mening starka skäl åberopas för all ge såväl statligakreditgarantier som direkta statliga lån. De investeringar, sora genoraförs av frärastproducentkooperaliva förelag, kan i raånga fall endast komraa lUl slånd raedhjälp av direkta statiiga lån. Den lägre räntan och raöjligheten lill räntefrihetunder vissa år kan enligt utredningen vara av avgörande betydelse förmöjligheten alt genomföra investeringar av särskUd vikt för fortsatt fiske inoraell visst oraråde. Mot denna bakgrund anser utredningen det angeläget, att raöjlighelematill stöd ål fisket inte försäraras för sådana investeringar. Stöd i form avstatliga lån bör således lämnas även i fortsättningen. Utredningen har raotbakgrund av nu näranda principiella synpunkter föreslagit att statliga lån ochkreditgarantier tUl fiskets berednings- och konservinduslri m. ra. skallläranas fr. o. ra. I fråga om fiskberedningslånlill producentkooperaliva förelag föreslår utredningen att dessa lån även fraradelesinle enbart begränsas till beredning och konservering av fisk ulan liksomhittills också skall om-falla andra åtgärder, som avser atl förbättra avsällningsförhållandena.Dessutom bör enligt utredningen möjligheten bibehållas atl lämna stöd lillfiskarnas inköpsföreningar. Uttedningen anser, attutgångspunkten vid beviljandet av lån från lånefonden lill frärajande avberedning och avsättning av fisk ra. bör vara atl åtgärden inoravederbörande företags verksamhetsoraråde är ägnad alt väsentiigt effektivisera avsätlningenav fiskarnas fångster eller 1971: 63 8 förbättraderas raöjligheter vid inköp av förnödenheter. Del är således den lokala effektensora enligt utredningen bör vara avgörande vid låne-bedöraningen. Förslagelinnebär vidare, all lån i princip endast beviljas till producentkooperativaförelag. Lån bör dock även kunna bevUjas enskUt eller konsuraentkooperativlföretag ora åtgärden är av väsentlig betydelse för fisket inora ell oraråde. Förlån från fonden till frärajande av beredning och avsättning av fisk ra. börenligt utredningen ränta liksora ulgå raed 5 o/o om årel. Med hänsyntill lånens karaktär av stöd lUl särskilt angelägna investeringar är delenligt utredningens uppfattning raotiveral all räntefrihet under viss lid raedgesraera allraänl. Denna lid bör i regel fastställas tUl . särskildaskäl föreligger bör ränlefrihelen kunna utsträckas tUl . Utredningenanser, all för lån bör ställas lillfredsslällande säkerhet. TUl producentkooperalivaförelag bör dock enligt utredningen lån även kunna lämnas ulan sådan säkerhetom detla med hänsyn lill företagels verksamhelsförhållanden anses kunna skeulan oskälig risk. Föratsättningen för all kravet på säkerhet järakas börenligt utredningen vidare vara alt åtgärden lill vilken lån söks är avavgörande betydelse för fisket inora ell visst oraråde. Utredningenföreslår, all Kungl. Maj:l skall kunna raedge befrielse från återbetalningsskyldighelraed högst 15 o/o av lånet. Förutsättningen för en sådan befrielse från återbetalningsskyldighelbör enligt utredningen vara all åtgärden, vartill lån beviljas, är avavgörande betydelse för forlsall fiske inora ell oraråde och att åtgärden intekan bedöraas bli genoraförd ulan ifrågavarande befrielse från ålerbelalningsskyldig-het. Statliga kreditgarantier lillinvesteringar i fiskets berednings- och konservinduslri föreslås kunna ulgå isaraband med åtgärder, som höjer effektiviteten inom denna förelagssektor. Förulsällningenför garanli bör enligt utredningen vara all åtgärderna avser främst förädlingav svensk-fångad fisk och att investeringarna är ägnade all förbättraavsättnings-förhållanden för svenskt fiske. Vidare bör enligt utredningen gällaatl åtgärden är önskvärd ur allraän synpunkt, atl den är sarahällsekono-raiskl raotiveradoch all den är företagsekonoraiskt lönsam. Kreditgaranti bör enligt förslagelläranas oavsett förelagsform. Utredningenanser, all någon maxiraigräns för garanlibelopp inte bör uppställas. Garanlibör dock enligt utredningens uppfattning inle bevUjas för lån, sora sökandenkan erhålla sora bollenlån i kredilanslall. Garanli bör inte heller läranas ommed hänsyn lill investeringskostnadens storlek eller sökandens ekonoraiskaställning och kreditraöjligheter åtgärden kan beräknas bli genoraförd påskäliga villkor ulan statlig kreditgaranti. Förlån för vilket garanli beviljas bör ställas tUlfredsstäUande säker- het.Kreditgaranti bör ställas endast för lån i bankaktiebolag, sparbank, hypoleksföreningeller jordbrukskassa eller annan kreditinrättning sora godkänns sora långivareav den rayndighel sora adrainislrerar stödet. Amorteringen av lån för vUkelgaranli läranas bör enligt utredningens förslag börja senast räknai frånlyflningsdagen. Ränta bör erläggas fr. o. ra. Anstånd raedräntebetalning bör dock raedges under högst efler näranda dag närsärskilda förhåUanden föranleder delta. Upplupen ränta bör vid anslåndslidensslut läggas lUl lånesuraraan. Araorleringsplanen bör enligt utredningensuppfattning inle avse längre araorleringstid än räknai frånlyftningsdagen. Kreditgarantibör kunna utgå även i saraband raed investeringar, vilka till en del bestridsmed lån från lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk ra.ra. Utredningenföreslår, att de statiiga lånen läranas inora ramen för fonden till främjandeav beredning och avsättning av fisk m. ra. Fondens nuvarande disponiblabehållning uppgår lUl . Återbetalningarna tUl fonden kan under de närraasleåren beräknas lill i runt tal . EnUgt utredningen kan dellånebehov, sora här avses, täckas med angivna raedel. Medhänsyn lill flnansieringsraöjUghelerna i övrigl anser utredningen, all syftet raedstatliga kreditgarantier tUl ifrågavarande förelag kan uppnås ora raraen förkreditgarantier fastställs lUl 5 milj. kr. Utredningen föreslår, altde statliga lånen och de föreslagna statliga kreditgarantierna bevUjas av fiskeristyrelsen.Härvid bör beslut av styrelsen fattas efter sararåd raed statens jordbmksnämnd. Utredningensförslag om fortsatta statliga lån lill fiskets berednings-och konservinduslritillstyrks i princip eller läranas ulan erinran av saratliga reraissinstanser.Kooperativa förbundet tillstyrker dock sådana lån under förutsättning alt även konsuraentkooperalivaoch enskilda företag kan koraraa i fråga för sådana lån och alt sararaalånevillkor gäller för olika förelagsforraer. Även statens jordbruksnämnd,föreningen och fiskgrossisters riksförbundanser alt statliga lån inle frärast bör förbehållas producentkooperaliva förelag.Sveriges fiskares riksförbund framhåller däremot all ifrågavarande lån börförbehållas föreningar sora bildals av fiskare. förordar, alllånen i första hand skall koraraa de lokala och regionala producentkooperalivaförelagen lill godo och understryker särskilt all dessa företag behöver hjälpför atl förbättra fiskhanleringen på de lokala fiskmollagningsplalserna.Styrelsen anser också, all lån för drifts-ändamål bör ulgå lillproducentkooperativ beredningsindustri. FöreningenSvensk fisk ställer sig tveksara lill all utredningen starkt 1971: 63 10 understrykerden lokala effekten vid lånebedömningen. Del är enligt föreningens uppfattningav betydelse, att företagen inom fiskerinäringen är förlagda lill platser, sorasåväl ur tillförsel- sora avsältningssynpunkl är lämpliga och där del finnsmöjlighet all bereda och distribuera varorna på etl rationellt sätt.Kooperativa förbundet kan i och för sig acceptera att den lokala effekten bliravgörande vid lånebedöraningen, men vill betona viklen av allförelagets framtidsraöjUgheter noga beaktas i ifrågavarande sararaanhang. ifrågasätter ora möjligheten till befrielse från återbetalningsskyldighelbör tillämpas och frarahåller alt de förraåner som låntagaren enligt förslagelerbjuds i förra av ränlefrihet och därefter låg räntasynes innefatta tillräcklig stiraulans till ökade investeringar. En ledaraot avnäranden har avvikande raening och tillstyrkt utredningens förslag ifråga ora raöjlighet lUl viss befrielse från återbetalningsskyldighel. Sverigesfiskares riksförbimd anser, att till fonden till främjande av beredning ochavsättning av fisk ra. bör tillföras medel så atl den årliga utiåningsramenkan uppgå lUl lägst . Dessutora bör enUgl riksförbundet de beloppsom inle las i anspråk under ell år kunna disponeras utöverdel normalbelopp sora föreslagils av förbundet. Förslagetora kreditgarantier tUlstyrks eller läranas utan erinran av saratligaremissinstanser raed undantag av statskontoret sora anser atl raöjUghet redanfinns all erhåUa sådana garantier inora raraen för det kreditslöd sora sedan år1960 läranas till hantverk och sraåinduslri. Statskontoret ifrågasätter ora ensärställning för garanliverksaraheten på fiskels område verkligen är påkalladoch anser alt starka skäl tvärtom föreligger alt även fraradeles uteslutandeutnyttja den organisation centralt och lokalt sora byggts upp för statlig garanliverksara-helför hantverk och sraåinduslri. , och Föreningen anser, att elt villkor ora all kreditstödet främst skallavse beredningen av svenskfångad vara inte bör uppställas. och föreningen ifrågasätter vidare ora garantiraraenpå 5 railj. kan bli tillfyllest för att tUlgodose kreditbehovet. Förslagelall del statliga lånestödel saral kreditgarantierna skall las ora hand av fiskeristyrelsenefler sararåd raed statens jordbmksnärand tUlstyrks eller läranas utan erinranav flertalet reraissinstanser. Av förut angivna skäl anser dock statskontoretall kreditgarantier bör ulgå i annan ordning. erinrar ora, altden i etl annat sararaanhang har godtagit etl förslag ora att fiskberedningslånskulle läranas av och statens jordbmksnämnd gemensamt och altvid skiljaktighet ämbetsverken eraellan underställning lill Kungl. Maj:t skulle äga rura. Slutligenanser , alt elt geraensarat förlusttäcknings-anslag börfastställas för alla typer av kreditgarantier sora tUlärapas på fiskets område. Regleringav priserna på fisk m. m. Huvuddragen av fiskets prisreglering Prisregleringenpå väst- och sydkusten innebär, all rainiraipriser fastställs på de viktigastefiskslagen.