prop · FU0332 · 1971-12-31 00:00:00 — och anser atl många ungdomar är aktiva inom flera oUkaorganisationer och att det är praktiskt omöjligt att kontrollera alt alla bararäknas i en sammankomst per dag. Man bör därför enligt förbunden införabegränsningen alt samma person endast kan della i en bidragsgrundande sammankomstper dag och organisation. anser alt samma person mycket välkan arbeta för olika projekt inom sin organisation. Ridfrämjandets ungdomsnämndönskar också få bestämmelserna utformade så att en och samma person kan dellai två sammankomster per dag. Dessa skulle kunna uppnås genom en begränsning avantalet sammankomster . Kommunala fritidstjänstemäns riksförbund finner detangeläget att förhindra att en större sammankomst skall kunna delas upp i smågrap-per.Skid- och påpekar däremot alt en lokalavdelning samtidigtkan ha t. ex. 1015 skidskolegrupper i verksamhet och att del vore orimligt ochskuUe innebära en kraftig försämring av bidragsstödet om detta skuUe räknassom en sammankomst. hävdarall en bestämmelse om att inte ge bidrag tiU verksamhet med uteslutande individueUtdellagande inle får tillämpas aUtför formalistiskt. I annat faU skuUe många avförbundets arrangemang, såsom möten, föreläsningar och ungdomsgudstjänsler, inlebli bidragsberättigade. 1971: 32 21 ringen för bygdekultur anser för sin del all enskildaktivitet som syftar till samarbete, t. ex. sång, musik och teater, måsteräknas som bidragsberättigad sammankomst. anser att kullurkonsumlion i form av teater, film, musik ellerföreläsningar är värd alt stimulera och föreslår därför all den avarbetsgruppen föreslagna begränsningen utgår ur bidragsviUkoren. Riksrevisionsverketfinner det svårt att med utgångspunkt i det nu framlagda materialet avgöra omdel föreslagna bidragsbeloppets storlek på . per sammankomst är lämpligtavvägt. Enligt riksrevisionsvcrkets mening tycks beloppels storlek närmastvara baserad på en volymmässig ökning av verksamheten, men även en ökning av koslnadsläck-ningsgradentorde kunna inrymmas. FörbundetVi unga föreslår att bidraget per sammankomst bUr . och all del också indexregleras.Liknande synpunkter rörande index-reglering och allmän anpassning lillkostnadsutvecklingen framförs också av , Sverigesblåbandsungdom. anser all bidraget borde ställas i relation tiU antaletdeltagare i sammankomsterna. finner del synnerligenangeläget att införa en differentierad bidragskonslruklion med elt bidrag om10 kr. per sammankomst för 514 deltagare, . deltagare och 30kr. för mer än 30 deltagare. Flera organisationer uttalar sin lillfredssläUelse överdel förslag om ett förenklat redovisningssystem som arbetsgrappen lagt fram.Flera remissinstanser, däribland KFUK:s och . och , framhåller viklen av att klara och enkla rekommendationerrörande den administrativa rutinen utarbetas, så alt rapporteringen avverksamheten så långt som möjligt kan synkroniseras med övrig rapportering. Ett antal remissinstanser förordar andra tidpunkter förrapportering än vad som föreslagits av arbetsgruppen. framhåller all flera kommunerföreslagit att redovisningen skaU lämnas in till kommunens fritidsnämnd, somhar god kännedom om den lokala föreningsverksamheten, för all där förses medstämpel eller underskrift som anger att kommunall bidrag utgått.Redovisningsblanketten bör vidare enUgl riksidrottsförbundel skrivas under avföreningens revisor.' ungdoms ftelnykterhetsförbund pekar bl. a. på derisker som kan föreligga om organisationsuppgifterna kommer i orätta händer. Om och närkravet på administrativ enkelhet kolliderar med kravet på konlroUmöjlighelerkan man inle enligt statskontoret prioritera kravet på enkelhet liU förfång förkontrollkravet. I sill yttrande ungdomsutrednings betänkandeunderströk statskontoret bl. a. alt förtroendet för ungdomsorganisationernas verksamhet knappast var elt 1971: 32 22 argumentmol förekomsten av en effektiv sakrevisionell kontroll av underlaget förstatsbidragen liU ungdomsverksamhet. Enligt statskontorets mening bör de nuföreslagna förändringarna med avseende på huvudmannaskap föranleda en noggrannareomprövning av kontrollmetoderna än vad arbetsgruppen redovisat. Statskontoretmenar all arbetsgrappen har möjUghet att återkomma tUl frågan i det fortsattautredningsarbetet, då man bl. a. skall överväga lämplig tillsynsmyndighet. framhåller att självkontrollen genom organisationerna och denstickprovskontroll som skall åvila tillsynsmyndigheten i praktiken kommer atlkompletteras av kommunen i samband med prövningen av del kommunala bidrag somregelmässigt utgår till fritidsverksamheten. anser i motsats tiU arbetsgruppen att aklivitelsslöd börutgå lill tävlingar av typen förenings-, distrikts- och riksmäslerskap samlmatcher inom ramen för de nationella seriesystemen. Statensungdomsråd erinrar inledningsvis om all betänkandet Det statliga stödet lillungdomsorganisationernas lokala verksamhet utgör det första för ungdomsarbetetmera genomgripande utredningsförslaget från del omorganiserade ungdomsrådet.Utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete med ungdomsorganisationernaoch andra berörda parter. hänvisar här lill de positivakommentarerna i organisationernas remissvar till all organisationerna fåttmöjlighet att nära följa arbetsgruppens arbete. Statensungdomsråd ansluter sig lill arbetsgruppens syn på grunderna för ett samhällsstödtill ungdomsorganisationerna. ansluter sig också tiU degrundläggande principer som varit vägledande för bidragels konslraklion och innehåU.Rådet anser sålunda atl ett bidrag tUl ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet, i enlighet med arbetsgruppens förslag, skall vara neutralt medavseende på verksamhetens form och innehåll, administrativt enkelt,schablonmässigt, enkelt att komplettera med kommunala bidrag, proportioneUt tiUde lokala avdelningarnas aktivitet, samt vara ett stöd lill de riksomfattandeungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Statensungdomsråd framhåller i fråga om ungdomsorganisationernas ansvar förbidragsanvändningen att en överföring av huvudmannaskapet tillungdomsföreningarnas riksorganisationer utgör elt viktigt led i strävandenaall bättre samordna organisationernas totala verksamhet. Mol denna bakgrundföreslår ungdomsrådet alt de riksomfallande ungdomsorganisationerna blirhuvudmän för Prop.1971: 32 23 Detta innebär emeUertid inte att de organisationer, som anser sigvara för små för atl själva klara huvudmannaskapet, skall tvingas lill all ålasig delta. De organisationer som av någon anledning inte vill åla sighuvudmannaskapet bör enligt ungdomsrådet kunna bli befriade härifrån eftersärskild framställning hos tiUsynsmyndigheten. I sådana fall bör elt erkäntstudieförbund eUer annan av tillsynsmyndigheten godkänd organisation övertahuvudmannaskapet. erinrarom all de ekonomiska relationerna mellan stat och kommun numera regleras enligtbestämda former. Det finns därför ingen anledning till alt i relativt småposter slussa över ytterUgare medel till kommunema. Dessa medel kan inle rentekonomiskt spela någon större roU för kommunema, men de är däremot av avgörandebetydelse för ungdomsorganisationerna. ansluter sig sålunda tiU arbetsgrappensförslag och anser alt det föreslagna stödet inle skall omfattaungdomsverksamhet i regi. Avdet av arbetsgruppen framlagda materialet framgår att idrottsorganisationernahar ökat sin andel av det totala antalet fritidsgrapper under vart och ell avde . förmodar alt frilidsgruppskonslraklionenvarit särskilt gynnsam för idrottsorgani-salionema. finner del värdefuUtalt stödet liU samtliga ungdomsorganisationers lokala ungdomsverksamhet,däribland idrottsrörelsens verksamhet, hålls samman. Arbetsgruppensförslag rörande bidragssystemels närmare utformning godtas i princip avstatens ungdomsråd. På elt antal punkter har emellertid ungdomsrådet ytterUgarepreciserat och kompletterat den föreslagna bidragskonslruktionen. finnerdel angelägel med en samlad bedömning av de samhällsinsatser som är nödvändigaför all skapa en förbättrad fritidsverksamhet för barn. är därförinte berett atl i särskild ordning behandla den del av samhällsstödet liUbarns fritidsverksamhet, som hänger samman med ungdomsorganisationernasinsatser. Från organisalionslivels synpunkter bör det vara en fördel altorganisationernas roll beaktas vid en total bedömning av samhällets insatser. Ungdomsrådeträknar med att dess synpunkter beaktas vid utformningen av det förslag sombarnstugeutredningen kommer atl lägga fram. Mot denna bakgrand tillstyrkerstatens ungdomsråd arbetsgrappens förslag att lUls vidare bibehålla nuvarandeåldersgränser vid bidragsgivningen. Statens ungdomsrådanser att antalet sammankomster ger en god och rättvisande bild avorganisationernas aktivitet. Det statliga bidraget föreslås sålunda ulgå iproportion lill antalet genomförda sammankomster i lokalavdelningarna.Ungdomsrådet ansluter sig i princip till arbetsgrappens definition av begreppet sammankomst, men gör däratöver Prop.1971: 32 24 vissatillägg tiU denna: Medsammankomst förslås en planerad aktivitet anordnad av , ivilken deltar minst fem personer i åldern . Sammankomsten skall omfattaminst . Samma person kan dock delta i endasl en bidragsgrundandesammankomst per dag i en och samma riksorganisation. Med begreppet planeradsammankomst menas alt aktiviteten skall vara beslutad av lokalavdelningensstyrelse, medlemsmöte eller motsvarande. Ävenom det föreslagna bidraget med . per sammankomst inle kommer upp tiUrealvärdet av bidrag för fritidsgrapper, anser altbeloppet kan betraktas som en skälig höjning i en första etapp. Denav hävdade uppfattningen all bidraget bördifferentieras med hänsyn till deltagarantalet delas inte av statensungdomsråd. En sådan bidragskonslruklion skulle enligt ungdomsrådet bUadministrativt lungarbelad. ser del vidare som en fördel medregler som stimulerar till små sammanhållna grupper. Statensungdomsråd anser i Ukhet med arbetsgruppen atl antalet sammankomster, somungdomarna i de bidragsberättigade åldrarna deltar i, kan Ugga till grund fören definition av begreppet medlem. godtar sålunda arbetsgruppensdefinition, men tiUägger all dellagarnas ålder också bör registreras jämtenamn och adress. Redovisningoch kontroll bör enligt grunda sig på antalet sammankomsteroch vara väl anpassat lill organisationemas verksamhet. Ungdomsrådetföreslår ett redovisnings- och utbelalningssystem där varje lokalavdelning tillsin riksorganisation redovisar antalet bidragsberättigade sammankomster underredovisningsperioden. Rapporten skall före insändandet till riksorganisationenundertecknas av lokalavdelningens ordförande och två revisorer. Riksorganisationenredovisar tUl tillsynsmyndigheten det totala antalet sammankomster samtantalet lokalavdelningar som söker bidrag. Kopior av redovisningar frånlokalavdelningarna skall finnas tiUgängliga hos riksorganisationen under fyraår. Lokalavdelningarna skall dessutom på anmodan av tiUsynsmyndigheten kunnalämna uppgifter om datum för sammankomst, antalet deltagare, verksamhetens artoch ansvarig ledare. Enligtstatens ungdomsråds förslag skaU tillsynsmyndigheten möjligt eftergranskningen av inkomna rapporter betala ul bidragen lill riksorganisalionema,vilka i sin tur har all fördela bidragen till lokalavdelningarna i proportion lUlantalet bidragsberättigade sammankomster. föreslår all bidragenbetalas ut dels genom förskotts-utbetalningar, dels genom slutbetalning, sedanorganisationen slutredovisat sin verksamhet. Förskottsutbetalningar bör görasvid de tiUfällen och enUgt de regler som bestäms av tillsynsmyndigheten efterhörande av organisationerna. 1971: 32 25 Statensungdomsråd föreslår vidare att redovisning av verksamheten avseende kalenderårbör ske en gång . Del bör enligt ungdomsrådet ankomma på tiUsynsmyndighetenall i samråd med ungdomsorganisationerna faststäUa senaste datum föruppgifternas inlämnande lill myndigheten. I likhet med arbetsgruppen anserstatens ungdomsråd alt redovisnings- och utbelalningssystemet börläggas upp på data-rutiner, men all del bör prövas innan sådana åtgärdervidtas. Ifråga om tillämpningen i särskilda faU av de föreslagna bidragsreglernaansluter sig tiU arbetsgruppens synpunkter. I motsats lillarbetsgruppen anser emellertid ungdomsrådet all statligt aklivitelsslöd ocksåbör ulgå till tävlingar av typ föreningsmäslerskap. Statensungdomsråd delar arbetsgruppens principieUa uppfattning alt det nu föreslagnabidraget inle skall innebära några försämringar för de bidragsberättigadeorganisationerna. anser därför alt tillsynsmyndigheten, i avvaktanpå statsmakternas slutiiga ställningslagande till frågan om slöd lillverksamhet bland speciella ungdomsgrupper, skall ha möjlighet att eftersärskild prövning bevilja dispens i fråga om såväl ålder som antalet deltagarevid sammankomster för fysiskt och psykiskt handikappade. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet 1969/70Utgift 5 921000 1970/71Anslag 6 900 000 1971/72Förslag 7000000 Vid1969 års riksdag beslutades en väsentlig förstärkning av bidragsgivningen tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet och lill ungdomsledarutbUdning (prop.1969: 1 bil. 10 s. 91, SU 1969:43, rskr 1969: 129). Vidare godkändes nya riktiinjerför det statliga stödet tiU ungdomsorganisationernas verksamhet. a.utformades bidraget lill ungdomsledamtbildning som elt generellt bidrag lill samtiigade kostnader en organisation har för sin ledarulbildningsverksamhel, vilket innebärökad rörelsefrihet för organisationerna. Med slöd av beslut har Kungl.Maj:l utfärdat kungörelsen (1969: 129) om statsbidrag tiU ungdomsorganisationer(ändrad 1970: 152). , som Kungl. Maj:l förklarat berättigad lillstatsbidrag, får enligt kungörelsen statsbidrag till kostnader för centralverksamhet och utbildning av ungdomsledare. Statsbidrag utgår enligtkungörelsen endast till som har minst 3 000 medlemmar och som har lokalavdelning i av landels kommuner. Som medlemräknas därvid inle enbart i organisationens medlemsmalrikel Prop.1971: 32 26 registreradmedlem utan även den som under ifrågavarande redovisningsår deltagit iorganisationens verksamhet vid minst tio sammankomster fördelade på minst tioveckor. BidragtUl central verksamhet utgår enligt bestämmelserna i kungörelsen i form avgrundbidrag och rörligt bidrag. Det för rörligtbidrag tiUgängliga beloppet fördelas mellan organisationerna med hänsyn tillderas medlemsantal och geografiska spridning, varvid organisationernatillgodoräknas s. k. vägningstal enligt en i kungörelsen inlagen tabell. De aven organisation redovisade kostnaderna för central verksamhet skall motsvaraminst vad som sammanlagt erhåUils i form av grundbidrag och rörligt bidrag.Under innevarande budgetår fördelas 6,3 milj. kr. lill central verksamhet inom47 ungdomsorganisationer. för bidrag till kostnaderna för verksamhet inomspeciella ungdomsgrupper eller lill utveckling av nya verksamhetsformer.Skolöverstyrelsen fördelar dessa medel meUan de organisationer som får bidrag lillcentral verksamhet. Skolöverstyrelsenfår i enlighet med vad som anförts i prop. 1969: 1 (bU. 10 s. 108 och 122) avanslaget disponera , som skaU fördelas mellan organisationer som inleerhåller bidrag enligt kungörelsen, men som bedriver en verksamhet, vilken medhänsyn till omfattning och inriktning bör erhålla statligt slöd. Isin anslagsframställning för /72 begär överstyrelsen en ökningav anslaget lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet med sammanlagt930 . Överstyrelsen föreslår, ienlighet med ungdomsulrednings förslag, en höjning av grandbidragettill . per bidragsberättigad organisation (-|- . Bland de organisationer som f. n.inle erhåUer statsbidrag enUgt kungörelsen föreslås Svenska brukshundsklubbensungdomsverksamhet och erhålla sådant bidrag från nästabudgetår (-f . I avvaktan på erfarenheterna avbidragsgivningen för verksamhet inom speciella ungdomsgrapper och lill utveckUngav nya verksamhels-former, saml de överväganden det omorganiserade statensungdomsråd kan väntas göra, föreslår överstyrelsen en mindre höjning av medlenför här avsedda ändamål (-. Medelsbehovet förorganisationer som inle får bidrag enligt kungörelsen beräknas liU 500 000 kr.I avvaktan på ytterUgare erfarenheter av detta bidrag föreslår överstyrelsen enökning till . Överstyrelsen anser alltjämt all ungdomsorganisationernas med- Prop.1971: 32 27 lemmar i åldrarna bör få räknas in i detbidragsgrundande medlemsantalet. Med hänsyn till alt ochbarnstugeutredningen skall utreda frågor rörande den lokala ungdomsverksamheten,avvaktar emeUertid överstyrelsen resultatet äv della utredningsarbete. Statens ungdomsråds arbetsgrupp för stöd till lokalverksamhet Det förslag om statUga bidrag liU lokal verksamhet somarbetsgruppen lägger fram innebär bl. a. att organisationerna övertar huvudmannaskapetför verksamheten. Med hänsyn härtill finner arbetsgruppen det skäligt att riksorganisationernai samband med omläggningen av stödet lill den lokala verksamheten erhåUer ettökat bidrag till sin centrala verksamhet. Ett sådant bidrag föreslås beräknattill ell belopp motsvarande ca . per vägningstalsenhet i den rörliga delenav bidraget lill organisationernas centrala verksamhet. Delta medför ett ökatmedelsbehov av 1,8 milj. kr. Arbetsgrappen föreslår atl organisationerna får medel förall bedriva experimenlverksamhet bland skolelever. Särskilda medel bör därförenligt arbetsgruppens uppfattning anvisas till experimenlverksamhet i organisationsregibland skolbarn . Bidrag föreslås ulgå endast lill organisationer somfår bidrag till central verksamhet enligt kungörelsen (1969: 129) omstatsbidrag till ungdomsorganisationer. bör pröva inkomnaansökningar om bidrag i samråd med och bamstugeutredning.Medelsbehovel beräknas till 1 mUj. Flertalet ungdomsorganisationer påpekar i likhet medarbetsgruppen alt det i samband med överflyttningen av huvudmannaskapet kommerall ställas nya krav på organisationernas administration och alt detta måstekompenseras med ökat bidrag till central verksamhet. Arbetsgruppens förslag om anvisande av särskilda medeltill experimentverksamhet bland barn får slöd i flera yttranden. anser att del föreslagna slödeltill experimenlverksamhet bör införas, vare sig åldersgränserna bibehålls oförändradeeller inle. Enligt kommunförbundet bör dock stödet inle begränsas tillorganisationer som får bidrag lill central verksamhet. anser atl en egentlig experimenlverksamhettorde förutsätta större bidrag. Det föreslagna bidraget kunde enligtkulturrådet användas för framstäUning av lämpligt arbetsmaterial, pedagogisktutvecklingsarbete m. ra. framför arbetsgruppens förslag om ökatcentralt Prop.1971: 32 28 Genom att fältet för bidragsberättigade aktivitetervidgas, får organisationema större möjligheter alt pröva nya former avverksamhet. kommer att ställa större krav på bl. a. organisatoriskaresurser. Med hänsyn härtill och tUl del ökade administrativa arbete organisationernafår la på sig genom utformningen av stödet ansluter sig ungdomsrådet liUarbetsgruppens förslag om ökat centralt slöd med . per vägningstalsenhet.Ungdomsrådet beräknar kostnadema lill 1,6 milj. kr. I enlighetmed arbetsgruppens förslag om ett särskilt anslag till försöksverksamhet blandbarn finner det vara skäligt atlungdomsorganisationerna får möjlighet att ansöka om anslag förutvecklingsarbete och försöksverksamhet bland skolbam. För della ändamål bör deav disponerade medlen (. 1970/71) för verksamhetinom speciella ungdomsgrapper eller tiU utveckling av nya verksamhetsformer räknas upp till 1 milj. kr. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet 1969/70 Utgift 13 749 204 1970/71 Anslag 14 500 00011971/72 Förslag 17500000 ' Anslaget Bidrag lill ungdomens fritidsverksamhet Statens ungdomsråds arbetsgrupp för stöd till lokalverksamhet Arbetsgruppen framhåller vissa svårigheter när det gäUerall beräkna medelsbehovel för den nya bidragsgivningen tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Stimulanseffekten avbidragsökningen och den radikalt ändrade bidragskonslruktionen bidrar enligtarbetsgruppen lill att öka antalet sammankomster. Del förhållandet atlkommunerna och föreningar som inle tillhör riksorganisationer kanfå bidrag, samt en viss fördröjning i den nya konslraklionens genomslagskraflhar däremot en dämpande effekt. Arbetsgruppen finner det mindre troligt atlorganisationer med myckel liten frilidsgruppsverksamhet kommer attutnyttja del nya bidraget i full utsträckning. Inledningsvis kommer därför delstatliga aklivitetsslödel all i första hand gå till organisationer medomfattande frilidsgruppsverksamhet. Med en årlig ökning på beräknas antalet frilidsgrapperinom uppgå liU ca 123 000 /72. Dellaskulle enligt arbetsgrappens beräkningar motsvara 1,6 milj. sammankomster. Arbetsgrappenutgår ifrån alt idrotlsorganisationerna i mindre utsträckning än övrigaorganisationer kommer att kunna rapportera en större del av verksamheten änsom f. n. sker. 1971: 32 29 samhetsom redovisats genom studieförbunden är del enligt arbetsgruppensmening rimligt att länka sig en ökning i förhåUande till den fritidsgruppsaktivitetsom redovisats / 70. Delta skulle innebära atl /72 kommer att redovisa ca 500 000 sammankomster. Med eltbidrag om . per sammankomst bUr sålunda medelsbehovet för det statligaaktivitets-stödet 21 milj. kr. för nästa budgetår. Anslaget bör enligt arbetsgrappenäven i fortsättningen vara ett förslagsanslag. Statensungdomsråd anser för sin del alt arbetsgruppens beräkningar är mycket osäkra.Genom all alla sammankomster med mer än fem deltagare blir bidragsberättigade,uppkommer enligt ungdomsrådet ett starkt tryck mot all anordna många småsammankomster. Det nuvarande genomsnittet på ca 17 deltagare per sammankomst ifritidsgrapp lorde härigenom sjunka och antalet gruppsammankomster öka i motsvarandemån. Å andra sidan är det enligt ungdomsrådets uppfattning troligt all man inlefår full effekt av reformen under del första året, då organisationerna förstefter en viss övergångstid kan utnyttja del nya systemet i full utsträckning. Moldenna bakgrund beräknar antalet bidragsberättigadesammankomster till 1 750 000. Medelsbehovel för /72 bUrdärigenom 17,5 milj. kr. anser atl anslaget skall vara ettförslagsanslag. Anslagsberäkningen innebär all statens bidrag tiU lokalungdomsverksamhet totalt ökar med 3 milj. kr. Rådet framhåUer också allbidraget liU kommunerna bortfaUer och alt del även härigenom inom ramen föranslaget blir elt ökat utrymme för lokalt slöd till organisationerna. StödettiU ungdomsorganisationerna har väsentligt förstärkts ivad avser den centrala verksamheten och ledarutbildningen. På grandval avförslag års ungdomsulredning beslutade statsmakterna omändrade grunder för dessa stödformer. Är 1970 fick en nyorganisation och förstärkta resurser för sin verksamhet. Åtgärderna i nämndaavseenden har medfört anslagsökningar med sammanlagt ca 6 milj. kr. under debåda senaste budgetåren. Genom statsmakternas beslut har vidare detstatliga stödet liU idrotten reformerats och förstärkts. Utformningenav bidraget tiU fritidsgrappsverksamhet bland ungdom har inteförändrats. Fritidsgruppsstödet tillkom i millen 1971: 32 30 av1950-lalel som elt led i åtgärderna för alt motverka alt den då beslutadeomläggningen av alkoholpolitiken skuUe leda tUl sociala skadeverkningar isamhället. I denna situation var det naturUgt all betona den allmäntförebyggande betydelsen av organisationernas arbete. Fritidsgrappsstödet ficken utformning som skulle göra det möjligt för bl. a. ungdomsorganisationernaalt intressera nya ungdomsgrupper för organiserad fritidsverksamhet. Stödetavsåg aktiviteter som var allmänna och gemensamma för ungdomsorganisationerna.Organisationernas arbete för att förverkliga sina centrala mål släUdes därmedi stor utsträckning utanför. Ullryck för statsbidragsslödets avgränsning iberörda hänseende är del i bestämmelserna intagna förbudet mol politisk ochreligiös propaganda Uksom de av på grundval av de fastställdaprinciperna meddelade tUlämpningsföreskriflerna rörande bl. a. ämnen för frilidsgrapperna.