prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — För näringslivets totala realkapitalbUdning sker inberäknat denna lagerutvecklingen nedgång med 8,5 o/o 19701971 att jämföra med en uppgång på 20,2 o/o19691970. För statliga investeringar väntas en ökning med9,5 o/o 1971. Häri ingår en påtaglig ökning av affärsverkensbyggnadsinvesteringar, som minskade 1970, och en mindre ökning av de statiigamyndigheternas byggnads-Investeringar. Vad gäller de sistnämnda grundasberäkningen på förutsättningen att beredskapsarbetena blir av sammastorleksordning som . De statliga maskininvesteringarna förväntasockså stiga men i lägre takt än 1970. Sammanfattningsvis ligger endast drygten tiondedel av den totala investeringsökningen på de statliga myndigheterna.Återstoden faller på affärsverken och de statliga aktiebolagen. Kommunernasinvesteringar beräknas minska med 1 o/o 19701971 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 12 mot en ökning med 0,3 o/o 19691970. En fortsatt nedgångväntas av byggnadsinvesteringarnamen i lägre takt än 1970 beroende på en förutsatt mindre lättnad påfinansieringssidan och ett gott resursutrymme. Vad gäller maskininvesteringarna räknas med en nedgång 1971 att jämföramed den stora uppgången 1970. Förbostadsbyggandet beräknas en igångsättning med ca 100 000 lägenheter komma att medföra en nedgång avinvesteringsvolymen med 2 o/o 19701971. Härvid förutsätts att tyngdpunkten avigångsättningen liksom fallet var 1968 och 1969 kommer att ligga pä andra ochtredje kvartalen. I övrigt har räknats med en ytterligare förkortning avbyggnadstiderna för påbörjade flerfamiljshus på grund av den väntatdämpade aktiviteten i byggsektorn. Det har vidare förutsatts att dengenomsnittiiga lägenhetsytan hålls oförändrad jämfört med byggande. Antalet inflyttningsfärdigalägenheter 1971 väntas minska något jämfört med och uppgå till ca105 000. Den totala fastainvesteringsvolymen väntas stiga med 3,0 o/o 1970 1971.Byggnadsinvesteringarna ökar väsentiigt långsammare än maskininvesteringarna,eUer med 0,5 o/o mot 7,5 o/o för de . Inberäknat lager visar emellertid beräkningarna påen total investeringsminskning med 3,6 o/o 19701971. Beträffande inkomster, priser ochkonsumtion framläggs följande kalkyler. Den totala lönesumman väntas stiga inågot lägre takt än eUer med 10 o/o. För de enskilda företagarinkoms-terna väntas en ökning med 0,3 o/o, vilket ärmindre än 19691970. Totaltberäknas faktorinkomsterna stiga med 8,8 o/o, vilket innebär en ökningstaktsom är lägre än 19691970. Tillväxten i de disponibla inkomsterna bUr dock 9,5 o/o mot 9,4o/o 19691970. Hushållensnettoinbetalning tiU det offentiiga beräknas nämligen, främst till följd avskattereformen, stiga betydUgt långsammare 19701971 än 19691970. Vid bedömningen av prisutsikterna för1971 har en utgångspunkt varit att arbetsgivarnas kostnad igenomsnitt för samtliga anställda antasstiga med inemot 12 o/o inkluderat höjningar av den allmännaarbetsgivaravgiften och avgifterna till ATP och sjukförsäkring. Olikaantaganden om prisregleringens varaktighet och utformning kan läggas till grundför en beräkning av lönekostnadernas genomslag inom för internationellkonkurrens skyddade prissättningsomräden. Kalkylen är baserad pä ettför den väntade lönestegringstakten normalt genomslag, dvs. något lägre än föregående år. Enligt den prisprognos som sålundautarbetats kan konsumentprisnivån under loppet av 1971 antas stiga med 7,7o/o. I denna uppgång ingår en till 3,2 o/o beräknad effekt av mervärdeskattens höjning . Mellan genomsnittslägenaför kalenderåren 1970 och 1971 kan troliga förändringen väntas bli något högreeller 8,3 o/o. 1 Preliminär nationalbudget 13 Vid den förutsattaprisuppgängen kan de reala disponibla inkomsterna beräknas öka med drygt 1 o/o mot något över 3 o/o1969 1970. Den privatakonsumtionen inklusive turistnettot har i volym beräknats komma att öka med1,7 o/o 19701971 mot 3,5 19691970. Med tanke på att hushållens disponibla inkomster i fasta priser kanväntas öka med mindre än 1,7 o/o innebärdetta aUtjämt en fortsatt ökad konsumtionskvot. Ett ännu starkareutslag i denna riktning hade framstått som troligt, om inte en hög konsumtionunder fjärde kvartalet 1970 ingått bland förutsättningarna. Tidigarelagda inköpföre beräknas nämligen få en negativ återverkan päkonsumtionsefterfrågan . Osäkerhet om utgången avavtalsförhandlingarna kan in på 1971 tänkas verka i samma riktning. Vidaregäller att kreditmarknaden för hushällens del har antagits förbli stram under1971. Som skäl för ett antagande om en starkare uppgång av konsumtionskvotenhade man eljest kunnat hänvisa till den erfarenhetsmässigt konstaterade tröghetsom kännetecknar anpassningen av takten i konsumtionsökningen till förändringari ökningstakten för de disponibla inkomsterna. Den offentliga konsumtionen väntas ivolym öka med drygt 4 o/o, varav den kommunala med 5,5 o/o och den statliga med2 o/q. Beräkningen av den kommunala konsumtionen 1971 utgårfrän de nedrevide-rade planer som kommunerna redovisade under senhösten1970. Sammanlagt innebär detta att den totalaefterfrågevolymens tillväxt 19701971 väntas uppgå tiU 2,6 o/o att jämföra med5,8 o/o 1969 1970. Denna påtagligt lägre tillväxt förklaras i första hand avde kraftigt minskade lagerinvesteringarnaoch en lägre tillväxt av den privata konsumtionen. Med ledning av den förväntadeefterfrågans tillväxt kan importyoly-menberäknas stiga med drygt 3,5 o/o 19701971. Detta innebär en väsentiigtlägre uppgång än 19691970, dä ökningen var drygt 9 o/o. Importen av konsumtionsvaror väntas stiga med 4o/o, vilket är en avsevärd dämpning i förhållande till 1970. Importenav investeringsvaror väntas öka men i något lägre takt än 1970. Ett förbättratinhemskt försörjningsläge inom verkstadsindustrin är en bidragande orsak. Den betygande nedgång i lagerinvesteringarna somväntas ske 1971 utgör emellertid den faktor som framför allt förklararvarför importens tillväxt kan beräknas bli väsentiigt lägre 1971 än 1970. Handelsbalansen beräknas visa ettöverskott med närmare 400 milj. kr. Detta är en förbättring med ca 1750 milj. kr. Bakom denna utveckling ligger en ökning avexportvolymen, som är markant större änimportvolymens ökning (8,5 o/o mot 3,5 o/o). BytesvUl-koren väntas bli idet närmaste oförändrade, om än med svag tendens till förbättring. Denberäknade prisökningen rör sig såväl för import som export om ca 2 o/o. Nettotav tjänster och transfereringar beräknas 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 14 fortsättaatt öka sitt minussaldo med drygt 400 milj. kr. jämfört med föregående år. Iförsta hand beror detta på en fortsatt ökning av det negativa turistnettot menen tillväxt av transfereringsnettot likaledes med negativt förtecken bidrar även. Bytesbalansens underskott,inklusive korrigeringspost ochtransfereringsnetto, kommer enligt dessa beräkningar sä som deredovisas i tabell 3 i kapitel III att minska med drygt 1 300 milj. kr. 19701971, vilket innebär ett underskott på närmare600 milj. kr. jämfört med ett underskott på 1 900 milj. kr. Denna beräkning av utrikeshandelns utfallger tillsammans med de angivna förändringarna i försörjningsbalansens övrigadelposter till resultat att bruttonationalproduktens tillväxt 19701971beräknas bli 2 o/o. Bland de kalkyler som leder fram tUl detta ingår konjunkturinstitutetsprognoser för privat konsumtion samt investeringar i byggnader, maskiner ochlager. En tillväxt av nationalprodukten med 2 o/q är förmodligen mindre än vad som skulle varamöjligt att uppnå vid ett lika intensivt kapacitetsutnyttjande som 1970. Som enutgångspunkt för vidare resonemang synes kunna fastslås att 1970 var ett årvilket i fråga om resursutnyttjande vad gäller arbetskraft och kapital inomhela ekonomin väl kunde mäta sig med 1965, som utgjorde närmast föregåendekulminationsår. Med detta utgångsläge är det rimligt att vänta att en tUl 2 o/obegränsad produktionsökning 1970-1971 kommer att medföra att graden avkapacitetsutnyttjande sjunker till en nivå som blir lägre än för 1966men klart högre än . tUl1966 torde nämligen kapacitetsutnyttjandet för hela samhällsekonomin hasjunkit med ca 1 o/o och 19661967 ytterligare med inemot 1,5 o/o. Läget på arbetsmarknaden skulle med dessa förutsättningarkunna förmodas bli tämligen likt det som var rådande . Skälsom närmare skall redovisas i det följande talar emellertid för attbruttonationalproduktens tillväxt 19701971 blir större än 2 o/o. Av de olika prognoser för skilda poster iförsörjningsbalansen som återgetts i detnärmast föregående innefattar i synnerhet bedömningen av den privatakonsumtionens utveckling egenartade osäkerhetsmoment. Osäkerhet råderinte blott beträffande löneförändringarnas storlek utan även i fråga om utvecklingen av priser och konsumtionsbenägenhet. Det finnsskäl att söka klargöra hur variationer i utfallet av dessa faktorer skullekunna inverka på konsumtionsvolymen. Under den allmänna förutsättningen attföretagarinkomster och inkomstöverföringar inte påverkas kan en förändring avlönesummans be lopp beräknas medföra en halv procentsförskjutning av de disponibla inkomsternastotala belopp. Härvid beaktas även inverkan av den marginella skattekvotsom kan antas gälla för hela 1 Preliminär nationalbudget 15 Förändringen i fråga omrealt disponibla inkomster blir emellertid normalt ännu mindre, eftersom varjemarginell förändring av lönekostnadsnivån får antas inverka påprisutvecklingen. Enligt den prisbildningsmodell som brukar tiUämpas förprisprognoserna påverkas konsumentpriserna med omkring ett halvt årseftersläpning med för varje procents förändring avlönekostnaderna. Den sammanlagda skatte- och prisreaktion som utlöses skullealltså kunna beräknas medföra att den disponibla reaUnkomslen i summa stigermed högst 0,3 å 0,4 o/o för varje procents stegring av lönenivån som sker viden given sysselsättningsvolym. Återverkan påkonsumtionsvolymen dämpas emellertid ytterligare på grund av den tröghet sombrukar känneteckna konsumtionens anpassning till förändringar i de disponiblainkomsterna. Slutsatsen blir därför att varje procents förändring av lönenivånendast skulle åtföljas av en till tvä tiondels procent i förändring avkonsumtionsvolymen. Överslagskalkylen utgår från det samband som i dettahänseende legat tUl grund för konsumtionsprognos. Även omdet hade funnits anledning att förutsätta att lönenivån skulle stigaytterligare med så mycket som skulle detta endast motivera enuppjustering av konsumtionsprognosen med ca en halv procentenhet i volym. Enneddragning av löneantagandet med exempelvis en procentenhet skulle få rentnegligerbara effekter. Dessa skattningar hargrundats på den allmänna förutsättningen att kostnadsgenomslag ochkonsumtionsbenägenheter skulle ansluta till normala reaktionsmönster.Erfarenheten visar emellertid att betydande avvikelser från det normala ellergenomsnittliga kan förekomma. Om konsumtionskvoten oförmodat stiger med enhalv procentenhet vilket har inträffat blir verkningarna härav likabetydande som om löneutvecklingen hade underskattats . Enhälften så stor effekt kan beräknas uppkomma om prisnivåns förändring från ettär till ett annat i genomsnitt överskattats med en halv procentenhet. En sådanavvikelse ligger likaleles inom erfarenhetens ram. Ett lägre prisutfall än vadsom antagits i det föregående skulle alltså kunna få beaktansvärda effekter ochdetta oavsett om det är en hårdare prisreglering eller en spontanmarknadsutveckling som tankes utgöra orsaken. Skulle en hårdareprisreglering sammanfalla med en starkare lönestegring skulle volymeffekternapå såväl konsumtion som import kunna tänkas bli betydande. Denna eventualitetskall dock inte här åberopas som skäl för en uppjustering av prognoserna förkonsumtion och disponibla realinkomster. I huvudsak samma utveckling av derealt disponibla inkomsterna förutsätts dock kunna ske vid en något lägretiUväxt för lönesumman eller med 9 o/o och en likaledes något lägreprisstegring. Denna upppskattas under loppet av 1971 till 3 å 4 o/o utöver deneffekt som följer av mervärdeskattens höjning . 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 16 Det finns däremot en annan omständighetsom talar för en revidering avkonsumtionsprognosen. Det har nämligen bedömts som övervägande sannoliktatt konsumtionen varit mindre omfattande än vad sompreliminärt och i brist på statistisk redovisning har antagits inationalräkenskapskalkylerna. Till ett lägre utfall kan de särskildasparmöjligheter ha bidragit som infördes beträffande de överskjutande skatter somutbetalas /1971. I det följande förutsätts attkonsumtionens tillväxt från fjärde kvartalet 1969 till fjärde kvartalet 1970 stannat vid knappt 4,5 o/o och att konsumtionsvolymensökning för hela 1970 härigenom blivit 2,8 o/o i stället för 3,5 o/o. Av dettaföljer vidare att lagerhållningen vid utgången av 1970 bör räknas upp med uppskattningsvis ytterligare 400 milj. kr. Bruttonationalproduktenstillväxt kan däremot förmodas ha blivit någon tiondels procentenhet lägre. Enligt denna bedömning har inköpen imindre utsträckning tidigarelagts . Det finns därför skäl atträkna med en något) större konsumtionsvolym 1971, dvs. några tiondels procenthögre än enligt prognos. Den procentuella volymtillväxten19701971 stiger härigenom till knappt 3o/o räknat frän ett lägre utgångsläge . Beträffandekonsumtionskvoten innebär detta att en mindre nedgång 1970 följs av en uppgång1971. I fråga om investeringarna finns i någrahänseenden anledning att räkna med andra förutsättningar än dem somkonjunkturinstitutet kunnat lägga till grund för sina prognoser. Inte minstgäller detta beträffande industrins investeringsvilja och kreditförsörjningsom torde komma att påverkas mera positivt än vad räknatmed i sina kalkyler. Såsom uttalas ifinansplanen är avsikten att genom medgivande av särskiltinvesteringsavdrag om 10 o/p stimulera företagen att öka sina investeringar i maskiner och inventarier. Vidare avses ävenatt genom särskilda åtgärder bereda industrin ökade upplåningsmöjligheter inomoch utom landet. Industrins investeringar kan under sådana omständigheter rimligen väntas stiga med ca 12 o/oi volym 19701971 varvid maskininvesteringarna kan antas svara förungefär två tredjedelar av volymtillväxten.Även för handelns investeringar kan betingelserna förmodas bli någotgynnsammare än antagit. Det kan väntas att nedgången fördessa investeringar dämpas, bl. a. beroende pä en trolig snabb igångsättning efterdet att investeringsavgiften upphör . Kommunernasinvesteringsplaner har blivit kraftigt nedreviderade. Dennanedrevidering kan i huvudsak antas bero pä en mera realistisk bedömning fränkommunernas sida av deras framtida finansieringsläge. Likväl kan det nu finnasanledning att se något mera optimistiskt på detta än vad kommunerna torde hagjort . En svag ökning av de kommunala investeringarnaföre- 1 Preliminär nationalbudget 17 Tabell I: 2. kr., löpande priser Övriga tjänster m. m., netto' 1 Motsvaras av posterna"korrigering av handelsstatistiken" och "övriga tjänster,netto" i tabell III: 3. ~ Uppskattning av i statistiken icke redovisadelöpande betalningar. faller under sådana omständigheter mera sannolikän en obetydlig minskning. Sålunda förutses en uppgång med knappt 2 o/o ivolym för dessa investeringar 19701971. För samtligainvesteringar i byggnader och maskiner kan under sädana förutsättningar väntasen volymtillväxt om knappt 5 o/o. För byggnadsinvesteringar innebär detta enökning med 2 o/o, för maskininvesteringar en uppgång med 9 o/o. I fråga omlagerinvesteringarnas volym 1971 räknas med samma utfall som enligtkonjunkturinstitutets prognos, vilken återgetts i det föregående. Eftersomlageruppbyggnaden förutsätts bli större än vad konjunkturinstitutetantagit innebär emellertid detta att lagerinvesteringarna 19701971 jämförtmed institutets bedömning minskar med ca 400 mUj. Lagerhållningen vidutgången av 1971 väntas däremot bli lika mycket större. Den inhemska efterfrågan1971 kan således beräknas bli något högre än vad som förutsatts ikonjunkturinstitutets importkalkyler. Importprognosen bör följaktligen i någonmän revideras uppåt. Härvid förutsätts att importinnehållet i industrinsmaskininvesteringar marginellt utgör ca 40 o/o, medan motsvarande andel av denprivata konsumtionens marknadsvärde (dvs. inberäknat indirekta skatter) närmarsig 25 o/o. Importens beräknade värde 1971 bör under sädana förutsättningarhöjas med i runt tal 200 milj. kr. Importvolymens ökning 19701971 blirhärigenom drygt 4 o/o. Försörjningsbalansensutseende framgår härefter av tabell 3, medan bytesbalansen återfinns i tabell2. Huvudinnehållet av dessa balanser är att bruttonationalproduktens tillväxtväntas avta frän knappt 4,5 o/o 19691970 tUl knappt 3 o/o 19701971. Underskotteti bytesbalansen förutses sjunka frän ca 1 900 milj. kr. 1970 tiU ca 750 milj.kr. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell I: 3. -2,0 Anm.Av skäl som framgår av texten sid. 15 avviker i vissa hänseenden uppgifterna angåendeutvecklingen 19691970 från de i tabell 1 angivna Graden avkapacitetsutnyttjande inom svenska samhällsekonomin kan även enligt dessakalkyler antas sjunka något, men nedgången kan väntas bli tämligen begränsad.Den antalsmässiga efterfrägan pä arbetskraft väntas innebära en svagt ökadsysselsättning, under det att utbudet på arbetskraft antalsmässigt beräknasstiga med ca 0,5 o/q. Denna bedömning avutsikterna för ekonomi 1971 inrymmer självfallet betydandeosäkerhetsmoment. Ett av dessa gäUer otvivelaktigt löneutvecklingen. Vadvarierade utslag härvidlag kan tänkas innebära för den samhällsekonomiskabalansen har ur rent intern synvinkel berörts något i det föregående.Lönekostnadsutvecklingen får emellertid även antas inverka på den yttrebalansen. GrandvUlkoren för denna kommer dessutom självfallet att i hög gradpåverkas av den internationella ekonomiska utvecklingen. Med tanke härpå kandet ha sitt intresse att även i någon mån beröra tänkbara återverkningar avandra internationella utvecklingsalternativ än det som hitintills lagts tillgrund för bedömningen. Ett ledmotiv i denframlagda prognosen för ekonomi 1971 är att den inhemska efterfråganstillväxt avsevärt skall avta i samband med en nedgång i de högt uppdrivnalagerinvesteringarna. väntas bytesbalansens underskott komma attreduceras påtagligt. I den mån det enbart är en fråga om att tillräckligaresurser skall bli disponibla för ändamålet, är utsikterna för en betydandeförstärkning av bytesbalansen 1 Preliminär nationalbudget 19 Härutöver krävs emellertidtillräcklig internationellefterfrågan pä svenska exportvaror. Ifall den internationella konjunkturutvecklingenvarit fullkomligt synkroniserad och likformig med den svenska, skulle detknappast funnits anledning att vänta att en nedgång i lagerinvesteringarna inom landet skulle åtföljas av en positivförändring i bytesbalansen. Exportutvecklingen skulle nämligen komma attdämpas av den svaga lagerkonjunkturen utomlands i lika grad som importenhålls tillbaka av den svaga lagerkonjunkturen inom landet. Erfarenheten har emellertid visat att fasningen mellansvensk och utländsk konjunktur varit sådan att en nedgång i de svenskalagerinvesteringarna som regel åtföljts av en positiv förändring ibytesbalansen. Detta positivautslag har dock varit av varierande styrka i förhållande till nedgången i lagerinvesteringarna. Enligt den härframlagda prognosen emotses en förstärkning av bytesbalansen som till sittbelopp är hälften så stor som nedgången i lagerinvesteringar. Ifall avmattningstendensernainom konjunktur- och lagerutvecklingen i skulle haunderskattats är det möjligt att detpositiva utslaget på bytesbalansen blir mera begränsat, somsysselsättningsläget inom landet kan komma att påverkas ogynnsamt av enförhållandevis svagare utveckling av exporten. Även gynnsammare utvecklingsalternativ äremellertid tänkbara och det finns för övrigt ett tidigare exempel pä en merafördelaktig bytesbalansreaktion att hänvisatiU. Det gäller utvecklingen 19601961 som kännetecknades av en vissnedgång i lagerinvesteringarna, åtföljd av en till sitt belopp ännu kraftigare förstärkning av bytesbalansen. Om den västeuropeiska konjunkturen andra halvåret 1971behåUer sin styrka eller rentavvisar uppsvingstendenser skulle en ännu kraftigare tillväxt av den svenskaexporten än den här beräknade kunna emotses. En sådan utveckling skulle brytaen eventuell stagnation inom den svenska ekonomin . Alternativt skullesysselsättningssituationen sistnämnda halvår kunna gynnsamt påverkasgenom ett förhållandevis snabbt genomförande av den beslutadearbetstidsförkortningen. Ett annat tänkbart osäkerhetsmoment utgörkapitalrörelserna. Med ett beräknatunderskott i bytesbalansen om ca 750 milj. kr. krävs en netto-kapitaUmport avsamma storlek för att valutareserven skall kunna bibehållas. Behovet av kapitalimport kan i självaverket med hänsyn tiU biståndskrediterna anses vara elt par hundra mUj.kr. Den svenska ekonominskänslighet för störningar på de internationella kreditmarknaderna kanförmodas ha tilltagit . redovisasen synlig nettokapitalimport om ca , vilken delvis torde hainneburit ökade kortfristiga förbindelser. Härtill kommer en möjlignettoförskjutning i form av ökade handelskrediter om ca . Även i ett annat konjunkturellt hänseendeän i fråga om kapitalrörelser och lagerinvesteringar finns möjligheter till enojämn fasning mel- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 20 landen svenska och de västeuropeiska ekonomierna. Det gäller såsom tidigareantytts lönekostnadernas utveckling. Skulle denna för del bliväsentligt högre än för omvärlden kan konsekvenserna härav för den yttrebalansen mera te sig begränsade, men knappast . Hur storariskerna kan tänkas vara för att en sådan ogynnsam utvecklingstendens hos desvenska lönekostnaderna skall uppkomma, kan delvisvara beroende av karaktären hos den internationella pris- och kostnadsutvecklingen.Såsom närmare framgår av det sammanfattande avsnittet i kapitel II kan det finnas vissa skäl att för denärmaste åren efter en kortvarig dämpning räkna med en starkare internationellpris- och kostnadsstegring än vad vi varit vana vid . Om dessafarhågor besannas blir frågan hur detta kommer att inverka på inre ochyttre ekonomiska balans. Enligt enpessimistisk tolkning av denna tänkbara situation skulle de internationellakostnadsstegringsimpulserna få en så stor genomslagskraft i den svenskaekonomin att man inte ens kunde påräkna att utvecklingen skulle leda till en förstärkning av internationellakonkurrensläge. Enligt en mera optimistisk tolkning skulle däremot den svenskapris- och kostnadsutvecklingen, ehuru i och för sig starkt beroende av deninternationella, alltjämt kännetecknas av vissa tröghetsmoment som kunde beräknas medverka tUl attSveriges internationella konkurrensläge successivt förstärktes. Behovetatt skydda den yttre balansen genom tillräckligt effektiv kontroll avefterfrågeutvecklingen skulle alltjämt bestå, men det är tänkbart attproblematiken kring den yttre balansen i övrigt skulle komma att skiftakaraktär. Från att huvudsakligen ha rört sig kring frågeställningen om hur manskulle kunna förebygga ett ur konkurrenssynpunkt alltför högt kostnadsläge inomlandet kan första-handsproblemet i fall den internationella konkurrensaspektenförlorar i aktualitet i stället komma att bli hur utifrån kommande pris- ochkostnadsstegringsimpulser skall kunna motverkas. Bil.1 Preliminär nationalbudget 21 Den ekonomiskautvecklingen i västvärldens industriländer präglades av en fortsattsnabb expansion i de flesta länder i och en ihållande stagnation iFörenta staterna. Gemensamt för båda områdena var emellertid en påfallande högprisstegringstakt. Produktionens tUlväxttakt i 1970beräknas ha blivit knappt 5 o/o, dvs. bara något mer än en procentenhet mindreän 1969. Av de större länderna hade och de snabbaste produktionsstegringarna.Italien var , möjligen med undantag för , det enda avVästeuropas industriländer som visade högre tUlväxttakt än 1969. Det förklarasav de långvariga strejker som till stora delar lamslog den italienskaindustrin och som medförde en väsentiigt lägreproduktionsuppgäng än vad som tidigare förutsatts.