prop · FU0314 · 1971-12-31 00:00:00 — Ilänsrätt och skatierätt skall finnas en eller flera förvaltningsdomare. De utnäranesav Konungen. Förvaltningsdomareskall vara lagfaren. Förvaltningsdomare och föredragande i länsrätt ochskatterätt skall vara svensk raedborgare. Den sora är omyndig eller ikonkurstillstånd får ej tjänstgöra som förvalt-ningsdoraare eller föredragande. Oraförvaltningsdomare i länsrätt och länsskatterält har att fullgöra järaväl annantjänstgöring inora , får han ej i denna tilldelas uppgifter sorakan rubba förtroendet till hans opartiskhet i den döraande verksamheten. Orabeviljande av ledighet och förordnande av vikarie för förvaltningsdomare raeddelasbestämmelser av Konungen. 13§ Beaktas vad som föreslagits i fråga ora lekraäns deltagande föranleder dettaatt förevarande paragraf bör oraarbetas. Vad departementschefen anförtbeträffande llUämpningsområdel för de skilda oraröstningsreglerna ger i ochför sig ej anledning lill erinran, dock bör i lagen uttryckligen anges i vadmån de skUda reglerna skaU tillämpas. Eftersom 16 kap. RB icke innehåUernågra besläramelser rörande omröstning då nämnd har säte i rälten, bör iparagrafen upplagas särskilda omröstningsregler efter mönster av 15 kap. 30 §GB. Dessa regler bör stå som i princip gällande. TiUämpningen av bestämmelsernai 29 kap. RB kan i så fall begränsas all avse 2 § i kapitlet. Sistnämndaparagraf synes härvid i tillämpliga delar böra få gälla beslut som rör bötereller utdömande av vite. Ienlighet härraed föreslås all 13 § får följande lydelse: Ifråga ora överläggning och oraröslning i länsrätt och skatterätt gäller bestäraraelsernai 16 kap. raed följande avvikelser. Ordförandenskall vid överläggningen fraraställa saken och vad lag stadgar därora. Vidomröstning skall ordföranden först säga sin mening och därefter inhäralanärandens. Yppasannan raening än ordförandens och förenar sig fyra näranderaän eller, dä inäranden är endast fyra, rainst tre närandeman ora skälen och slutet, gällernämndens mening. I annat faU gäller ordförandens. bestärat rättens avgörande svarar för detta envar näranderaän som medsin röst bidragit därtill. Ifråga ora beslut sora rör böter eller uldöraande av vite skall därjämte iakttagas29 kap. 2 § i tUlärapliga delar. Därestvad sora föreslagits i fråga om lekraannadellagande icke beaktas, synes underalla förhållanden påkallat atl 13 § järakas. Varken 16 eUer 29 kap. RBinnehåller några regler som angives gälla i överrätt. Innebörden avhänvisningen tiU 29 kap. RB är atl de regler skall till-lämpas som gällerdomstol utan nämnd; detta kan ej anses vara ett tydligt sätt all ange oraröstningsordningeni en domstol raed näranderaän som ledamöter. Därjämte bör hänvisningen till 29kap. RB begränsas tiU böter och vite på sätt ovan föreslagils saral meddelasföreskrifter motsvarande andra och Iredje styckena i lagtexlförslaget här ovan(jfr 12 § lagen ora faslighelsdoraslol). IkraftträdandebestäraraelsenEftersom val av nänmdemän, sora bör äga ram före lagens ikraftträdande, ickekan anses vara en åtgärd av allenast administrativ natur, hemställer lagrådetalt till lagen fogas ett stadgande av följande lydelse: Valav nämndemän i länsrätt och länsskalleräll skall med tillämpning av denna lagförsta gången äga rum före . Valet skall avse liden från och raednämnda dag. Förslagettill lag om ändring i lagen om avstängning av domare Lagrådetlämnar förslagel ulan erinran. Utdragav protokollet över civUärenden, hållet inför i statsrådetpå Stockbohns slott . Närvarande:Statsråden , , , , , ,, , , , , , , . Chefenför civildeparteraentet, statsrådet , anraäler efter geraensamberedning med statsrådets övriga ledamöter lagrådets yttrande över förslag tiU lagom skatierätt och länsrätt, lagom ändring i lagen (1955: 261) ora avstängning av doraare. Föredragandenredogör för lagrådels yttrande och anför. anser jag att det är av största vikt att de nya domstolarna, som ju iadministrativt hänseende skaU knytas till länsstyrelsema resp. ,får en helt självständig ställning i fråga om handläggningen och avgörandet avde mål sora ankoramer på dem. Lagrådet anför att ordförandenas självständigaställning i detta avseende bör .slås fast i de föreskrifter om domstolamasorganisation och verksamhet som skall meddelas av Kungl. Redan av delförhållandel alt rättskipningen på ett område anförtros ell visst organ måste cnliglmin mening anses följa bl. a. alt delta organ har att självständigt handlägga ochavgöra de mål som omfattas av kompetensområdet. Självfallet bör emellertid denärmare föreskriftema om domstolarnas organisation och verksarahet utformas såall dc inte koraraer att innebära några inslcränk-ningar i domstolarnassjälvständighet i fråga om den döraande verksamheten. Imotsats liU lagrådet kan jag inte finna all ordförandenas självständigaställning som domare skulle markeras, ora del i lagen om skatterätt ochlänsrätt infördes särskilda beteckningar på doraartjänslerna. Del bör ankoramapå Kungl. Maj:l att i ell samraanhang beslärama ora beteckningarna på alla denya tjänster vid länsstyrelserna sora skaU inrättas med anledning av denbeslutade omorganisationen av den statliga länsförvaltningen. Med hänsyn lillvad lagrådet vidare anför i fråga ora ordförandena viU jag erinra om altbeslutet om omorganisation innebär att ordförandenaskall utses av Kungl. Maj:t samt ha stäUning sora domare raen saratidigt varatjänstemän hos och kunna ha uppgifter sora chef för huvudenhetenför allmän förvallning och förvallningsrättskipning eller för någon av deenheter inom denna huvudenhet sora raotsvarar nuvarande allraänna sektioneneller prövningsnärandens kansli. Det förutsätts vidare atl det i vissa län kanbehövas ytterligare doraare som uteslutande skall ägna sig åt dömande uppgifter.Vid länsstyrelserna skall således inrättas tjänster sora avser dels uppgiftenatt vara ordförande i länsskatterätten och länsrätten, dels uppgiften att varachef för nyssnämnda huvudenhet eller för någon av enheterna inorahuvudenheten. Vidare kan, sora fraragår av del anförda, vid vissa länsstyrelserbehövas tjänster för domare sora uteslulande skall ägna sig åt dömandeuppgifter. Lagrådetsynes ha antagit atl det varit avsett att varje länsstyrelse-tjänsteman som uppfyllerde föreslagna behörighetskraven skulle kunn;i anförtros uppgiften all, vidsidan av den tjänst han norraalt utövar, tjänstgöra sora ordförande i länsskatlerättoch länsrätt. En sådan ordning har inle varit avsedd. Det synes eraeUertidönskvärt alt del av lagtexten fraragår all ordförandeuppgiflen ingår i dentjänst vid som ordföranden innehar. I 7 § lagen ora skatterättoch länsriitl bör därför anges all ordförande i länsskallerätt och länsrättinnehar tjänst vid . Del bör vidare föreskrivas all tjänsternatillsätts av Kungl. Det är inle avsett all särskilda tjänster skallinrättas för ordförande i den raellankoramunala skallerällen. Sådan ordförandeskall i stället förordnas av Kungl. Maj:l för viss lid. härom börlas in i 7 §. Som lagrådet föreslår, bör det vidare föreskrivas atlbestämmelser om beviljande av ledighet och förordnande av vikarie förordförande meddelas av Kungl. anför är det av stor vikt alt de ordförande som inte skall ägna sigenbart ål uppgiften att vara ordförande inle tilldelas andra upgifter av sådanart alt deras självständighet som domare eller opartiskhet kan sältas i fråga.Lagrådet föreslår atl del i 7 § föreskrivs atl sådan ordförande inte fårtilldelas uppgifter som kan rubba förtroendet lill hans opartiskhet i dendömande verksamheten. Lagrådet synes anse att uppgifter inora huvudenheten förallmän förvaltning och förvaltningsrällskipning vid länsstyrelse i regel inlebehöver utgöra anledning atl sätta ordförandens självständighet elleropartiskhet i fråga. Jag delar denna uppfattning. Av vad jag förut har anförtframgår atl det är avsett all bara tjänster på denna huvudenhet skall omfattauppgift atl vara ordförande. En bestäraraelse av del slag sora enligt lagrådelsförslag skall tas in i 7 § lagen ora skatterätt och länsrätt kan enligt rainmening ge upphov lill vissa svårigheter vid tillärapningen. Del väsenlliga synesvidare vara alt cn ordförande inte får tjänstgöra, om om- ständighelersom kan rabba förtroendet liU hans opartiskhet i den dömande verksamhetenföreligger. Detta intresse tillgodoses genora jävs-bestämraelserna i 4 kap. 13§ vUka, sora jag anförde i reraissen till lagrådet, avses bli tUlämpligapå ordförande i skatierätt och länsrätt. Ifråga om skatterätts och länsrätts sararaansättning är det enligt lagrådet raedhänsyn lill förvaltningsrättskipningens ökande betydelse och den åsikt oravikten av lekraannadellagande som kora till uttryck vid underrätlsreforraen år1969 svårt alt förslå varför antalet nämndemän i skatierätt och länsrätt skallvara lägre än i tingsrätterna. Det är uppenbart att de synpunkter på lekraannadeltagandetsom tillmättes avgörande betydelse vid underrätlsreforraen raåste anses väsenlligaockså i fråga ora lekraannadeltagandet i skatterätt och länsrätt. Visserligenskall, sora jag anförde i prop. 1970: 103, några krav på speciell fackkunskapinte släUas på lekraännen i skatterätt och länsrätt. Det bör emellertidframhållas all rätterna i stor utsträckning koraraer att fungera sora andrainstans, att antalet raål och ärenden blir avsevärt, alt avgörandena i storutsträckning måste granda sig på skriftligt raaterial och alt de ofta innebärtillämpning av ell orafaltande och delvis kora-pliceral författningsraaterial.Vad särskilt beträffar länsrättema är det angeläget all bland nämndemännen ärrepresenterade insikter i och erfarenheter av bl. a. sociala frågor. Vad jagnu har sagt innebar inte att jag nuraera vill hävda alt häranderaännen bör haspeciella fackkunskaper. Däremot anser jag raig kunna konstatera atl stora kravi andra avseenden måste StäUas på näranderaännen, ora dessa skall kunnafullgöra sin vikliga uppgift inora förvaltningsrättskipningen och få detinflytande på avgörandena som är avsett. Inrättandetav länsrätterna innebär atl elt tämligen stort antal näranderaän raåsterekryteras. Det kan befaras alt det koraraer att bli svårt all rekrytera elttillräckligt antal lekraän sora är både vUliga alt åtaga sig elt så krävandeuppdrag sora del här är fråga ora och lärapade för uppdraget, ora antalet näranderaänsätts högre än sora föreslagils i lag-rådsreraissen. Härtill koraraer, sora frarahållsi lagrådsreraissen, alt länsrätterna raed hänsyn tUl målens natur ofta raåstesammanträda med kort varsel. Erfarenheterna från de prövningsnämnder somsammanträder på avdelning, dvs. med höst fyra ledamöter utöver ordföranden, ärgoda. TUl dessa prövningsnärander hör bl. a. näranderna i de tre största länen. Medhänsyn tiU vad jag nu har anfört finner jag inle skäl all i fråga ora antalet näranderaänfrångå förslaget i lagrådsremissen. Ifråga ora oraröslningsreglema vill jag erinra ora att en ordning raed individueUrösträtt i allraänhel tillämpas inora förvaltningen, all såväl länsförvaltningsulredningensoch landskontorsulredningens förslag som förslagellill lag ora skatterätt innebär att lekrriännen skaU ha individuell rösträtt saralatl 14 av de 16 remissinstanser som i sina yttranden över departemenlsproraeraoriangick in på frågan tillstyrker förslaget ora individuell rösträtt. I prövningsnärandernahar lekraännen individuell rösträtt och de har t. o. ra. en starkare ställningän den sora förslaget i lagrådsreraissen ger nämndemännen. Vid omröstning i prövningsnärandär ju regeln ora ordförandens ulslagsrösl en undantagsregel. Sora exera-pel pådomstolar i vilka lekmän har individuell rösträtt närans i lagrådsremissenfastighetsdomstolarna och expropriationsdomstolarna. Ytterligare exempel ärvattendomstolarna (11 kap. 12 § vattenlagen) samt ägodelningsrätterna sorautöver ägodelningsdomaren består av tre ägo-delningsnärandemän (21 kap. 2 och37 §§ lagen, 1926: 326, om delning av jord å landet). Omnäranderaännen skall ges individuell rösträtt, kan det, sora föredragande departemenlschefenanförde vid underrätlsreforraen , knappast raotiveras att de inle skulleha sararaa ansvar för avgörandena sora ordföranden. Delta leder visserligen tUlatt de måste ges tillfälle alt åtrainstone ta del av avfattningen, innan ettbeslut raeddelas, men erfarenhetema från prövningsnärandemas verksarahet talarför alt det inte behöver medföra några svårigheter. Genomunderrättsreformen fick nämndemännen i allmän undenätt en väsentligt starkareställning än de tidigare hade haft. Den omständigheten att raan inte ansåg dellärapligt all ge dera en också i forraelll avseende individuell rösträtt kan raedhänsyn tiU vad jag har anfört nu och i lagrådsremissen inle anses utgöraanledning att ge nämnderaännen i skatterätt och länsrätt en svagare ställningän lekmännen har i prövningsnämnd. Lagrådet,som inle haft något att erinra mot vad jag anförde i lagrådsreraissen om tillärapningsorarådetför omröslningsreglema för tvistemål resp. brottmål, anser att det bör anges ilagtexten i vilken utsträckning de skUda reglerna skall tillämpas. Sora exerapelpå mål i vilka reglema för brottmål bör tillämpas vid omröstning i huvudsakennämns i lagrådsremissen endast mål om utdömande av vite. Det utesluts emellertidinle alt reglema för brottmål kan böra tUlämpas också i vissa andra raållyper.Särskilt raed hänsyn lill all rätternas korapelensoraråde kan fåannat innehåll bör det överlämnas åt praxis att med ledning av vad sora anförtsvid lagens tillkomst avgöra i vilken utsträckning reglerna för tvistemål resp.reglerna för brottmål bör tiUärapas. Jag vill eraeUertid inte utesluta atterfarenheterna från tillämpningen kan komraa att motivera en översyn i syfteatt åstadkomma en mera preciserad reglering. Medhänsyn tUl vad lagrådet anfört bör hänvisningen i 13 § lagen om skatterätt ochlänsrätt till 16 och 29 kap. anges gällabeslämraelsema för doraslol med endast lagfarna ledamöter. Sora lagrådetföreslår bör det föreskrivas att ordföranden skall säga sin mening först.Någon föreskrift om alt ordföranden skall framställa saken och vad lag stadgar däroraanser jag inte nödvändig. Vad lagrådet anfört ifråga ora 6 § lagen om skatterätt och länsrätt bör föranleda en redaktionelländring. Sådana ändringar bör också göras i 4 och 5 §§. Med anledning avlagrådets påpekande bör del i en övergångsbestämmelse föreskrivas att val avnämndemän första gången skall äga rum redan före lagens ikraftträdande. Under åberopande av detanförda hemsläller jag att Kungl. Maj:t föreslär att antaga förslagentill 1) lag om skatterätt och länsrätt,raed vidtagna ändringar, 2) lag om ändring i lagen(1955:261) om avstängning av domare. Medbifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordar Hans Maj:t Konungen alt tiU skaU avlåtasproposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Propositionen 1 Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Förfatlningsförslag 2 Utdrag av statsrådsprotokoUet 7 Inledning 7 Riksdagsbeslutet om länsförvaltningen 8 Skatterätts kompetensområde 9 Den nuvarande förvaltningsrättskipningen på lands kontoret och hos prövningsnämnden 9 Departementspromemorian 12 Remissyttrandena 14 Länsrätts kompetensområde 18 Den nuvarande förvaltningsrättskipningen på lands- kansUet 18 Departementspromemorian 24 Remissyttrandena 25 Domförhet 31 Doraförhetsregler för länsstyrelse och aUmän underrätt 31 iilredningsförslag och remissyttranden 33 33 Remissyttrandena över länsförvaltningsutredningens förslag 33 34 Remissyttrandena över landskontorsutredningens förslag 35 Förslaget tUl lag ora skatterätt 36 Remissyttrandena över förslaget till lag om skatierätt 36 Departeraentsproraemorian 37 Remissyttrandena 39 Omröstning 44 Bestämraelser om omröstning i prövningsnärand och i allmän dorastol 44 utredningsförslag och reraissyltranden 45 Besvärssakkunniga 45 Reraissyttrandena över besvärssakkunnigas förslag 46 Utredningen om administrativa frihelsberövanden 46 46 47 Reraissyttrandena över länsförvaltningsutredningens förslag 47 47 Reraissyttrandena över landskonlorssutredningens förslag 48 Förslaget till lag om skatterätt 48 KJCUcLl LdiICLllOdiC'i.Cli Mål ora verkställighet av dom i vårdnadsmål Inledning, lagens rabrik m. m. Domkretsar, anknytning tiU länsstyrelse resp. riksskalleverk m. ra. Ordförande i skatterätt och länsrätt Vissa besläramelser ora doraare Val av näranderaän, antal m. m. Valbarhets- och behörighetsvillkor, tjänstgöringstid m. ra. Bestämmelser för ledamöter i prövningsnämnd och nämnde- män i aUmän underrätt Hemställan 88 BUaga 1. Departemenlsproraeraorians förslag tUl lag om skatterätt Till lagrådet remitterade förfatlningsförslag 92 Utdrag av lagrådelsprotokoll 95