prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — En omläggning av vägtrafikbeskattningen förlastbilar, släpfordon och 1 Därav ca 15 milj. kr.från emission av aktier i det fr.o.m. bildade statUgaförvaltningsbolaget. Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 45 bussar kommer att ske fr. o. m. den 1 januari1971 genom justering av den årliga fordonsskatten enligt förordning den 27november 1970 (nr 630). Bestämmelserna i denna förordning gäller endast sådanamotor-eller släpfordon som har en totalvikt om eller mer. Fordonsskatten beräknasför motorcykel, personbil och traktor efter tjänstevikt samt för släpfordonefter totalvikt. Efter ändringen i auto-mobilskatteförordningen fr. o. m. den 1januari 1971 beräknas fordonsskatten för buss och lastbil också eftertotalvikt i stället för såsom efter tjänstevikt. Fordonsskatten utgår för år räknat med följandebelopp: kr/påbörjat 100-tal kg 901 3 001 7 001 Traktor (klass I) Traktor (klass 11) Tvåhjulig motorcykel utan si Tvåhjulig motorcykel med si( För bussar, lastbilar ochsläpfordon utgår skatten fr. o. m. enligt följande. Grundavgiften för bussaroch lastbilar utgår med . Därtill kommer en tilläggsavgift för varje påbörjat100-tal kilogram av totalvikten över en mot grundavgiften svarande totalvikt.Storleken på denna till-läggsavgift är beroende pä fordonsslag, drivmedelsslag,antal hjulaxlar och totalviktsintervall samt för lastbilar förekomsten avanordning för påhängsvagn. För släpfordon utgårgrundavgiften med . Tilläggsavgiften bestäms av antal hjulaxlar,totalviktsintervall samt huruvida släpfordonet är påhängsvagn eller annansläpvagn. Ordinarie uppbörd avfordonsskatt äger rum . Enligtförordning (nr 605) och (nr 488)gäller att om fordonsskatten överstiger . betalningsanstånd kan medgesför belopp överstigande . intill utgången av maj, augusti resp. novembermånad. Tidpunkten är beroende av skattens storlek. Bestämmelserna om betalningsanståndgäller även traktorskatt enligt förordning (nr 299). Utvecklingen av beståndet(netto) av olika fordonsslag enUgt centrala bilregistretbelyses av följande uppställning. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 46 Antal fordon vid utgången av resp. är samtnettoförändringen av fordonsbeståndet 1965 1966 1967 1968 1969 Personbilar 1792 671 1889 000 1976248 2 071303 2193 634 1970 harnyregistrerats 165 052 personbUar. 1969 var antalet 180 609. Vid beräkningen av fordonsskatterna förbudgetåren 1970/71 och 1971/72 har i största möjliga utsträckning prognosgjorts för varje tjänste- resp. totalviktsklass. Antalet nyregistreradepersonbilar har antagits bli för 205 000 st., 210 000 st. ochår 1972 230 000 st. Skrotningen av personbilar har antagits vara beroende av delsstockens storlek, dels antalet nyregistrerade bilar och har beräknats till ca 5 o/o av stockens storlek vid detaktuella årets slut. För övriga fordonsslag har beräkningarna gjortsutifrån en antagen nettoökning som uppskattas dll: för lastbUar 4 000,för släpfordon 15 000, för bussar 1 000 och för traktorer 7 000, medan förmotorcyklar räknats med en minskning med 2 000 st. De tidigare omnämnda anstånden medskattens erläggande har förutsatts utnyttjas i största möjliga utsträckning.Det kan framhållas att stalistikmaterialetbeträffande lastbilar och bussar är mycket bristfälligt. Dessafordonsslag finns uppdelade på tjänsteviktsklasser i statistiken. En överföring har gjorts till totalviktsklassermed hjälp av bilskatteutredningens staristikbetänkande. I nedanstående tablå har antalet fordonvid och 1972 samt fordonsskatten för budgetåren 1970/71 och1971/72 fram-räknats. fordon kr.' fordon kr.' 'De beräknade medelskattema illustrerar förskjutningen mellan tjänstevikts-klassema för personbilar,traktorer och motorcyklar så att en ökad medelskatt innebär en förskjutning mot högre viktsklasser. För lastbilar,släpfordon och bussar påverkas denna medelskatt av ändrade skatteregler ochger inte information av ovanstående slag. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln fordonsskatt för /71 tUl . och föreslär, att ttteln för /72 uppförs med . De beräknade och redovisade inkomsterna påtiteln framgår av följande sammanställning (milj.kr. Därav bensinskatt brännoljeskatt restitutioner 1 645,0 1 659,2 1 760,0 1 696,2 1 800,0 1 799,6 1970/71 2 005,0 Gällande bestämmelser förbensinskatt återfinns i förordning (nr 372). Enligtbestämmelserna i denna förordning skall bensinskatt erläggas för bensin ochandra motorbränslen, som innehåller minst 70 viktprocent bensin, samt föralkohol och alkoholblandningar avsedda for användning till motordrift. Den sominom riket tillverkar bensin är skyldig att vara registrerad hoskontrollstyrelsen. Den som i större omfattning återförsäljer eller förbrukarbensin eller håller bensin i lager må efter ansökan registreras hoskontrollstyrelsen. Skattskyldighet inträder för bensin, som av den som ärregistrerad levereras till köpare som icke är registrerad, eller tas i anspråkför annat ändamål än försäljning samt för bensin, som av annan än registreradinförs till riket, när införseln sker. Skattskyldig är den registrerade ellereljest den för vars räkning införseln äger rum. När skatt skall utgå vidinförsel 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 48 I fråga om skatt som skall utgå iandra fall är kontrollstyrelsen (fr. o. m. ) beskattningsmyndighet. Genomförordning (nr 626) höjdes bensinskatten från 33öre till för liter fr. o. m. och genom förordning den 9 april1965 (nr 78) med ytterligare till för liter fr. o. m. den 1 juli1965. Enligt förordning (nr352), vilken trädde i kraft , skall särskild skatt (gasolskatt)erläggas för gasol och annan vara, som helteller till huvudsaklig del består av gasformiga kolväten och somanvänds till drift av motor i motorfordon. Skattskyldig är ägare avmotorfordon, som är inrättat för att drivas med gasol. Den som är skattskyldig enligt denna förordning skallvara registrerad hos kontrollstyrelsen, vilken även ärbeskatlningsmyndighet. Skatten utgår med för liter utom i fråga om buss,vars tjänstevikt överstiger , dä skatten utgör för liter. Brännoljeskatt utgår enligt förordningden (nr 653) för brännolja, som är ägnad att användas tilldrift av motor i motorfordon. Begreppet motorfordon har härvid samma innebördsom i vägtrafikförordningen. Den som inom riket tillverkar brännolja är skyldig att vara registrerad hoskontrollstyrelsen och den som i större omfattning försäljer brännolja måefter ansökan registreras hos kontrollstyrelsen. Även förbrukare, somförbrukar brännolja för såväl drift av motor i motorfordon som för annatändamål, må efter ansökan registreras hos kontrollstyrelsen. Skattskyldighetinträder för registrerad tillverkare och registrerad leverantör, då brännoljalevereras till köpare, som icke är registrerad, eller tas i anspråk för annatändamål än försäljning, för registrerad förbrukare då obeskattad brännoljapåfylls bränslelank i motorfordon, vartill han är ägare, eller av honom överlåtstill den som icke är registrerad samt för den som icke är registrerad, dä brännoljaför hans räkning införs till riket och då obeskattad brännolja påfyllsbränsletank tUl motorfordon varttll han är ägare. Skatten utgår med förliter för registrerad leverantör eller vid införsel till riket och i annat fallmed för liter. Enligt förordningar (nr301 och 303) utgår fr. o. m. skatt även för brännolja ochgasol, som förbrukas för drift av traktor och motorredskap tillhörande klass I. Skatt utgår icke för inineraloljeprodukt,som införs till riket för att vidoljeraffinaderi användas uteslutande såsom råvara vid tUlverkning av bensin.Dessutom är från beskattning undantagen bensin och motorsprit, som används förjärnvägsdrift, civil och militär luftfart, avprovning av motorer ochannat tekniskt ändamål än motordrift. Vidare är efter särskild prövning avkontrollstyrelsen bensin, som förbrukats eller försålts för förbrukning vidproduktion av skattepliktig elkraft, undantagen från beskattning. Bilaga 2 inkomstberäkning 49 är vid införselgeneraltullstyrelsen och i övriga fall kontrollstyrelsen. Kontrollstyrelsen har i skrivelse till riksrevisionsverketden 9 november 1970anfört följande: Nettoinkomsten av bensinskatt har /70 utgjort 1 578,1 milj. kr. julioktober 1970 harinfluttt 595,0 milj. kr. (julioktober 1969578,1 milj. Enligt inhämtade uppgifter från oljeföretagen torde och inkomsten av bensinskatt bli ungefärligen (150 + 135=) 285 milj. kr. (motsvarande månader 1969 inflöt 143,5 resp. 132,7eller tillhopa 276,2 milj. julidecember 1970 beräknas därförinkomsten av bensinskatt bli ca 3 0/0 högre än under motsvarande tidföregående år eller ca 880 milj. kr. I nuvarande läge kan en begränsning avefterfrägan på bensin förutses. Det må också erinras om att den särskildaskatten på motorbränslen i vad avser bensin höjdes fr. o. m. den 1 november1970 med 10 öreper liter. Inkomsten av bensinskatt januarijuni uppgick tiU 723,9 milj. kr.Konsumtionen av bensin under tiden november 1970mars 1971, som ligger till grund för skatteinbetal ningen februarijuni 1971, kan inte beräknas bli större än . Den genomsnittliga ökningen av bensinskatten för /71skulle därigenom stanna vid 1,60/0. Kontrollstyrelsensuppbörd under /71 kan följaktligen beräknas till (880 -|- 723,9 =) 1 603,9eller avrundat 1 605 milj. kr. Under antagande av en fortsatt årligökning av bensinkonsumtionen med 3 0/0 beräknar styrelsen skatteinkomsten /72 till 1 650 milj. kr. och under /73 till 1 700milj. Brännoljeskatt (inkl. gasolskatt) Nettoinkomsten av brännoljeskatt harunder /70 utgjort 349,9 milj. kr. 1 juli30 november 1969inflöt brännoljeskatt med 166,6 milj. kr. 1970 beräknasskatteinkomsten bli ca 182 milj. kr., vilket innebär en ökning med 9,2 o/q. Ingengasolskatt har influtit julioktober 1970. Enligt uppgifterfrån oljeföretagen synes inte böra räknas med högre ökningstakt än 7 0/0 för resterande delav budgetåret. Under tiden december 1969juni 1970 inflöt 183,3 milj. kr.Skatteinkomsten under tiden december 1970juni 1971 kan alltså anges till (1,07X 183,3 =) 196,1 milj. kr. Kontrollstyrelsensuppbörd under /71 kan således beräknas till (182 -I- 196,1 =) avrundat 380 milj. kr. Underantagande att konsumtionsökningen framdelesblir högst 6 0/0 beräknar kontrollslyrelsen skatteinkomsten /72 till 400 milj. kr. och under /73 till 425milj. Densammanlagda inkomsten av bensin- och brännoljeskatt kan följ- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 50 aktligenanges till (1 605 -f 380 =) 1985 mUj. för /71 och (1 650 +400 -) 2 050 milj. kr. för /72 samt (1 700 -f 425 =) 2 125 milj.kr. för /73." Statens jordbruksnämndhar i skrivelse till riksrevisionsverketden uppskattat utbetalningarna på titeln tUl 11,8 milj. kr. /71 och 11,9 milj. kr. för vartdera av budgetåren 1971/72 och1972/73. Enligtkontrollstyrelsens och jordbruksnämndens beräkningar skuUe inkomsterna på titeln bensin- ochbrännoljeskatt kunna uppskattas tUl 1 973,2 milj. kr. under /71och till 2 038,1 mUj. under /72. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln bensin- och brännoljeskatt för /71 till 1 . ochföreslår, att titeln för /72 uppförs med 2 . De beräknade och redovisade inkomsternapå titeln framgår av följande sammanställning(milj. Enligt förordning (nr419) med därefter genom förordning (nr 566) företagnaändringar skall allmän arbetsgivaravgift erläggas till staten fr. o. m. den 1januari 1969. Avgiften skall erläggas avarbetsgivare och av fysisk person vilken haft inkomst av här i riketbedriven rörelse eller av här belägen jordbruksfastighet som han själv brukar.Även staten och kommunerna är skyldiga att erlägga avgift. För arbetsgivare utgår avgiften med 1 o/ot. o. m. , och därefter med 2 o/o avsumman av vad han utgivit som lön till arbetstagare i pengareller naturaförmåner i form av kost eller bostad. För vissa redare beräknasdock allmän arbetsgivaravgift efter lägre procentsats. Vid beräkning avarbetsgivaravgiften skall hänsyn ej tas till arbetstagare vars lön under åretej uppgått till . eller till arbetstagaresom ej är obligatoriskt försäkrad enligt lagen om yrkesskadeförsäkring. För fysisk person som haft inkomst avrörelse eller jordbruksfastighet som brukas av honom utgår allmänarbetsgivaravgift (s. k. egen-avgift) med 1 o/o t. o. m. , och däreftermed 2 o/q av sådan inkomst i denmån arbetsgivare ej skall erlägga allmän arbetsgivaravgift Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 51 Inkomst av rörelse ellerjordbruksfastighet som ej uppgår till . och förvärvskälla skallej tas med vid beräkning av egenavgift. Beträffande debiteringoch uppbörd av allmän arbetsgivaravgift gäller i stort sett vad somföreskrivits för avgifter till sjukförsäkring och till försäkring förtilläggspension. I skrivelse tUlriksrevisionsverket har beräknatinkomsterna på riksstatstiteln allmän arbetsgivaravgift tiU 1 255 milj. kr.för /71 och ttll 1 915 milj. kr. för /72. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln allmän arbetsgivaravgift för /71dll 1 . och föreslår, att titeln för /72 uppförsmed 1 . Tullar och acciser Tullmedel Förändringarna i deberäknade och behållna inkomsterna av tullmedel under de senast förflutna fyrabudgetåren framgår av nedanstående sammanställning (milj. Budgetår 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 Införselns värde (milj.kr.) och debiterad tull i o/o av införselns värde de senaste fyra budgetårenvar: Debiterad tull i % ' Prel. uppgift. 1 skrivelse tUlriksrevisionsverket har generaltullstyrelsen beträffandeberäkningen av tullmedelsinkomsterna samt vissa andra av redovisadestatsinkomster framhållit följande: "Såväl importen somexporten har ökat mycket kraftigt. Värdet av importen underårets tre första kvartal uppgick sålunda till 26 476 milj. kr. mot 22 203 undersamma period , vilket innebär en ökning med 19,3 o/o. Under /70infördes i ett datalagt centralt uppbördsförfarande. I sambanddärmed förlängdes den avgiftsfria anståndstiden för betalning av avgifter somdebiteras kreditvaruhavare. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 Denna förlängning av kredittiden har under tiden1.130.6.1970 medfört en tillfällig nedgång i uppbörden av tull ochmervärdeskatt med cirka 70 resp. 200 mUj. Om denna tillfälliga nedgång iuppbörden ej inträffat skulle influtna bruttouppbörd av tullmedelför de tre första kvartalen ha ökat med omkring 8 o/g vid jämförelse medsamma period 1969. TuUmedelsuppbörden harsåledes inte ökat i samma takt som importvärdet. Detta beror bl. a. på attvissa tullsatser den avtrappades med ytterligare en femtedel enligtåtaganden i Kennedyronden. Vissa uppgifter om import och export samttullverkets influtna brut- luupptjoiu av luiimeuei, 26 516 30 571 7 583 9 326 25 553 29 459 6 260 6 979 8 426 influtna bruttouppbörd (milj. 1968 1969 Prel. 1970 I det följande lämnas ennärmare redogörelse för beräkningen av uppbörden. Därvid har beaktatskonjunkturinstitutets bedömning av konjunkturläget . Enligt dennabedömning väntas värdet av importen öka med omkring 18 o/o under är 1970 och6,5 o/o till 36 120 resp. 38 495 milj. kr. Pä grund av Sverigesåtaganden i Kennedyronden påbörjades den en sänkning av vissatuUsalser i tulltaxan. Inom industrivaru-omrädet berör tullsänkningarna cirka70 o/o av den tullbelagda handeln mellan de viktigare handelsländerna.TuUsänkningen sker i etapper. Således avtrappades två femtedelar den 1.7.1968och en femtedel den . Resten av sänkningen avtrappas med en femtedelden vart och ett av . Ungefär hälften av allatullar skall halveras. Genomsnittligt kommer de totala tullsänkningarna attuppgå till 3540 o/o av de tidigare tullsatserna. Enligt företagnaberäkningar väntades detta tullsänkningsprogram fullt genomfört medföra ettbortfall av tulluppbörd med omkring 300 milj. kr. uppgickvärdet av importen tiU 23 850 milj. kr.I juni 1970 hade detta värde stigit med 42 o/o till 33 886 milj. kr. Importenhar således ökat betydligt och förnyade beräkningar av Kennedyrondens inverkanpå tuUupp-börden har visat att tullbortfallet pågrund av sänkningen av berörda tullsatser med ytterligare en femtedel torde hauppgått till omkring 45 milj. kr. mot beräknade 40 milj. kr. Med hänsyntill den av beräknade ökningen av importen böravtrappningen enligt Kennedyronden medföra en sänkning av tulluppbörden /71 med 100 milj. kr. samt under budgetåren 1971/72 och 1972/73med ytteriigare 105 resp. 55 milj. kr. Den slutliga avvecklingenav tullen för varor, som är berättigade till områdesbehandling enligtEFTA-konventionen genomfördes den 31.12.1966. Nuvarande uppbörd av tuU belöpersåledes i huvudsak på varor frän andra länder än dem som biträtt EFTA-konventionen.Värdet av importen frän andra länder än EFTA-länder utgjorde budgetåret1969/70 63 0/0 av det totala importvärdet. Såsom framgår----------------- var värdet avimporten under budgetåren 1968/69 och 1969/70 av varor från andra länderän EFTA-länder 18 195 resp. 21 245 milj. kr. Enligt den statistiskaredovisningen uppgick den debiterade tullen för denna import till 984 resp. 1 116 milj. kr. Med hänsyntill bedömning av konjunkturläget och vidare till bl. a.den minskning av tulluppbörden som åtagandena i Kennedyronden medför harbruttouppbörden av varor frän andra länder än EFTA-länder beräknats till 1 138milj. för /71 samt ttll 1 113 och 1 118 milj. kr. förbudgetåren 1971/72 resp. 1972/73. Även i fråga om varor som förs in från ländersom biträtt kan tull utgå. Detta gäller bl. a. i de fall dåkonventionens bestämmelser för tullfrihet inte iakttas eller då tull utgåräven för varor som är berättigade till områdesbehandling, exempelvismaltdrycker för vilka tullen dock utgår med reducerade belopp. Uppbörden avtull för varor från EFTA-länder kan för innevarande budgetår samt förbudgetåren 1971/ 72 och 1972/73 uppskattas till resp. 65, 70 och 75 milj. kr.Uppbörden av vissa avgifter och ersättningar som redovisas som tullmedel kan beräknastill 7 milj. kr. Den totala bruttouppbörden av tullmedel /71 skulle således utgöra (1 138 -|- 65 -f- 7 =) 1 210 milj. kr.För budgetåren 1971/72 och 1972/73 beräknar styrelsen bruttouppbörden avtullmedel till (1 113 + 10 + 1 =) 1 190 resp. (1 118 -t- 75 -i- 7 =) 1 200milj. Från uppbördsbeloppenavgår restitutioner av tullmedel. Under budgetåren 1968/69 och 1969/70 uppgickdessa restttutioner till 81 resp. 77 milj. kr. För vart och ett av budgetåren1970/71, 1971/72 och 1972/73 uppskattar styrelsen restituttoner av tullmedeltill 80 milj. kr. Styrelsen beräknarnettouppbörden av tuUmedel för budgetåren 1970/71, 1971/72 och 1972/73 tiUresp. (1 210 80 =) 1 130, (1 190 80 =) 1 110 och (1 200 80 =) 1 120 mUj.kr." Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln tullmedel för /71 tiU . och föreslär, att titeln för /72 uppförs med . De beräknade ochredovisade inkomsterna pä titeln fr. o. m. skattens införande framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1968/69 1969/70 1970/71 Riksstat 2000,0 6900,0 8900,0 Redovisat 1991.2 '6741,1 'övergång till centraliserat uppbördsförfarande medförde att uppbörden minskade med ca200 milj. kr. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen De redovisadeinkomsternas fördelning pä månader och ingående komponenter för budgetåret1969/70 och 1970/71 framgår av nedanstående tablå: Influten mervärdeskatt,, milj. kr. Inkomster (postgirokonto 444) ' Tillkommer restantiermed 23 milj. kr., vilket gör summa 6 740 milj. kr. Enligt förordning den 6juni 1968 (nr 430) med därefter genom förordning (nr 580)företagna ändringar skall allmän omsättningsskatt enligtmervärdeskatteprincipen erläggas till staten fr. o. m. den 1 januari 1969.Samtidigt upphörde förordningen (nr 507) om aUmän varuskattatt gälla. Förordning om mervärdeskatt ändrades i vissa delar och nytrycktes iförordning (nr 237). Mervärdeskatten utgår med 10 o/o på värdet(beskattningsvärdet) av de omsatta skattepliktiga objekten och tjänsterna ivarje produktions- eller distributionsled samt, i fråga om importen, påimportvärdet. Enligt förordning (nr 4), som trädde i kraftden höjdes skattesatsen ttll 14 o/o av beskattningsvärdet förbl. a. personbil, motorcykel, campingvagn, fartyg och fartygsmotor som ej användsi yrkesmässig trafik samt televisionsmottagare. Den sistnämnda förordningenändrades genom förordning den Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 55 (nr 569), som trädde i kraft den1 . Ändringen innebär att de ovan nämnda varorna utökas meddiskmaskin, frysskåp och frysbox, kylskåp och svalskåp, elektrisk tvättmaskinoch torkcentrifug, elektrisk spis samt rusdryck, med undantag av starköl, vidannan omsättning än i samband med förtäring. Dessutom innebär ändringen attskattesatsen höjs från 14 till 15 0/0. Enligt förordning (nr 166)kommer frän mervärdeskatten att utgå med 15 0/0 avbeskattningsvärdet för samtliga skattepliktiga varor och tjänster med undantagför monteringsfärdigt hus, för vUket skattesatsen är 9 0/0. Skattskyldig ärden som inom landet i yrkesmässig verksamhet omsätter skattepliktig vara, byggnadeller tjänst eller tUl landet importerar skattepliktig vara. Mervärdeskattutgår ej vid export, men skattskyldighet föreligger likväl för exportörer isyfte att undanröja en skattebelastning på exporterade varor och tjänster. Med vara avses härmateriellt ting som inte utgör mark eller byggnad. I beskattningshänseendeföreligger ingen skillnad mellan råvaror och färdiga konsumtions- ochkapitalvaror eller mellan nya och begagnade varor. Som skattepliktig vararäknas även växande skog, odling och annan växtlighet, när försäljning skerutan samband med avyttring av marken, samt avverkningsrätt och annan jämförlig rättighet,rätt att la jord, sten eller annan naturprodukt, rätt tUl jakt, fiske ellerbete, rätt till fotografisk bUd eller sådan film som avser reklam, informationeller undervisning. Från skatteplikt för varahar undantagits vissa fartyg och luftfartyg, viss krigsmateriel till staten,vissa läkemedel, elektrisk kraft, värme, gas och annat bränsle för uppvärmningeller energialstring, allmänna nyhetstidningar och vissa andra publikationer,vissa konstverk, begagnad personbil, när sådan bil omsätts inom landet, vissaimportvaror, vatten från vattenverk samt varulager, inventarier och andratillgångar, när överlåtelse sker i samband med överlåtelse av verksamheten,fusion eUer liknande förfarande. Byggnad är skattepliktig,när den utgör lagertillgång i byggnadsrörelse. Med lagertillgång avses härsädana byggnader som byggnadsföretagare uppför i egen regi för försäljning. Tjänst är skattepliktig, när tjänsten avser 1. skatteplikttgvara och innefattar tillverkning på bestäUning, uthyrning, servering, formgivning,montering, reparation, kontroll, analys, underhäll, ändring eller rengöring, 2. mark och innefattarundersökning, planering, jordförbättring, schaktning, sprängning, borrning,dränering eller utfyllning, 3. växande skog, odlingeller annan växtlighet och innefattar röjning, plantering, uppskattning,märkning, gödsling, beskärning, gaUring, avverkning eller växtskydd. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 56 4. byggnad, annananläggning, som enligt förordningen om mervärdeskatt utgör fastighet, stängseleller dylikt och innefattar uppförande, anläggande, rivning, reparation,ändring eller underhåll, 5. projektering, ritning,konstruktion eller därmed jämförlig tjänst beträffande mark, byggnad ellerannan anläggning som enligt förordningen om mervärdeskatt utgör fastighet, 6. transport av vara ellerförmedUng av sådan tjänst, 7. rumsuthyrning ihotellrörelse eller liknande verksamhet, 8. automatisk databehandlingeller skrivbyråverksamhet, 9. reklam eller annonsering. Skatteplikt förtjänsteprestationer föreligger således ej för bl. a. banktjänster,försäkringstjänster, sjukhusvård, undervisning, tjänster tillhandahållna avläkare, tandläkare, advokater, revisorer och frisörer. Vidare fallerresetjänster och hela nöjesomrädet utanför skatteplikten. Mervärdeskatten utgår medviss procentsats av beskattningsvärdet. Detta värde utgörs i princip av detpris eller vederlag, som kunden i varje särskilt fall betalar eller faktureras,med skattens belopp inräknat. I vissa särskilda fall utgår skatten påreducerade beskattningsvärden.