prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Om beskattningen inte ändrats hade densammanlagda skatteinkomsten kunnat anges till 347milj. Detta belopp fär nu med hänsyn till anförda förhållanden höjas tillförslagsvis 375 milj. kr. För den andra hälften av innevarandebudgetår kan förutses en lägre konsumtionsvolymmen i gengäld en högre skatteinkomst per liter. Att uppskatta dennakonsumtionsvolym är i nuvarande läge tämligen vanskligt. inlevereradesi skatt på sprit 953,1 milj. kr. Motsvarande kvantitet var 26,20 milj. liter.Vid oförändrad pris-och inkomstutveckling hade man för första halvåret 1971kunnat räkna med en 5 o/o större kvantitet eller 27,5 milj. liter. stigeremellertid det genomsnittligautminuteringspriset med 14 o/o, varav 5 o/o faller på mervärdeskatten och 9 o/o på spritskatten. Dåpriselasticiteten på spritdrycker enligt utförda undersökningartorde vara något större än man tidigare räknat med eller omkring 1,0, skulleman under förutsättning av oförändrad köpkraft från allmänhetens sida kunna väntasig en minskning av den försålda volymen med ävenledes 14 o/q. Den totala volymen skulle då kommaatt stanna vid 23,6 milj. liter. Vad inkomstutvecklingen beträffar förutserkonjunkturinstitutet i sin senaste höstrapport en ökning av den realadisponibla inkomsten med knappt 2 o/o. Ifrågavarande volymskulle med hänsyn härtill kunna anges till ca 24 milj. liter. Skatten perliter som för Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 68 stiger till39,. och motsvarandeskatteinkomst skulle följaktiigen bli (39,65 X24 =) 951,6 milj. kr. eUerobetydligt mera än 1970. Inkomsten under hela budgetåret skulleföljaktiigen kunna anges till (652,3 + 375 -f- 951,6 =) 1 979 milj. kr. Sedan efterfrågan hunnit stabilisera sigefter den nu genomförda skattehöjningen får man erfarenhetsmässigt räkna meden mindre ökning av försäljningsvolymen. Kontrollstyrelsen beräknar inkomstenav skatt på sprit tUl 1 980 milj. kr. under /71, 2 000 milj. kr.under /72 och 2 050 milj. kr. under /73." Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln skatt pä sprit för /71 tUl . och föreslår, att titeln för /72 uppförs med 2 . De beräknade och redovisade inkomsternapå titeln framgår av följande sammanställning(milj. Enligt förordning (nr209) utgår omsättningsskatt för vin delsmed en grundavgift för liter dels ock med en procentavgift. Grundavgiftenutgår senast genom förordning (nr 570) med . förvin med en alkoholhalt överstigande 14 volymprocent (starkvin) samt med 92 öreför annat vin (lättvin). Procentavgiften motsvarar 36 o/o avutminuteringspriset, vilket utgörs av detbelopp, som, skatten inberäknad, betingas vid varornas utminutering.För inom landet tillverkat vin utgår omsättningsskatt dessutom med en särskildtillverkningsavgift av för liter, om vinets alkoholhalt överstiger 14 volymprocent eller vinet är mousserande eller därmedjämförligt, men eljest av för liter. I sin förenämnda skrivelse tillriksrevisionsverket har kontrollstyrelsen i fråga om beräkningen av skatt påvin anfört följande: "SkaU på vininflöt under /70 med 225,2 milj. kr. och julioktober 1970 med 72,9milj. Tendensen i vinförsäljningen är sedanflera år tillbaka uppåtgående. Denna uppgång har huvudsakligen gälltlättvinerna som svarar för ca 80 o/o av hela vinkonsumtionen. För de treförsta kvartalen 1970 visarlättvinskonsumtionen uppgång med 13 o/o och starkvinskonsum-tionen med 3o/o. Starkvinernas andel av skatteinkomsten av vin uppgår tiU ca 45 o/o. Skattehöjningen påvin beräknas medföra en prisstegring med i genomsnitt 12 o/o för starkvin och 10 ä11 o/o för lättvin. Vid bibehållna skattesatser hade inkomsten för hela budgetåret Bilaga 2 inkomstberäkning 69 1970/71kunnat anges tiU 243 milj. kr., vUket belopp baserats på antagandet attinkomsten julioktober normalt motsvarar 30 o/o av inkomsten underbudgetåret i dess helhet. Då efterfrägan på vin erfarenhetsmässigtär minst lika känslig för pris- och inkomstförändringar som efterfrågan påspritdrycker, torde man på inte få vänta sig någon ökadskatteinkomst av den nu genomförda skatteskärpningen på vin. På samma sätt somnär det gäller spritdrycker torde dock lagringsköpen medföra enengångsökning av skatteinkomsten till förslagsvis 250 milj. kr. Vad fortsättningen beträffar, får man ibrist på närmare hållpunkter aula att skatteintäkten kommer att öka i ungefärsamma takt som eller med ca 15 milj. kr. Kontrollstyrelsenberäknar inkomsten tUl 250 milj. kr. /71, 265 milj. kr. under /72 och 280 milj.kr. under /73." Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln skatt på vin för /71 tiU . och föreslår, att titeln för budgetåret1971/72 uppförs med . Skatt på malt- och läskedrycker De beräknade och redovisade inkomsternapä titeln framgår av följande sammanställning(milj. Budgetär 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 Skatt på malt- och läskedrycker utgårjämlikt förordning (nr 253) med ändring (nr6) om tillverkning och beskattning av malt-och läskedrycker. AUt efter alkoholstyrkan indelas maltdryckerna i fyragrupper enligt följande sammanställning. Lättöl Öl typ A Öl typ B Starköl Skattpå läskedrycker utgår med för liter. Isin förenämnda skrivelse tUl har kontrollstyrelsen i frågaom beräkningen av skatt på malt- och läskedrycker anfört följande: "harskatten på malt- och läskedrycker influtit med följande belopp i milj. kr. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 1967/68 1968/69 1969/70 Inkomsten under julioktober 1970 är 24 o/q större än 1969.Denna ökning som uteslutande härrör från maltdryckerna, får ses mot bakgrund avskattehöjningen pä maltdrycker . Inkomsten på denna skattetitel undermånaderna julioktober motsvarar i allmänhet 36 ä 37 o/o av inkomsten underhela budgetåret mot ca 30 o/o för vin och 33 o/o för spritdrycker. Skillnadensammanhänger med att konsumtionen av malt- och läskedrycker är förhållandevisstor . Beroende på sommarens väderlek kan procenttaletför malt- och läskedrycker variera mellan 35 och 40. Under den gångna sommarenvar vädret i stort sett sämre än under de båda närmast föregående somrarna.Vidare får man räkna med att den skärpta beskattningen av spritdrycker och vinkan främja konsumtionen av starköl och mellanöl. Om man därför räknar med attinkomsten på förevarande skattetitel julioktober 1970 utgör 34 ä35 o/o av inkomsten under hela budgetåret, kan denna senare uppskattas till 625milj. Under antagande av normal sommarväderlekoch en konsumtionsuppgång av den omfattning som var rådande före den senasteskattehöjningen, kan skatteinkomstenberäknas öka med omkring 50 milj. kr. Kontrollstyrelsen beräknar inkomsten avskatt pä malt- och läskedrycker tUl 625milj. under /71, 675 milj. kr. under budgetåret1971/72 och 725 milj. kr. under /73." Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln skatt på malt- och läskedrycker för /71 till625 . och föreslår, att titeln för /72 uppförs med . De beräknade och redovisade inkomsternapå titeln framgår av följande sammanställning(milj. Bensin och gasol' ' Exklusive uppbörd. Bilaga2 Riksrevisionsvcrkets inkomstberäkning 71 Allmän energiskatt utgårenligt förordning (nr 262), som i sin helhet med vissaändringar omtrycktes i förordningen (nr 350). Allmänenergiskatt skall erläggas för bensin och gasol, vissa bränslen såsom kol,koks, motorbrännolja och eldningsolja samt elektrisk kraft. Med bensin avseshärvid samtliga i förordningen om bensinskatt angivna skattepliktiga varuslagoch med gasol vara, för vilken skatt skall erläggas enligt förordningen omgasolskatt. Energiskatt för bensin utgår med för liter och för gasolmed för liter. För elektrisk kraft utgår skatten med 10 o/o av kraftensbeskattningsvärde för kraft som förbrukas i industriell rörelse med en förbrukningav för driftställe under helt beskattningsår. Förannan elektrisk kraft utgår skatten med 7 o/o av kraftens beskattningsvärde.Enligt förordning (nr 573) som träder i kraft den 20december 1970 höjs denna procentsats till 10 o/o. Beskattningsvärdet är lika medsumman av de avgifter, som förbrukaren har att erlägga för den elektriskakraften. För andra bränslengällande skattesatser framgår av nedanstående sammanställning. Stenkolsstybb samt stenkolsbriketter m. m. Motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor,skatteklass 1 Motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor,skatteklass II Beträffande energiskattpå bensin och gasol gäller i fråga om skattskyldighet ochbeskattningsmyndighet samma bestämmelser som för bensinskatt och gasolskatt.Övrig energiskatt redovisas av kontrollstyrelsen (fr. o. m. den 1 januari 1971riksskatteverket) samt av generaltullstyrelsen beträffande skatt pä bränslensom irrförs till riket av annan än den som är registrerad hoskontrollstyrelsen. I sin förenämndaskrivelse till har kontrollstyrelsen i fråga om beräkningen av deinkomster som uppbärs av styrelsen anfört följande: "a) Energiskattpå elektrisk kraft Under /70inflöt energiskatt på elektrisk kraft med 230,6 milj. kr., vilket innebär enökning med 6,6 o/o frän föregående budgetår. Den inhemskaförbrukningen av annan elektrisk kraft än kraft för bandrift Ökade enligtstatistiska centralbyrån under /70 med ca 6 "/o jämfört medbudgetåret innan (53,resp. ). I CentralaDriftiedningens publikation 'Elkonsumtionen 19651975, reviderad prognos' angesökningen av elkonsumtionen 1975 till 7,1 o/o per är.Skatteinkomsterna kan under oförändrade förhållanden beräknas öka i stort setti samma takt. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen För innevarande budgetår tordeelransoneringen medföra en minskning av skatteinkomsterna med ca 5milj. Den skattesatshöjning från 7 tUl 10 o/o för i huvudsak ickeindustriell kraftförbrukning, som skall gälla från ,beräknas för det löpande budgetåret innebära en ökning av inkomsterna med ca 8mUj. Av energiskatten på elekttisk kraftberäknas drygt hälften härröra från sådan kraft, som fram till den 20 december1970 beskattas efter 7 o/o. Nämnda Jaaftförbrukning kommer enligt tillgängligaprognoser att öka snabbare än den industriella kraftförbrukningen. Den ökningav skatteuppbörden som betmgas av skattesatshöjningen har beräknats till drygt60 mUj. för /72 och ca 65 milj. kr. för /73. Vissa prishöjningar torde kunna väntas påelkraft som prognosen omfattar. Någon hänsyn har inte tagitshärtill i förevarande beräkningar. Konttollstyrelsen beräknar i enlighet meddet anförda skatteinkomsterna under /71 tUl (1,07 X 231 5 -f 8 =) 250 milj. kr., /72 tiU (1,07 X247 + 60 =) 324,3 eller avrundat325 milj. kr. och under /73 tUl (1,07 X 264-1-65 =) 347,5 eller avrundat 350 milj. kr. b) Energiskatt på bensin och gasol Nettoinkomsten har under /70 utgjort 331,2 mUj. Inkomsten av energiskatt på bensin utgör i princip 20,93 o/q av in komsten av bensinskatt, eftersom förhåUandet mellan skatterna är 9 till 43 (någon energiskatt på gasol har inte influtit juli ). Med utgångspunkt härifrån och med etttillägg av 0,4 mUj. för den energiskatt pä lättbensin, som inlevereras avgasverk och för vilken bensinskatt inte utgår, beräknar kontrollstyrelseninkomsten under /71 tUl 336 mUj. och under budgetåret1971/72 tiU 346 milj. kr. samt under /73 tUl 356 milj. kr. c) Energiskattpå andra bränslen än bensin och gasol Nettoinkomsten i mUj. under de sexsenaste budgetåren framgår av nedanstående sammanställning. (skatteklass 1) Procentuell förändring från föregående budgetår -8,6 Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 73 Inkomsten av energiskattpå andra bränslen än bensin och gasol påverkas kraftigt av medeltemperaturensavvikelser från den normala under en eldningssäsong. Under de båda senastevintrarna var medeltemperaturen i stora delar av landet betydligt under dennormala, vilket förklarar den starka uppgången av skatteinkomsten pä särskilteldningsolja av skatteklass I under budgetåren 1968/69 och 1969/70. 1 juli10november 1970 beräknas energiskatt på andra bränslen än bensin och gasolinflyta med ca 153 milj. kr. För tiden torde inteböra räknas med större skatteinkomst än föregåendebudgetår eller 270 milj. kr. Den genomsnittiiga ökningen för /71skulle enligt denna beräkning uppgå tiU 3,6 0/0. För budgetåren 1971/72och 1972/73 torde böra räknas med en årlig ökning av skatteinkomsten med högst5 0/0. Kontrollstyrelsenberäknar följaktligen inkomsten under /71 tUl (153 + 270 =) 423milj. och under /72 till 444 milj. kr. samt under budgetåret1972/73 tUl 466 milj. kr. Den sammanlagdaenergiskatten skulle i enlighet med det anförda uppgå tUl (250 + 336 -H 423 =)1 009 eller avnmdat 1 010 milj. kr. för /71 och (325 + 346 + 444=) 1 115 milj. kr. för /72 samt (350 + 356 -H 466 =) 1 172 elleravrundat 1 170 milj. kr. för /73." har i sin förenämndaskrivelse tiU beräknat de inkomster som uppbärs avtullverket till 1 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1970/71 och 1971/72. De av kontrollstyrelsenoch generaltullstyrelsen gjorda beräkningarna innebär en sammanlagd inkomst påtiteln energiskatt under budgetåren 1970/71 och 1971/72 på 1 011 resp. 1 116milj. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna pä titeln energiskatt för /71 tiU . och föreslår, att titeln för /72 uppförs med . Särskild skatt på motorbränslen De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Enligt förordning den 4februari 1966 (nr 21), som trädde i kraft , skall tUl statenerläggas särskild skatt på bensin, motorbrännolja och gasol. Skatten utgår med5 öre för liter för bensin och brännolja och med för liter för gasol.Dessa skattesatser ändrades genom förordning (nr 572), somträdde i kraft , till att utgå med för liter förben-St 1971. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 74 sin,med för liter för brännolja och med för liter för gasol. Skatten, som är motiverad av det samhällsekonomiskaoch statsfi-nansieUa läget, skall tUl skUlnad från de s. k.automobilskattemedlen inte vara föremål för specialdestination. Skattenredovisas under tullar och acciser. I sin förenämnda skrivelse tillriksrevisionsverket har kontrollstyrelsen i fråga om beräkningen av särskildskatt på motorbränslen anfört följande: "Nettoinkomsten av denna skatt harunder /70 utgjort 238,9 milj. kr. Fr. o. m. har densärskilda skatten på motorbränslen höjts för bensin från tUl perliter och för brännolja från till per liter. Före skattehöjningenförhöll sig inkomsten av den särskUda skatten på motorbränslen till inkomsten av bensinskatt som 5 till 43 (11,63 o/o) och tillinkomsten av brännoljeskatt som 5till 31,5 (15,87 o/o). Härvid har den genomsnittiiga bränn-oljeskattenberäknats vara per liter. Efter skattehöjningen är relationstalen 15tiU 43 (34,88 o/o) resp. 13 tiU 31,5 (41,27 o/o). Under /71 har 1 605 milj.kr. beräknats inflyta som bensinskatt, varav 1 030 milj. kr. hänför sig tilltiden före höjningen av den särskilda skatten och 575 milj. kr. Den särskilda skatten för bensin skulle då för dessa båda perioderuppgå till resp. (0,1163 X1 030 =) 119,8 och (0,3488 X 575 =) 200,6 eller tUl-hopa 320,4 milj.kr. Under /71 har vidare 380milj. beräknats inflyta som brännoljeskatt, varav 220 milj. kr. hänför sigtill tiden före höjningen av den särskilda skatten och 160 milj. kr. Den särskUda skatten skulle då för brännolja uppgå till resp. (0,1587X 220 =) 4,9 och (0,4127 X 160 =) 66,0 eller tillhopa 100,9 milj.kr. Kontrollstyrelsen beräknar följaktligenuppbörden under /71 tiU (320,4 + 100,9 =) 421 milj. kr. Medutgångspunkt frän ovan angivna relationstal kan inkomsten under budgetåret1971/72 anges tiU (575,5 + 165,1 =) 741 milj. kr. och under /73tiU (593,0 + 175,4 =) 768 milj. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna av särskild skatt på motorbränslen för /71 till . ochföreslår, att titeln för /72 uppförs med . Enligt förordningden (nr 99) skall tUl staten erläggas investeringsavgift för vissabyggnadsarbeten som igångsätts . Avgiften ärselektiv och har tiU primär uppgift att begränsa det icke prioriteradebyggandet. Den utgår för sådana byggnadsobjektsom bl. a. bensinstationer, bilverkstäder, parkeringshus, butiks-,kontors- eller banklokaler, kommunala förvaltningsbyggnader, Bilaga 2 inkomstberäkning 75 idrottsanläggningarsamt vissa fritidshus. Undantagna från investeringsavgiften är bl. Byggnadsarbete iNorrbottens, , och samt i de delarav , , , och och länsom Konungen bestämmer. Kommunalteller enskUt beredskapsarbete för vilket statsbidrag utgår enUgt arbetsmarknadskungörelsen(1966: 368). Investeringsavgiften utgår med 25 0/0 avden totala byggnadskostnaden och erläggs av den för vars räkning arbetetutförs (byggherren). Denne skall innan avgiftsbelagt byggnadsarbete påbörjasavlämna skriftlig deklaration med uppgift om den beräknade byggnadskostnadentill i det län där byggnadsplatsen är belägen. Länsstyrelsenfastställer därvid preliminär avgift och förelägger byggherren att inbetaladenna omgående eller, om arbetet icke igångsatts, senast när detta sker. När byggnadsarbetet slutförs skallbyggherren lämna deklaration med uppgift om den verkligabyggnadskostnaden varefter den slutliga avgiften fastställs. I riksstaten för /71 ärinkomsten på titeln investeringsavgift upptagen tUl 5 milj. kr. beräknar inkomsternapå titeln investeringsavgift till . för /71, ochföreslår att titeln för /72 uppförs med . Uppbörd i statens verksamhet De under rubriken upptagna in-komsttitiarna beräknades i riksstaten /70 till ett belopp av 932,9 milj. kr. och gav enligtbudgetredovisningen en sammanlagd nettoinkomst av 914,2 milj. kr. Hur denredovisade nettoinkomsten fördelar sig på de olika uppbördstitlarna framgår avbUaga A. Riksstaten för /71 upptarunder rubriken en sammanlagd inkomstsumma av 877,6 milj. kr. Beträffandesamtliga de under denna rubrik upptagna inkomsttitlarna utomvattendomstolsavgifter och bidrag till kostnader för polis-, domstols- och uppbördsväsendet m. m. harriksrevisionsverket frän vederbörande myndigheter erhållit uppgifter omde belopp, med vilka inkomsterna på tittarna i fråga kan beräknas inflytaunder vart och ett av budgetåren 1970/71och 1971/72. Med stöd av myndigheternas uppgifter harriksrevisionsverket, såsom framgår av bUaga B, beräknat utfallet avinkomstsumman under "Uppbörd i statens verksamhet" för /71tUl 930,5 milj. kr. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 76 För /72 harriksrevisionsverket på sätt som framgår av närslutna bilaga C under dennarubrik beräknat ett sammanlagt belopp av 929,9 milj. kr. Beträffande taxor och avgifter kan nämnasatt enligt förordning (nr 612) får statsmyndighet, underden tid kungörelsen om aUmänt prisstoppgäller, inte höja av myndigheten fastställd taxa eller avgift utan attsamråd ägt rum med statens pris- och kartellnämnd. Om nämnden ej biträdermyndighetens förslag skall frågan hänskjutas tiU Kungl. har vid beräkningenfunnit anledning göra särskilda uttalanden beträffande följande inkomsttitlar. Bidrag till kostnader för polis-, domstols- och uppbördsväsendetm. Den1 förstatligades polisväsendet, de kommunala domstolarna ochrådhusrätterna och uppbördsväsendet. Enligt bestämmelserna om förstatligandet skallkommunerna under en övergångsperiodav med början 1965 resp. 1967 bidra till statens kostnader förverksamheten. För budgetåren 1970/71 och 1971/72 återstår endast bidrag föruppbördsväsendet med 12,0 resp. 4,0 milj. kr. För pensionskostnader gäller särskildabestämmelser. Kommunbidrag till statens kostnader för pensionering avförstatligad personal inom polis-,domstols- och uppbördsväsendet m. m. (SFS 1966: 681) skall erläggas av156 städer och köpingar. Bidrag jämte ränta betalas antingen med hela beloppet eller med fleralika stora årliga belopp under högst 15 är fr. o. m. Förinnevarande budgetår beräknas inkomsterna tUl 71,3 milj. kr. och /72 till 67,8 milj. kr. Från och med /71 skall påifrågavarande inkomsttitel även kostnadsbidrag till lokalhåUningen för deallmänna underrätterna redovisas. Enligt lag (nr 390) skallstad som vid utgången av 1970 fullgör lokalhållningsskyldighet för rådhusrätt,under tio är fr. o. m. , betala kostnadsbidrag till staten.Bidraget skall utgå med belopp som motsvarar hälften av stadens sammanlagdakostnader för rådhusrättens lokaler . Kostnadsbidraget fastställs av , som beräknar inkomsternatill 5,7 milj. kr. för vartdera av budgetåren 1970/71 och 1971/72. Under /70 inflöt på titelnbidrag till kostnader för polis-, domstols- och uppbördsväsendet m. m. 99,7milj. I riksstaten för innevarande budgetår är titeln uppförd med 83 milj.kr. Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på denna titel tUl . för /71 och föreslår,att titeln för /72 uppförs med . Bilaga 2 inkomstberäkning 77 I skrivelse tUl harkriminalvårdsstyrelsen beräknat inkomsterna för budgetåren 1970/71 och 1971/72 tUl . för vartdera av budgetåren. Den redovisade nettoutgiften /70 beror på att re-dovisiungenav utestående fordringar lagts om. redovisades dessa sominkomster på denna titel via kontot inkomstrester. beräknar inkomsternapå ifrågavarande titel till . för /71 och föreslår,att titeln för /72 uppförs med likaledes . Inkomster vid denstatliga läkemedelskontrollen. I skrivelse till harsocialstyrelsen beräknat inkomsterna påtiteln inkomster vid statens farmacevtiska laboratorium till 6,0 milj.kr. för /71 och till 6,7 milj. kr. för /72. En ny organisationav den statliga läkemedelskontrollen gäller fr. o. m. . Enläkemedelsavdelning vid med ett därtill anslutet läkemedelslaboratorium inrättas, medanstatens farmacevtiska laboratorium upphör. har i samråd medsocialstyrelsen föreslagit nya avgifter förregistrering och kontroll av farmacevtiska specialiteter m. m. EnligtKungl. brev av har meddelats nya taxor för . Enligt de nya bestämmelserna höjsavgiften för ansökan om registrering från . ochårsavgiften ändras från . Riksrevisionsverketberäknar inkomsterna på titeln inkomster vid statens farmacevtiskalaboratorium till . för /71 och föreslår att titeln, medrubriceringen ändrad till inkomster vid den statliga läkemedelskontrollen, /72 uppförs med . Inkomster vid statensrättskemiska laboratorium. I skrivelse till riks-' revisionsverket den15 har beräknat inkomsterna på denna titel till . för innevarandebudgetår och till . för /72. Styrelsen meddelardärvid, att en särskild översyn avlaboratoriets taxor kommer att företas under innevarande budgetår. Enuppräkning av taxorna torde komma att ske. Därefter avser attsuccessivt revidera taxorna i syfte attuppnå full kostnadstäckning vid laboratoriets avgiftsbelagda /73. beräknar, under förutsättning avovanstående taxe- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen ändringar,inkomsterna på ifrågavarande titel för /71 tUl . ochföreslår, att titeln för /72 uppförs med . Inkomster vidkarolinska sjukhuset. I skrivelse till har direktionen förkarolinska sjukhuset beräknat inkomsterna på denna titel till 139 milj. kr. /71 och tiU 142 milj. kr.för /72. Direktionen har därvid anfört följande: "Påinkomsttiteln vid sjukhuset har under /70influtit drygt 135 mUj. Jämfört med i riksstaten för samma budgetår uppförtbelopp, 107 milj. kr., har de faktiska inkomsterna sålunda överstigit de beräknade med drygt 28 milj. kr.Anledningen tiU detta överskott står främst att söka dels i de ökadeå-contouttag av vårdavgifter, dels i viss tidigareläggning av debiteringen avvårdavgifter, dels ock i vissa inbetalningar för investeringar enligt mellanstatens förhandlingsnämnd och resp. stadvåren 1969 slutet avtal om tillägg till 1931 års m. fl. avtal rörandekarolinska sjukhusets uppförande och drift m. m. I riksstaten för /71 harinkomsterna på inkomsttiteln uppförts med ett belopp av 132 milj. kr. Medhänsyn främst till beräknad ökning av inkomsterna i den öppna vården beräknardirektionen inkomsterna nu tiU 139 milj.kr. För budgetåren 1971/72 och 1972/73 beräknas motsvarande belopp till142 resp. 144 milj. beräknar inkomsternapå ifrågavarande titel till . för /71 ochföreslår, att titeln för /72 uppförs med . Inkomster vidstatens trafiksäkerhetsverk. I skrivelse till har statenstrafiksäkerhetsverk beräknat inkomsterna på denna titel till 18,0 mUj. förinnevarande budgetår och tiU 19,0 milj. kr.för /72. har i samarbete medtrafiksäkerhetsverket gjort en taxeöversyn av verksamheten och föreslagit, delsatt vissa avgifter bör höjas, dels att ytterligare ett antal av verketstjänster bör avgiftsbeläggas. beräknar att vissa av dessa förslag kommer attgenomföras under budgetåren 1971/72 och 1972/73.