prop · FU03137 · 1971-12-31 00:00:00 — För att möjliggöra sådant byggande i vatten, som är avmera väsentlig betydelse ur allmän eller enskild synpunkt, eUer för attförebygga eller minska skada eller olägenhet av byggande i vatten kan denbyggande erhålla rätt att mot ersättning enligt kap. 7 varaktigt ellertillfälligt taga i anspråk annan tiUhörig fast egendom. Under de förutsättningar som anges i art. 11 kan denbyggande tiUerkännas rätt att mot ersättning enligt kap. 7 taga i anspråk ellerändra eller utriva annan tillhörig byggnad i vatten. För sådant byggande i vatten som omfattas av överenskommelsenkräves tillstånd av gränsälvskommissionen. Tillstånd behöver dock ej inhämtas,om byggandet är av ringa omfattning och det är uppenbart, att allmänt eller enskiltintresse icke menligt påverkas av byggandet. Är fråga om uppförande eller mera betydande ändring avdammbyggnad i gränsälv eller om vattenreglering av beskaffenhet attväsentligt påverka vattenförhållandena i gränsälv, skall kommissionen innantillstånd ges underställa frågan om tillåtiigheten av företaget och de villkorsom med hänsyn till allmänna intressen bör gäUa för detta båda regeringarnasprövning. Oavsett företagets beskaffenhet skall sådan underställning äga rum,om kommissionen finner företaget kunna medföra sådana verkningar som avses iart. 3 andra stycket. Även i annat fall skall underställning hos bådaregeringarna ske, om kommissionen finner särskUd anledning därtill föreliggaeller om endera pikumpi hallitus pidättää itselleen yritystä koskevanharkintaoikeu-den ja antaa siitä komissiolle tie-don ennen kuin komissio onrat-kaissut kysymyksen luvan myöntä-misestä yritykseUe. Edellä 6 artiklan 1 momentissa tarkoitetun luvanmyöntäminen ja sanotun artiklan 2 momentissa mainittujen ehtojen määrääminen onalistettava hallitusten harkittavaksi. vesistöön rakentaminen on pantu toimeen ilman, ettasitä varten on myönnetty lupa tämän sopimuksen tai aikaisemmin voimassaolleiden määräysten mukaisesti, on rakentajalla oikeus vaatiaraja-jokikomissiota tutkimaan rakentamisen lailUsuus. RakennelmanomistajaUa on to-distusvelvolUsuus ennen rakennelman syntyä vesistössävallinneiden olosuhteiden osalta. Rajajokikomission päätöksen vaikutuksiinnähden sovelletaan vastaavasti 16, 18 ja 19 artiklan määräyksiä. Lupa vesistöön rakentamiseen voidaan, mUloin olosuhteetsitä vaativat, antaa määräajaksi. Päätös, jolla on annettu lupa rakentaa vesistöön, on, kunse on lainvoimainen, voimassa jokaista kohtaan, kuitenkin 1719 artiklastajohtuvin rajoituksin. vesistöön rakentamista kos-kevaa yritystä ei olesaatettu lop-puun snnä ajassa, mikä luvassa on 8 luvun 9 artiklan 5 kohdan mukaisestimäärätty, on lupa rauen-nut siitä osin, kuin se koskee sellaista yrityksenosaa, jota ei ole toteutettu. Rajajokikomissio voi kuitenkin hakemuksesta, jokateh- regeringen förbehåller sig rätt till prövning av företagetoch lämnar kommissionen besked därom innan kommissionen avgjort frågan omföretagets tillåtlighet. Fråga om medgivande enligt art. 6 första stycket ellerbestämmande av villkor enligt andra stycket i samma artikel skall efterunderställning prövas av båda regeringarna. Har byggnad i vatten verkställts utan att medgivandeerhåUits enligt denna överenskommelse eller enligt förut gällandebestämmelser, är byggnadens ägare berättigad att påkalla gränsälvskommissionensprövning av byggnadens laglighet. Byggnadens ägare är bevisningsskyldig i avseende å deföre byggnadens tillkomst rådande förhållandena i vattnet. Beträffande verkanav gränsälvskommissionens beslut skall art. 16, 18 och 19 äga motsvarandetillämpning. Tillstånd tUl byggande i vatten får, då det påkallas avomständigheterna, meddelas för bestämd tid. Beslut varigenom lämnats tillstånd till byggande i vattenär gällande mot envar i den mån det äger laga kraft, dock med de inskränkningarsom följer av art. 1719. för byggande i vatten ej blivit fullbordatinom den tid som bestämts enligt kap. 8 art. 9 punkt 5, är tillståndetförfallet, såvitt det avser sådan del av företaget som ej kommit tiU stånd.Gränsälvskommissionen kan dock, efter ansökan som göres före utgången av dennatid, medge an- dään ennen sanotun ajan päätty-mistä, myöntää pidennettyäaikaa enintään kymmenen vuotta, mikäli siihen on syytä. Lupa rakentaa vesistöön voidaan jommankumman valtionasian-omaisen viranomaisen tai yrityksen omistajan hakemuksesta ottaauudelleen tutkittavaksi, mikäli on kysymys niistä ehdoista, joita yleisen edunkannalta on yrityksen osalta sovellettava. Hakemus voidaan tehdäneljäntenäkymmenen-tenä vuotena sen kalenterivuoden jälkeen, jona lupaannettUn, ja sen jälkeen joka neljäskymmenes vuo-si; tämän luvun 10 artiklantarkoit-taman maksun osalta sanottu aika kuitenkin on kymmenen vuotta. Josuutta tutkimusta ei ole haettu edellä tarkoitetun ajanjakson vii-meisenävuotena, övat aikaisemmin annetut määräykset voimassa myös seuraavanaajanjaksona. Määräys, jota tarkoitetaan 7 artiklassa, voidaanmääräajasta riippumatta ottaa uudelleen tutkittavaksi tämän artiklanmukaisesti, jos määräys osoittautuu vähemmän sovdiaaksi kalakannansuojaami-seen; määräyksen muuttaminen ei saa kuitenkaan loukata kolmannenmiehen oikeutta. Uudessa tutkimuksessa älköön yrityksen omistajalleasetettako vdvoituksia, joista hänelle aiheutuu olennaisia kustannuksia taihankaluutta sen lisäksi, mihin hänet aikaisemmin on vdvoitettu. Vaatimus saada korvausta seUaisesta vahingosta taihaitasta, jota rajajokikomissio ei lupaa myön-täessään ole edellyttänyt, ontehtävä kymmenen vuoden kuluessa luettuna rakentamisen loppuun saattamiseenmäärätyn ajan päät-tymisestä. MUloin vahinko tai haitta on huomattava, on samanajan kuluessa vaadittava sellaisten. stånd i högst , om skäl förekommer därtill. Tillstånd till byggande i vatten kan på ansökan avvederbörande myndighet i någondera staten eller företagets ägare omprövas,såvitt angår de villkor som med hänsyn till allmänna intressen bör gälla förföretaget. Ansökan kan göras under fyrtionde året efter det kalenderår dåtillståndet meddelades och därefter ; i fråga om avgift enligtart. 10 skall dock perioden vara . Har omprövning ej påkallats undersista året av , skall förut meddelade bestämmelser gälla även förnästa period. Bestämmelse i fråga som avses i art. 7 får utaniakttagande av omprövas enligt denna artikel, om bestämmelsen visarsig vara mindre tjänlig till skydd för fisket; ändringen får dock ej förnärmatredje mans rätt. Vid omprövningen får företagets ägare ej åläggasförpliktelser, vilka medför väsenUig kostnad eller olägenhet utöver vad som tidigareålagts honom. Anspråk på ersättning för skada eller intrång, som ickeförutsetts av gränsälvskommissionen vid tiUståndets meddelande, fårframställas , räknat från utgången av den tid inom vilken byggnadenskall vara fullbordad. Är skadan eller intrånget betydande, får inom saminatid föras talan om meddelande av så- yritystä koskevien muutettujen määräysten antamista,jotka, louk-kaamatta kolmannen miehen oikeutta tai tuottamatta omistajalleolennaista haittaa, övat omansa vastaisuudessa ehkäisemään tai mahdollisimmansuuressa määrin vähentämään vahinkoa tai haittaa. Vesistöön rakentamista koskevan yrityksen omistaja onvdvolUnen pitämään yritykseen kuuluvat laitteet seUaisessa kunnossa, etteiniistä aiheudu vaaraa yleiseUe tai yksityiselle oikeudelle. Vesistön perkaaminen, joka on välttämätön vesistönsyvyyden tai aseman pysyttämiseksi, voidaan 13 artiklan säännöksen estämättä suorittaaUman rajajokikomission käsittdyä. Maa sekä muu perat-taessa pohjasta nostettuaine voidaan tarvittaessa, jollei siitä aiheudu huomattavaa haittaa, pannalä-himmälle rannalle tai viedä lähel-lä olevaan sopivaan paikkaan.Toi-menpiteestä on hy vissa ajoin ilmoi-tettava sen knnteistön haltijalle, jotatoimenpide koskee. vesistö on siirtynyt sijoiltaan, on sitä entiseenuomaan johdet-taessa vastaavasti sovellettava, mitä 1 momentissa on sanottu,mikäli takaisin siirtäminen tapahtuu kolmen vuoden kuluessa muutoksestalukien. Vahingosta ja haitasta, joka joh-tuu tässä artiklassatarkoitetusta toimenpiteestä, on korvausta suoritettava 7 luvun mukaisesti. dana ändrade föreskrifter rörande företaget, som utan attförnärma tredje mans rätt eller medföra väsentlig olägenhet för ägaren är ägnadeatt förebygga eller i största möjliga mån minska skadan eller intrånget förframtiden. Ägare av företag för byggande i vatten är pliktig attunderhålla de anläggningar som hör till företaget så, att fara för allmän ellerenskild rätt förebygges. Rensning, som är nödvändig för bibehållande av vattensdjup eller läge, får utan hinder av vad som stadgas i art. 13 verkställas utangränsälvskommissionens prövning. Jord eller annat som upptages vid rensningenfår, om det är påkallat och ej avsevärda olägenheter vållas därav, uppläggaspå närmaste strand eller föras tiU lämpligt ställe i närheten. Innehavare avfastighet som beröres av rensningen eller uppläggningen skall i god tidunderrättas om åtgärden. Har vattendrag vikit från sitt läge, äger i fråga omåterställande av vattendraget i dess förra skick bestämmelserna i förstastycket motsvarande tUlämpning, under förutsättning att återställandet skerinom från det förändringen inträdde. För skada och intrång till följd av åtgärd som avses idenna artikel skall ersättning utgå enligt kap. 7. Kun kysymyksessä on vesistöön rakentaminen, jokatarkoittaa vesistön säännöstdyä tai palvelee kalastuksen tarpeita, övatmäärätyiltä osin voimassa 4 ja 5 luvun määräykset. I fråga om byggande i vatten jom avser vattenregleringeller som tUlgodoser fiskets behov gäller för vissa fall särskUda bestämmelserenligt kap. 4 och 5. Erityisiä määräyksiä vesistön säännöstelystä Lupa säännöstellä vedenjuoksua järvestä tai muutoinvesistössä voidaan antaa sUle, joka edistääkseen liikennettä, uittoa,vesivoiman käyttämistä, maanviljdystä, metsä-taloutta, kalastusta,vedenhankin-taa, vesistön suojelua tai muuta merkittävää yleistä etua pyrkii vedentalouddUsempaan käyttöön. Yritystä, jota tarkoitetaan 1 momentissa, koskevatsoveltuvin osin 3 luvun määräykset. joku on hakenut lupaa yritykseen, josta säädetään 1artiklassa, on toiseUa, jolla on artiklassa mainitussa suhteessa etuayrityk-sestä, oikeus yhtyä hakemukseen ja päästä osakkaaksi yritykseen. Samalla kun myönnetään lupa sdlaiseen vesistönsäännöstelyyn, johon osallistuu kaksi tai useampia edunhaltijoita, on rajajokikomissionannettava määräykset osal-listumisesta yritykseen. katso-taantarpeelliseksi, on komission niin ikään vahvistettava yritykseUe säännöt,joissa määrätään yrityksen hallituksesta, hallituksen hoita-inan hallinnontarkastuksesta sekä yrityksen asioiden muusta hoitami-sesta. Rajajokikomissio voi vdvoittaa teollisuus- taivoimalaitosyrityksen tai muun seUaisen yrityksen, joka 1 artiklan 1 momentissatarkoitetulla tavalla saa hyötyä säännöstelystä rajajoessa olematta snnäosallisena, suorittamaan säännöstdy-yrityksel-le hyvitystä, joka vastaakohtuul-lista osuutta säännöstelykustannuk-sista. Särskilda bestämmelser om vattenreglering Tillstånd att reglera vattnets avrinning ur sjö eller ivattendrag kan ges den som önskar åstadkomma bättre hushållning med vattnet isyfte att främja samfärdsel, flottning, utnyttjande av vattenkraft, jordbruk,skogsbruk, fiske, vattenförsörjning, vattenvård eller annat allmänt intresseav betydenhet. som avses i första stycket gäller itillämpliga delar bestämmelserna i kap. 3. Har någon gjort ansökan om tillstånd till företag varomstadgas i art 1, äger annan, som i sådant avseende som där anges har väsentlignytta av företaget, förena sig med sökanden om detta och inträda såsomdeltagare i företaget. I samband med tillstånd tUl vattenreglering, i vilken tvåeller flera intressenter deltager, skall gränsälvskommissionen meddela föreskrifterom delaktigheten i företaget. Om det finnes erforderligt, skall kommissionenäven fastställa stadgar för företaget; dessa stadgar skall innehållabestämmelser om styrelse för företaget, revision av styrelsens förvaltning samthandhavande i övrigt av företagets an gelägenheter. Industri- eller kraftföretag eller annat sådant företag,vilket i avseende som sägs i art. 1 första stycket tillgodogör sig nytta avvattenreglering i gränsälv utan att deltaga i regleringen, kan avgränsälvskommissionen åläggas att till regleringsföretaget utgiva gottgörelsehärför, motsvarande skälig andel av regleringskostnaden. tyksivuotuismaksuksi tai suoritet-tavaksi muulla sopivaksi harkituUa tavalla. Gottgörelsenfastställes till visst årligt belopp eller på annat sätt som finnes lämpUgt. Kalastuksesta alueella, jonka muodostavat rajajoetsivuhaaroineen ja lasku-uomineen, sekä Suomen ja Ruotsin puoleisissa Alatornionkunnissa leveysasteen 65°35'P pohjoispuoleUa oleva Pohjanlah-den osa(Tornionjoen kalastus-alue), on voimassa mitä jäljempä-nä säädetään. Sitä osaa Tornionjoen kalastus-alueesta, joka onpohjoispuoleUa jokisuuta, di HeUälän pohjoisen niemen kärjestä Suomen puoleUaRuotsin puolella lähinnä vastassa olevan Virtakarin niemen kärkeen vedettyäsuoraa viivaa, sanotaan jokialueeksi; siitä etelään olevaa osaa sanotaanmerialueeksi. Tornionjoen lasku-uomat kuuluvat jo-kialueeseen. I fråga om fiske inom det område som utgöres avgränsälvarna med sidogrenar och utflöden jämte den inom finska och svenskaNedertorneå socknar norr om latitudsparallellen 65°35'N belägna delen avBottniska viken (älvs fiskeområde) skall gälla vad nedan stadgas. Den del avTorne älvs fiskeområde som ligger norr om älvmynningen, bestämd såsom en rätlinje mellan spetsen av Hellälä norra udde på finska sidan och udden Virtakaripå närmast motliggande svenska land, benämnes älvområdet; den del som liggersöder därom benämnes havsområdet. älvs utflöden tUlhör älvområdet. JokialueeUa tulee jokaisessa haarautumassa, missa kalakulkee, olla kalaväylä veden syvimmällä kohdalla. Kalaväylä on kolmannes vedenleveydestä tavallisimmin esiintyvän alivedenkorkeuden aika-na. Kalaväylä, jokaasianomaisen valtion lain mukaan on jokialueel-le laskevassa vesistössä, jatkuule-veyddtään muuttumattomana joki-alueella olevaan kalaväylään saak-ka. Rajajokikomissiovoi, milloin siihen on syytä, määrätä, etta kalaväylä kulkee vesistössä muussakohdassa kuin 1 momentissa sanotaan; sellainen muutos voidaan kuitenkin tehdävain siinä tapauksessa, etta siitä ei voida olettaa koituvan olennaistahaittaa kenelle-kään, joka ei ole suostunut toimen-piteeseen. Kalanpyydystä tai muuta laitet- Inom älvområdet skall i varje gren där fisken har sin gångfinnas fiskådra i djupaste vattnet. Fiskådran utgör en tredjedel av vattnetsbredd vid vanligast förekommande lågt vattenstånd. Fiskådra, som enligt lageni vederbörande stat finnes i tillflöde till älvområdet, skall med oförändradbredd sträcka sig ut till fiskådran i sagda område. kan, om skäl därtill föreligger,bestämma att fiskådran skall gå i annan del av vattnet än som anges i förstastycket; dock får sådan ändring vidtagas endast om den kan antagas ickemedföra väsentligt förfång för någon som ej samtyckt därtill. Fiskeredskap eller annan anord- ta ei saa, joUei toimenpiteeseen ole saatu lupa siinäjärjestyksessä kuin tässä sopimuksessa säädetään vesistöön rakentamisesta,sijoittaa ja käyttää siten, etta kålan kulku ka-laväylässä voi estyä tai ettakala muutoin ei pääse siihen tai snnä liikkumaan. Rajajokikomissio voikuitenkin määrätyssä tapauksessa myöntää edeUä sanotusta poik-keuksia, jolleinuden voida olettaa vaarantavan kalastuksen hoitoa ei-kä myöskään aiheuttavanolennaista haittaa joUekin, joka ei ole toimenpiteeseen suostunut. Josjolla-kin on erityinen oikeus kalastusta varten sulkea kalaväylä, pysyköönsellainen oikeus. MerialueeUa tulee, kummankin valtion laissa säädetynkalaväylän lisäksi, olla rauhoituspiirejä. Nämä muodostuvat vesialueista, jotkaulottuvat 200 metrin etäisyyteen seuraavien suorien viivojen kum-maUekinpuolelle: a) KraaseUkaristajoen suun ul-kopuolella suuntimassa pis-teeseen 65°45,85'P, 24°06,45T, siitäpisteeseen 65°44,0'P, 24°10,0T, siitä pisteeseen 65°40,55'P, 24°11,951 sekäsieltä Sarvenkata-jan ja Linnanklupun välitse suuntimassa ; b) KraaseUkaristaa-kohdan mukaan lähtevän viivan ja leveysasteen 65°46,0'P leikkauskohdastapisteeseen 65°46,05'P, 24°02,75T, siitä suuntimassa 213,pisteeseen65°44,0'P, 23°59,50T, siitä pisteeseen 65°42,0'P, 24°01,70'I, siitä pisteeseen65°36,0'P, 23°59,25T ja siitä suuntimassa ; c) pisteestä65°44,0'P,23°59,50T pitkin b-kohdassa mainittua suun-timalinjaa 213,,pisteeseen 65°39,0'P, 23°51,50T, siitä pisteeseen 65°38,0'P, 23°50,65T sekäsiitä suuntimassa ; d) b-kohdassa mainitun suunti- malinjanjaleveysasteen65°44,60'P ning får ej i annat fall än då fråga är om åtgärd, vartillmedgivande erhållits enligt vad i denna överenskommelse är stadgat om byggandei vatten, anbringas och brukas sä, att fiskens gång i fiskådra kan hindraseller fisken eljest kan avhållas från att framgå där. kandock i visst fall medge undantag härifrån, om det kan antagas icke medförafara ur fiskevårdssynpunkt och ej heller medföra väsentligt förfång för någonsom ej samtyckt till åtgärden. Äger någon särskild rätt att för fiske stängafiskådra, skall den rätten bestå. Inom havsområdet skall, utöver fiskådra enligt lagen ivardera staten, finnas fredningszoner. Dessa utgöres av vattenområdena inomett avstånd av på ömse sidor om följande räta linjer: a) frånKraaseUgmndet utanför älvmynningen i bäring tUl en punkt 65°45,85'N,24°06,45'O, därifrån tUl 65°44,0'N, 24°10,0'O, därifrån till 65°40,55'N, 24°11,95'0, därifrån mdlan Sarvenkataja ochLinnanklupu i bäring ; b) frånskärningspunkten av den från Kraaseligrundet enligt a) gående linjen ochlatitudsparallellen 65°46,0'N tiU 65°46,05'N, 24°02,75'O, därifrån i bäring213,tiU 65°44,0'N, 23°59,50'O, därifrån tUl 65°42,0'N, 24°01,70'O, därifrån till 65°36,0'N, 23°59,25'0, därifrån i bäring ; c) från 65°44,0'N,23°59,50'O längs den under b) nämnda bäringslinjen 213,tiU 65°39,0'N,23°51,50'O, därifrån tiU 65°38,0'N, 23°50,65'O, därifråni bäring ; d) från skärningspunkten av den under b) nämnda bäringslin- 65°44,50'P,23°50,30T, siitä pisteeseen 65°43,60'P, 23°48,50T, sikä pisteeseen 65°42,80'P,23°48,70T, siitä pisteeseen 65°41,40'P, 23°46,85T ja siitä suuntimassa ; e) a-kohdassamainitusta taite- pisteestä 65°44,0'P, 24°10,0T pis teeseen 65°43,95'P, 24°14,15T, ja siitä Vähä Huiturin ja Iso Huiturin länsipuolitse suuntimassa ; se kä f) e-kohdassamainitusta taite- pisteestä 65°43,95'P, 14,151 pisteeseen 65°43,80'P, 19,401, siitä pisteeseen 65°42,30'P, 24°22,851 ja siitä edelleen suun timassa . Koordinaatitliitjrvät motsalai-seen merikarttaan n:o 417 (), kaikkiin painoksiinvuosil-ta 19601967. Rauhoituspiiriensuunnat on merkitty merikartalle, joka on lii-tetty 1 päivänä huhtikuuta 1967tehtyyn selityskirjaan, joka koskee toukokuun 10 päivänä 1927 Suomen ja Ruotsinvälillä tehtyyn Tornionjoen kalastusalueen kalas-tussäännön vahvistamistakoske-vaan selityskirjaan Uittyvän sään-nön muuttamista. Lapinja Norrbottenin lääninhal-Utusten on, kummankin omalla puoleUaanvaltakunnanra-jaa, ryhtyä tarpeellisiin toimenpi-teisiin rauhoituspiiriensijainnin merkitsemiseksi veteen. Kalanpyydystätai muuta laitetta ei saa, jollei toimenpiteeseen ole saatu lupaa siinäjärjestyksessä kuin tässä sopimuksessa säädetään vesistöön rakentamisesta,sijoittaa ja käyttää siten, etta kålan kulku rauhoituspiirissä voi estyä taikala muutoui ei pääse siihen tai siinä liikkumaan. Kaikenlainenkalastaminen iso-rysällä, pohjaUa vamstetulla pyy- 4 1971.1 saml. jenoch latitudsparallellen 65°44,60'N tiU 65°44,50'N, 23°50,30'O, därifrån till 65°43,60'N,23°48,50'O, därifrån till 65°42,80'N, 23°48,70'O, därifrån tiU 65°41,40'N,23°46,85'0, därifrån i bäring ; e) frånden under a) nämnda biytningspunkten 65°44,0'N, 24°10,0'O till 65°43,95'N, 24°14,15'0, därifrån väster om och Iso Huituri i bäring ; f) frånden under e) nämnda brytningspunkten 65°43,95'N, 24°14,15'0 tiU 65°43,80'N, 24°19,40'O, därifrån tiU 65°42,30'N, 24°22,85'0, därifrån i bäring . Koordinaternahänför sig till det svenska sjökortet nr 417 (), samtliga upplagor1960 1967. Fredningszonernassträckningar åskådliggöres på sjökort, bUagt deklarationen angåendeändring i den stadga som finnes fogad vid deklarationen mellanSverige och rörande fastställande av stadga för fiskets bedrivande inomTorne älvs fiskeområde. Detankommer på länsstyrelserna i och att envar påsin sida av vidtaga erforderliga åtgärder för utmärkning i vattnetav fredningszonernas belägenhet. Fiskeredskapeller annan anordning får ej i annat fall än då fråga är om åtgärd, vartillmedgivande erhållits enligt vad i denna överenskommelse är stadgat om byggandei vatten, anbringas och brukas så, att fiskens gång i fredningszon kanhindras eller fisken eljest kan avhållas från att framgå där. Alltfiske med storryssja, bottengarn och mocknät samt annat dyksellä ja mutkaverkollasekä muulla lohen ja taimenen pyydys-tämiseen tarkoitetulla välineeUä onkielletty merialueen siinä osassa, jota rajoittaa jokisuu sekä Salmen-lahdensuun etdäiseltä rannalta Kraasdin ja Tirron saarten eteläis-ten niemien sekäSellön luoteisen kär jen yli Pirkkiön luoteiseen nie-meen vedetty viiva. Ison Tervakarin jaHamppulei-viskän saarten väliseen salmeen ei kummaltakaan puolelta saa asettaa200 metriä pitempää kalanpyydystä. Pysyväiseksitarkoitetun, raken-netun tai puusta tehdyn kalan-pyydyksen vesistöönasettaminen katsotaan 3 luvun 1 artiklan mu-kaiseksi vesistöön rakentamiseksi(kiinteä kälastuslaite), eikä sitä niin muodoin saa suorittaa, jollei senluvalUsuutta ole tutkittu niin kuin sntä 3 luvun 13 artiklassa on määrätty. Muun rantaan tai pohjaankiin-nitetyn kalanpyydyksen asettami-sesta sekä nuottakalastuksesta antaarajajokikomissio, sikäli kuin se havaitaan tarpeelliseksi, määräyksiä, jotkatarkoittavat, sanottavasti loukkaamatta yksityistä oikeutta, uitolle jaliikenteelle aiheuttavan haitan ehkäisemistä. JokialueeUatietyssä kalastuspai-kassa tapahtuva lohen tai taimenen kalastaminen nuotallavoidaan, edeUyttäen, ettei muunlainen kalastus siitä kärsi merkittävää haittaa,määrätä harjoitettavaksi yhtei-senä yli valtakunnanrajan. Täta koskevanpäätöksen, joka on voimassa enintään kymmenen vuotta kerrallaan, tekeerajajokikomissio yhden tai useamman kalastus-oikeuden haitijan esityksestä.Pää-töksessä on komission vahvistetta- för fångst av lax ochlaxöring avsett redskap är förbjudet inom den del av havsområdet som är belägenmellan älvmynningen och en linje, dragen från södra stranden av Salmisvikensmynning över,sydligaste udden på öarna Kraaseli och Tirro samt över Sellönsnordvästra udde till . I Sundet mellan öarnaStora Tervakari och Hamppuleiviskä får ej från någondera sidan utsättasfiskeredskap med större längd än . Utsättandeav byggt eller timrat fiskeredskap av mera stadigvarande natur (fastfiskeverk) är i enlighet med kap. 3 art. 1 att anse såsom byggande i vattenoch får följaktligen ej ske utan tillståndsprövning i den mån sådan är föreskriveni kap. 3 art. 13. Ifråga om utsättande av annat fiskeredskap med strand-eller bottenfäste samtfiske med notar ankommer på gränsälvskommissionen att i den mån det finnes erforderligtmeddela sådana föreskrifter, som utan att medföra intrång av någon betydelsei enskild fiskerätt är ägnade att förebygga olägenhet för flottning och samfärdsel. Ifråga om fiske inom älvområdet efter lax eller laxöring med notar kan för vissfiskeplats, under förutsättning att annat fiske ej lider förfång av betydelsedärav, bestämmas att fisket skall brakas samfällt över . Besluthärom, gällande för högst i sänder, meddelas av gränsälvskommissionenpå framställning av en eller flera av dem som innehar fiskerätten, I beslutetskall kommissionen fastställa stadgar för det vayhteisen kalastuksen säännöt, joissa määrätään asianomainen alue sekä yhteisenkalastuksen har-joittamisen ja hallinnon perusteet. Kalastuspaikalla ja senläheisyy-dessä olevien kylien tUallisilla on säännöissä mainituin perasteinetu-oikeus kalastusoikeuden käyttämi-seen. IComissionpäätös tulee voimaan kun kumpikin hallitus on sen vah-vistanut.