prop · FU0381 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Mai:ts proposition angående studiesocialt stöd till utländska studerande; givenStockholnis slott . Kungl.Maj:t viU härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifaUa det förslag ora vars avlålandeliU föredraganden herastäUl. MinaUernådigsle Konungs och frånvaro, enligtDess nådiga beslut: Pågrandval av förslag från kommittén för utländska studerande dras ipropositionen upp nya riktUnjer för behandlingen av utländska medborgare iSverige i studiesocialt avseende. I enlighet med nu gäUande principer föreslåsatt studiestöd skaU ulgå tUl den sora är iideraraad i det svenska sarahäUet. a. att den som invandrat under sådana omständigheter alt det klartkan förutsättas att han kommer att stanna kvar i , t. ex. barn tiUinvandrare som erhåUit arbets-tiUslånd eUer flykting, skaU kunna få studiestöd sorasvensk medborgare. I övriga faU föreslås att det skall krävas sararaanhängandevistelse och förvärvsarbete. En särskild delegation inom centrala studiehjälpsnämndenskaU avgöra ärenden ora studiestöd för utländska medborgare i . De nya principemaföreslås bU tillämpade fr. o. m. . Ipropositionen föreslås vidare en betydande utökning av antalet gäststipendierför utiändska studerande. För /73 föreslås 100 nyagäststipendier. Ipropositionen behandlas även frågan ora behovet av kunskaper i svenska hos deutländska studerandena. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konnngen istatsrådet på . Närvarande:statsminislern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , , . StatsrådetMoberg anraälar efter geraensara beredning raed statsrådets övriga ledamöterfråga om studiesocialt stöd till utländska studerande och anför. 1971: 81 3 Lag om ändring i stndiehjälpsreglementet (1964: 402) Härigenom förordas, alt 3, 31 och 32 §§ sludiehjälpsreglementel(1964: 402)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe 3 § Studiehjälp utgår tiU svensk studerande så ock lUlannan studerande, som är bosatt i riket. Den sora icke är svensk med- Den sora icke är svensk med borgare äger dock icke rätt tiU stu- borgareäger dock rält tUl sludie- diehjälp, om han bosatt sig i riket hjälpendast ora han bosall sig i huvudsakligen i syfte atl här vinna rikethuvudsakligen i annat syfte UtbUdning. än att här vinna utbUdning. Aiman studiehjälp än studiebi- Annan studiehjälp än studiebi- drag eller förhöjt studiebidrag ut- drag eUer förhöjtstudiebidrag ut går endast efter ansökan. går endasl efler ansökan. om studiehjälp till den som ej är svensk medborgare krävesdock alltid ansökan. Beslut om studiehjälp meddelas. Beslut om studiehjälpmeddelas, där ej aimat följer av andra eller där ej annat följer av andra, tredje tredje stycket, av skolstyrelsen, om eller fjärde stycket, av skolstyrel- läroanstallen står under dess för- sen, om läroanstalten slår under valtning, och eljest av rektor. dessförvaltning, och eljest av rek- Beslut ora behovsprövat tillägg tiU studiebidrag så ockbeslut om studielån eUer om studiehjälp för studier utom riket meddelas avcentrala studiehjälpsnämnden. Fråga om sökande som icke är svensk medborgare enligt 3 §äger rätt till studiehjälp prövas av centrala studiehjälpsnämnden. Har nämndentidigare funnit sökanden äga sådan rätt till studiehjälp eller rätt UUstudiemedel enligt 5 § studiemedelsförordningen (1964:401), skall han, när hansenare ånyo ansöker om studiehjälp, anses äga rätt till studiehjälp enligt 3 §utan ' Omtryckt 1970: 267. 1971: 81 4 ny prövning av nämnden, om han är bosatt i riket. Om sistnämnda villkor är uppfyllt prövas i ärende om behovsprövat tillägg tillstudiebidrag eller studielån av centrala studiehjälpsnämnden och i ärende omannan studiehjälp av skolstyrelsen eller rektor. Frågasom avses i 29 § prövas av centrala studiehjälpsnämnden. Deimalag träder i kraft . Lagom ändring i studiemedelsförordningen (1964: 401) Härigenomförordnas, att 5 och 34 §§ studiemedelsförordningen (1964: 401)' skaU ha nedanangivna lydelse. Studiemedelutgå till svensk studerande så ock tUI annan studerande, som är bosatt i riket. TUIden som ej är heltidsstuderande utgå studiemedel endast om han bedriverstudierna på minst halvtid och på grand av förvärvsarbete, vård av egna bameller andra särskUda skäl ej kan bedriva studier på heltid. Densom icke är svensk med- Den som icke är svensk medbor- borgare äger icke rätt tiU studieme- gare äger rätt tUl studiemedel en- del, om han bosatt sig i riket hu- dast om han bosatt sig i rUcet hu vudsakligen i syfte att här vinna vudsakUgen i annat syfte än att här utbildning. Ansökanom studiemedel prövas Ansökan om studieraedel prövas av sludiemedelsnämnd eller för av studiemedelsnämnd om ej an fall, beträffande vilka Konungen nät följer av andra stycket eller av så förordnar, av centrala studie- bestämmelser som avses i tredje hjälpsnämnden. Frågaom sökande som icke är svensk medborgare enligt 5 § äger rätt till studiemedelprövas av centrala studiehjälpsnämnden. tidigare funnit sökanden ägasådan rätt till studiemedel eller rätt till studiehjälp enligt 3 § studiehjälpsreglementet (1964:402), " Omtryckt1970: 266. Med nuvarande lydelse avses den lydelse som har föreslagits i prop. Prop.1971: 81 5 skall han, när han senare ånyo ansöker om studiemedel,anses äga rätt till studiemedel enligt 5 § utan ny prövning av centrala studiehjälpsnämnden,om han är bosatt i riket. Om sist nämnda villkor är iippfylltprövas av studiemedelsnämnd eller i fall som avses i bestämmelser enligt tredjestycket av centrala studiehjälpsnämnden. Även i andra fall än som avses i andra stycket prövasansökan om studiemedel av centrala studiehjälpsnämnden enligt bestämmelsersom Konungen meddelar. Fråga ora ålerkrav enUgl 32 § prövas av centrala studiehjälpsnäran-den. Denna lag träder i kraft . 1971: 81 6 Vid1964 års riksdag fattades beslut om en ändring av formerna för det statligastudiestödet för utbUdning efter grandskolan. På grandval avstudiehjälpsutredningens betänkande (SOU 1963: 48) Bättre studiehjälp och sludiesocialautredningens belänkande (SOU 1963: 74) Rätt till studiemedel skapades genora statsraaklernasbeslut (prop. 1964: 138, SäU 1964: 1, rskr 1964: 290) två slödforraer,studiehjälp vid studier i gymnasiala skolor m. ra. och studieraedel vid studierpå i huvudsak efter-gyranasial nivå. beslut har korapletlerals i olikaavseenden, senast vid riksdag (prop. 1970:77, SU 1970: 116, 2LU 1970:50, rskr 1970: 284 och 290). Detökande antalet utiändska studerande i har aktualiserat frågan orabehandlingen bl. a. i studiesocialt avseende av denna grupp. Med stöd av Kungl.Maj:ls bemyndigande tillkallades departeraentsrådet NUs ,ordförande, pol.mag. och byråchefen för översynav bestäraraelserna ora studiesocialt slöd tUl utländska studerande ra. Desakkunniga, sora antog naranet koraraittén för utländska studerande, avgav den18 belänkandet (Ds U 1969: 9) Studiesocialt slöd tiU utländskastuderande. Över betänkandet har efler reraiss yttranden avgetts av universitetskanslersämbetet,, centrala studiehjälpsnämnden, ,statens invandrarverk, saraarbetsnäranden för jordbrukets högskolor,direktionen för i , saraarbetsnäranden försocialhögskolorna, , styrelsen förgymnastik- och idrottshögskolorna, musikaliska styrelse, akademienför de fria konsterna, kompetensutredningen, studiemedelsulredning, invandrarutredningen.Tjänstemännens centralorganisation (), akademikers centralorganisation(), i (LO), (), (), för kulturelltutbyte raed utlandet (SI), ()och (). Utöver ovan angivna reraissorgan har yttratsig Finska klubben, studentkår. och (). 2 Gällande bestämmelser om studiestöd Tillstuderande i gymnasier, fackskolor, yrkesskolor, folkhögskolor m. fl.läroanstalter utgår studiehjälp enligt bestäramelserna i sludiehjälpsreglementel(1964: 402, omtryckt 1970: 267, ändrat 1970: 1027) 1971: 81 7 iform av studiebidrag jämte lUlägg eller förhöjt studiebidrag samt studielån.För elever i och motsvarande skolformer utgår förraåner enligtförordningen (1964: 400) ora förlängt barnbidrag (ändrad : 270). Studiebidrag och förlängtbarnbidrag utgår raed . Härutöver kan inkomstprövat tilläggutgå med 25, 50, . , beroende på föräldrarnas inkomst-och förmögenhetsför-håUanden samt förekomst av syskon under . Om denstuderande är berättigad till inkomstprövat tillägg med högsla belopp och omsynnerligen stort behov av ytterUgare studiehjälp föreligger, kan behovsprövattillägg utgå med . Är den studerande i behov av inackordering,utgår inackorderingstillägg med . imånaden utgår för dagliga resor mellan hem och skola, om avståndet är rainst 6km. Studielån kan ulgå med högst . för elt läsår. Studiehjälpbeviljas av skolstyrelsen eller centrala studiehjälpsnämnden. Destuderande vid eftergyranasiala läroanstalter erhåller studieraedel enligt bestäraraelsernai sludieraedelsförordningen (1964:401, omtryckt 1970: 266). Studiemedelbestår av studiebidrag och ålerbelalningsplikliga studiemedel. Studiemedlen ärindexreglerade och utgår av basbeloppet inom den allraänna försäkringen,dvs, f. n. totalt . den studerande har vårdnaden om barn, kandessutom utgå barntiUägg raed av basbeloppet (f. n. Extra studieraedel kan vidare ulgå ora synnerliga skälföreligger. Av sludieraedlen utgår . i studiebidrag, raedan återstodenskall återbetalas under normalt . Studiemedel utgår raed hänsyn tillden studerandes studiemeriler samt de ekonoraiska resurser över vilkastuderande förfogar. Under de två första terrainerna erhålls dock studieraedelutan prövning av studieraerilerna. Studiemedelbeviljas av studiemedelsnäranderna. 2.2Studiestöd för utländska studerande Deutländska studerande som är bosalla i är jämställda med svenskastuderande i fråga ora sätt all erhålla studiestöd. Den sora inle är svensk raedborgarehar dock inle rält lill studiestöd om han bosatt lig här huvudsakligen i syfteall vinna utbildning. Centralasludiehjälpsnäranden har på grundval av bestäramelserna i »tudiehjälpsregleraentetoch sludieraedelsförordningen utfärdat anvisningar om hur ansökningar orastudiestöd från utiändska studerande skall behandlas. När det gäller studiehjälpssysleraethar näranden bl. a. framhåUit att en förklaring av sökande att han eflerutbildningens slut 1971: 81 8 ämnarstanna kvar i inle skall vara avgörande för rätt till studie-, stöd.Motsvarande erinran har gjorts av nämnden beträffande sludie-medelssystemet.Kravet på bosättning skall anses uppfyllt när den studerande är kyrkobokförd iriket. Enligt närandens uppfattning bör den sora bosatt sig i landet kort föredel han påbörjat sina studier här regelmässigt anses ha bosatt sig i landethuvudsakligen i syfte alt genoragå en svensk utbildning. I övriga fall bör enutredning göras. Utredningenhar inhäratat uppgifter ora den praxis sora sludieraedels-näranderna tillärapatvid prövning av ansökningar ora studieraedel från utländska studerande. Vissaav näranderna reraitterar regelbundet ansökningarna tUl ullänningsrayndighelen.Näranderna fäster stor vikt vid all sökanden har sådana kunskaper i svenska althan har raöjlighet atl tillgodogöra sig undervisningen. I några fall ställernäranderna krav ora en viss tids vistelse i för beviljande av studieraedel. Iolika inlernalionella saramanhang har man arbetat för alt underlätta högrestudier i annat land. har anslutit sig lill vissa Europarådskonventionersora gäller tiUträde till högre utbildning, näraligen 1) konventionrörande likvärdighet av betyg för tiUträde till universitet, 2) 1956 årskonvention rörande likvärdighet av studieperioder vid universitet och 3) 1959års konvention rörande erkännande av universitetsexamina för tiUträde tillfortsatta studier. Denordiska utbildningsministrama har antagit en resolution ora allstuderande skall kunna la raed sig sill heralands studiesociala förraåner vidstudier i annat nordiskt land. De svenska sludiesociala bestämraelserna ärutformade med hänsyn härtiU. 2.3Utländsk studerandes tillträde till utbildningsanstalt m. m. Utiändskstuderande har raöjlighet alt vinna inträde vid svensk högre läroanstalt, omhan i annat land avlagt examen som medför behörighet all vinna inträde imotsvarande anstalt. Tillstånd måste dock inhämtas för icke nordiskastuderande. För avläggande av akademisk exaraen gäller i vissa utbildningarkrav på kunskaper i svenska språket. Underde studiemedelssystemet varit i funktion har studiemedel utgått lill ca4 100 utländska raedborgare. Uppskattningsvis uppgår antalet utländskastuderande sora erhållit svenskt studiestöd före studiemedelssystemetstillkomst lill ca 400. Antaletpersoner som beviljades studieraedel höll sig på sararaa nivå under de treförsta åren (ca 600). Därefter har en ökning ägt rura successivt. Ar 1968 fickca 950 utiänningar studieraedel och var motsvarande siffra ca 1 400.Det kan noteras att av dessa personer endast erhåUit studieraedel engång, dvs. för en eller två terminer. De har alltså ej ansökt om fortsattstudiestöd eller, om de ansökt härom. 1971: 81 9 ej kunnat beviljas della på grand av bestäraraelserna istudiemedelsförordningen om krav på studieresultat. En särredovisningfrån studiemedelsnäranden i Slockholra har gjorts avseende ansökningar ora studieraedelfrån utländska studerande. Undersökningen avsåg höstterrainerna 19661968.Undersökningen kora atl orafatla drygt 200 ansökningar. Över en tredjedel av desökande var från de nordiska ländema, nästan lika många sora från del övrigaEuropa och cirka en feratedel från . Sora orsak lUl bosättning angavs fräraststudier, farailjeskäl och äktenskap. Av ansökningarna hade beviljats studieraedel. Uppgifter om antalet utländska studerande på gymnasialnivå kan inte ges, eftersom denna kategori inle särredovisas i skolstyrelsernasstatistik. 3 Komniitténs förslag 3.1 Bakgrund En allraän bakgrund för koraraitténs art)ele har varit denfortgående internationalisering sora ägt rum och de återverkningarsom befolkningsomflyttningarna haft inle minst på utbildningens område. Det ärfraraför allt tre kategorier av utländska studerande sora därigenom söker sig lillsvenska utbildningsanstalter. Dels rör det sig ora ungdoraar vars föräldrarflyttat hil och inleraraals i del svenska sarahället. Dels rör det sig orapersoner, sora på egen hand sökt sig hit i mer eUer mindre uttalad avsikt all inlemraasi det svenska samhället. En tredje kategori är de sora koramil lill Sverigeenbart i syfte alt vinna utbUdning. Koraraittén påpekar inledningsvis, alt del är en sedanlänge orafaltad princip att de svenska utbildningsanslallerna inte skall varareserverade för svenska studerande. Del har allraänt ansetts sora en tillgångalt svenska studerande fritt skall kunna få sin utbUdning i annat land och oraväntall utländska studerande skaU kunna erhåUa utbildning i . har vi också upplevt enmarkant ökning av antalet utländska studerande vid våra läroanstalter. Särskiltstor har ökningen varit av den kategori studenter sora på egen hand söker sig tiUSverige. En av orsakerna härtill torde vara alt såväl undervisning sora exarainationnuraera anordnas på fräraraande språk. En annan orsak är sannolikt del järaförelsevisgenerösa sludiesociala syslera som studiesociala reforraer innebar. Entredje faktor har att göra raed den vidgade slipendieringen och den orafaltandebefolkningsoraflytt-ningen sora sker raellan fraraför aUl de nordiska ländema. Den vidgade tillslröraningen av utländska studenter har,konstaterar koramiltén, förorsakat problera i oUka avseenden. 1* 1971. 1971: 81 10 hänger med studiefinansieringsfrågan, bristande kunskaper i svenska språket ochanpassningen tiU den svenska miljön. Svårighetermed studiefinansieringen uppstår framför allt för de studenter som utan egnastipendier koraraer till i syfte att här vinna utbildning. I vissa faUhar denna kategori studenter egna medel och problemen uppstår då sora regel närdessa raedel tar slut. Inkorast från förvärvsarbete är sora regel inleaktuellt, eftersom studier och förvärvsarbete svårligen låter sig förenas raedtanke på den extra tid som studierna norraalt tar på grund avspråksvårigheter. Enannan del av problemet sammanhänger med gränsdragningen mellan gäslsluderandeoch invandrarstuderande. Enligt kommittén är det inte möjligt att betrakta enutländsk studerande som invandrare bara för alt vederbörande uppger sig viljastanna i . Frågan uppstår då vilka kriterier som skall gäUa för altbetraktas som invandrare. Kommittén framhåller, alt studieraedelsnärandernaåren lillärapade en mycket liberal praxis i fråga om studieraedelslilldelningen.Denna innebar att studieraedel utgick till alla utländska studerande sorasjälva uppgav att syftet med vistelsen i var all vederbörande avsåg stannai . meddelade emellertid centrala studiehjälpsnämndenanvisningar om en mera restriktiv linje. Enligt anvisningarna skuUestuderande, sora anlände tiU i nära anslutning tiU all de påbörjadesina studier här, inte räknas sora invandrare. Sora regel liUämpar studiemedelsnärandernanumera reglerna så, alt studieraedel i princip beviljas tiU utiänning soravistals här och förvärvsarbetat . Undantag gäller flyktingsludenter ochandra särskilda grapper där avsikten alt invandra är oomtvistlig. När delgäller studerande från de nordiska ländema är situationen delvis annorlundaeftersom uppe-hållstiUstånd inte krävs för denna kategori. Kommittén menarockså alt del generösa svenska studiemedelssystemet sannolikt verkat lockande påstuderande från övriga nordiska länder, speciellt . Kravet på vistelse ielt år gäller även nordiska studerande. Sammanfattningsviskan man således säga att svagheten i det nuvarande systemet är att reglemafortfarande vilar på principen alt det är den enskilde utlänningen som avgör omhan är invandrare eUer gäststuderande. Att bestäraraa cn persons status sominvandrare resp. gäst-studerande raed hjälp av en karenstidsregel är, frarahåUerkommittén, inte idealiskt. När det gäUer frågan om förkunskaper i svenskaspråket har kommillén för sitt ställningslagande inhämtat synpunkter ifrån imiversitetskanslersämbetet.Kanslersämbetet framhåller all raånga av de utiändska studerandena saknar tiUräckligakunskaper i svenska för att kunna följa och tiUgodogöra sig undervisningen. Detär inte bara med hänsyn tiU förståelsen av studiematerialet utan också ur aUmänstudiesocial synvinkel som det är viktigt att äga grandläggande kunskaper isvenska. 1971: 81 11 Kommitténanser, med hänvisning till den redovisade bakgrunden, alt de nuvarande reglema raåstereforraeras. En aUraän utgångspunkt bör vara att denna reforraering skall knytaan till de principer som genom beslut vid riksdag ligger liU grund förden svenska ut-länningspoliliken. Detta innebär att koraraittén förordar någontyp av reglering av antalet utländska studerande i likhet med vad som gällerför arbetskraften. Koraraittén raenar också alt raan bör definiera vilka olikakategorier icke-svenska studerande sora bör koraraa i åtnjutande av svenskt studiesocialtslöd. Kommittén behåUer som aUmänutgångspunkt indelningen i gäst-studerande och invandrare. Till den förrakategorin förs studerande som huvudsakligen kommit hit för utbildningens skull,medan den senare gruppen omfattar studerande som kommit hit av andra skäl. Kommitténanser, alt de gäststuderande inle bör erhålla svenskt studiesocialt stöd. Sommotiv för sitt ställningstagande pekar kommittén på all de strävanden sora inlernalionelltsett finns går i riktning raot atl det är hemlandet som skaU svara för de gästsluderandesstudiefinansiering. En annan sak, raenar koraraittén, är att del av olika skälkan vara önskvärt och angeläget att stiraulera tiUslröraningen av utländskastuderande till svenska läroanstalter genom all inrätta speciella stipendier. Etlsådani förslag skulle emellerlid, menar raan, ligga utanförutredningsuppdraget. Alt invandrarstuderandeå andra sidan bör erhålla svenskt studiesocialt stöd ligger helt i linje raedde principer sora gäller för den svenska utlänningspoliliken. De som las emot idet svenska samhället sora invandrare bör således behandlas på exakt samraa sättsora svenska studerande. Koramiltén påpekar dock,att probleraet i första hand inte ligger på detta plan. Det gäUer i stäUetfrågan om vem som skall anses som invandrare. Kommittén räknar därvid med trehuvudkategorier: a) de som invandrar och påbörjar sin vistelse i landet medstudier, b) de som kan anses inleraraade i del svenska samhäUet, c) de sommottagits i landet under sådana omständigheter att det klart kan föratsättasatt de skaU inlemmas i det svenska sarahäUet eUer t. v. är att betrakta som tUlhörandedetta samhäUe. Kommitténs indelning lämnar de nordiska studerandena utanför.Förslag rörande denna kategori redovisas nedan. Utslagsgivande för rättentill svenskt studiesocialt slöd blir således inte själva syftet med vistelsenulan de förhåUanden under vilka den studerande kommit tUl och denstatus han erhåller av svenska myndigheter resp. den anknytning han kommer attfå tUl det svenska samhället. 1971: 81 12 3.3Icke-svenska medborgare som påbörjar sin vistelse i landet med studier Detär framför allt i fråga ora denna kategori som koraraittén gjort järaförelser raedinvandringen av arbetskraft. Regleringen av arbetskraft raotiveras av ensträvan från myndigheternas sida all kunna bereda den utländska arbetskraftenarbete och i övrigt la hand om vederbörande på elt i järaförelse med svenska raedborgarejäralikt sätt. Invandringen av arbetskraft regleras raed hänsyn lill sysselsällningssitua-tionen.Sarama synsätt bör tillämpas på invandringen av studerande menar komraittén.Utbildning är atl betrakta sora förberedelse för en komraande insats, och denstuderande ställer i princip samraa krav på samhälleUg service sora den soraförvärvsarbetar. Kommittén frarahåUer, atldet ibland har hävdats alt man skuUe kimna begränsa bedömningen tUl i stortsett möjligheterna att bereda studieplats och bostad . Komraitténanser emellerlid, atl ett sådant synsätt är aUtför snävt. All tiUåla invandringav studerande som avser utbilda sig för verksamhet inom oraråden, därtillgången på arbetskraft är eller bedöras bU tiUfredsstäUande, kan inle vara riraligt. Koraraitténs förslaginnebär, atl raöjligheten att invandra lill för att först utbilda sigoch sedan förvärvsarbeta görs beroende av elt rårskilt tUlstånd av svensk rayndighet.Tillståndsgivningen bör ankomma på ett organ som har inblick iutbildningsväsendet, arbetsmarknaden, bostadstillgången och resurserna på detsociala området i stort. Kommittén förslår, all Kungl. Maj:t har hand ora tiUståndsgivningen,raen att delegering av tillslåndsgivningen pä underlydande organ, förslagsvis invandrarverket,bör kunna ske. Koraraitténtar inte ställning tiU frågan om vUken orafallning detta slag av invandringskall ha i framliden. EnUgt kommitténs uppfattning bör elt sådantställningstagande vara beroende av växlingar på arbetsmarknaden ochsamhällsförhållandena i övrigt. Somregel anser koraraittén, alt tillståndsgivningen bör ske före ankomslen tiUSverige. EraeUertid koraraer del att uppslå situationer då detta tiUstånd raåsteges sedan den studerande ankorarail tiU . Så är t. ex. fallet med depersoner som korarait till i annat syfte än att invandra raen soraefter en lids vistelse önskar inleramas i det svenska sarahället. I sådana fallraåste tillståndsgivningen ske i efterhand. 3.4Icke-svenska medborgare som kan anses inlemmade i det svenska samhället KoramilténfrarahåUer, all en person som ännu ej fått svenskt medborgarskap men sorauppenbarligen avser att kvarstanna i inte bör förvägras svensktstudiestöd. Frågan om vem sora skall anses in- 1971: 81 13 leramadi del svenska samhäUet bör, enligt koraraittén, avgöras raed hänsyn tillpersonlig eller annan bindning här. Sora inlemraad i del svenska samhäUet börden betraktas, som har bosätlningstillslånd eUer beviljats uppehåUs- och arbetsliUståndsaral varit sysselsatt i . Sora inleraraad bör vidarebetraktas utländsk raedborgare sora är gift raed svensk raedborgare.