prop · FU0333 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1971 Prop. KungLMaj:ts proposition angående vissa anslag ur kyrkofonden, m. m.; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av StatsrådsprotokoUet överutbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande tiUriksdagen föredraganden hemslälll. Propositionensförsta avsnitt rör åtgärder för förbättrad konfirmandundervisning. I syfte allbistå konfirmandlärarna föreslås inrättande av ett antal konsulenlbefallningar,vilka skall innehas som bisysslor. Iell andra avsnitt föreslås viss förstärkning av den prästerUga arbetskraften ipastorat med fritidsbebyggelse och turism. Idet tredje avsnittet läggs förslag fram om vidgad användning av icke prästvigdatjänstebiträden. Detfjärde avsnittet rör ett antal frågor om anslag ur kyrkofonden. Sålundaföreslås anslag till reparationsarbeten på sliflsnämndshuset i , bidragtill avlönande av sekreteraren hos diakoninämnd samt fortsaltoch förhöjt bidrag till kyrklig verksamhet bland svenskar i och tUl kyrkomusikemlbildningenvid . Anslaget för anordnande av leologiskafortbildningskurser för präster räknas upp med . och bidraget föranlitande av predikobiträden med . Idet femte och sista avsnittet berörs vissa frågor i anslulning tiU upphävandetav den nuvarande lagen om kyrkofond. Utdragav protokollet över utbUdningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på Stockholnis slott . Närvarande:Statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , C/MILSSON. StatsrådetMyrdal anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågorom vissa anslag ur kyrkofonden, m. m., och anför. Åtgärder för förbättrad konfirmandundervisning 1963års kyrkomöte har (kskr 15) hemstäUt atl konsulenttjänster förkonfirmandundervisning inrättas och all medel till utbildning, resor ocheventuella arvoden släUs till domkapitlens förfogande ur kyrkofonden. FramstäUningenvar föranledd av en motion (nr 68) vid mötet. I sitt av kyrkomötet åberopadebetänkande (nr 7) över motionen betecknade andra liUfäUiga utskottet det som enangelägenhet av hög rang att konfirmandundervisningen fortgående ägnas tiUsynoch genom fortbildning av konfirmandlärama hålls å jour med metodikensutveckling. Utskottet kunde länka sig alt från varje stift ett lämpligt antalerfarna, pedagogiskt intresserade präster utses av att, eftergenomgången kurs, såsom konsulenter stå konfirmandlärama lill tjänst med råd,instruktion och praktiska förslag. Uppdraget borde enligt utskottet fuUgöras pådeltid. Sedan kyrkomötetsframställning remissbehandlats, varvid yttranden avgetts av kammarkollegiet,statskontoret, och samtUga domkapitel utom domkapitiet iVästerås, uppdrog Kungl. Maj:t åt kammarrådet undersöka humvida genom inrättande av konsulenttjänster eller på annat sättsärskilda åtgärder bör vidtas för förbättring av konfirmandundervisningen samlalt, om sådana åtgärder befanns erforderUga, avge förslag om kostnadernas bestridande.Den sakkunnige har avlämnat betänkandet (Ds U 1969: 6) Åtgärderför förbättrad konfirmandundervisning. Däri föreslås anställande i stiften av tiUsvidare 29 konsulenter. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av kammarkollegiet,statskontoret, som hört länsskolnämndema i ochKopparbergs län, skolstyrelserna i , och SkeUefteå säratGöteborgs aUraänna skolstyrelse ärkebiskopen efter övriga biskopars hörande, saratligadorakapitel, centralråd för evangelisation och försaraUngsarbete,den sakkunnige för utredning ora de praktisk-teologiska övningsinstitutensframtida ställning, ra. ra.. , . , Sverigeskristliga gymnasiströrelse, KFUK:s och . Föreningen ireligionskunskap och . Härkan nämnas att i direktiven för den nyssnämnda utredningen (U 1970: 50) ora de praktisk-teologiskaövningsinstitutens framtida stäUning, m. m., bl. a. upptas frågan oraprästernas fortbUdning. En viss forlbildningsverksarahet förekommer redan istiften. Den sakkunnige professom bör enUgt direktiven ideima del undersöka om verksamheten behöver ges fastare former eUer över huvudi vilken omfattning sådan fortbildning bör ske och hur den bör organiseras.Andrén har uppgelt att han räknar raed en genora hel-eller ddtidsanstäUdakonsulenter-kursledare-lärare kontinuerligt bedriven fortbUdningsverksamhet påregional nivå, bl. a. avseende konfirraandundervisningen, och all ettinförande redan nu av konfirraandkonsulen-ter och därraed ett föregripande aven koramande uppläggning är motiverat av det väsentUga och angelägna i att ulbUdningsfrågomaför konfirmandundervisningen prioriteras. Avdet avgivna betänkandet inhämtas bl. a. följande i fråga om för-saraUngsprästspedagogiska utbildning m. ra. Enligtstatuterna för den praktisk-teologiska övningskursen ges under kursen 96timmars konfirmandpedagogisk undervisning. Av dessa används förintroduktionsföreläsningar. Vidare ingår övningslektioner, seminarieövningaroch slutprov. TiU de kommer 15 tiraraars auskultation i gmndskola. Konfirmandkommitlénhos centtalråd anordnar åriiga konfirmandlärarseminarier,till vUka inbjuds aUa präster och lekmannakatekeler. Kursema bmkar omfatta femdagar. har i genomsnitt 20 präster deltagit i varje kurs. Konfirmandkommitlénhar också anordnat arbetskonferenser och utger en skriftserie. En huvuduppgiftför kommittén f. n. är att främja lärome- delsproduktionen.Komrailléns sekreterare raedverkar vid lokala kurser och konferenser. harstudiedagar och kurser i konfirmandpedagogik sporadiskt ordnats av olikastifts- och kontraklsorgan. Verksamheten inom stiften har intensifierats underde senare åren. I några stift finns pedagogiska konsulenter anställda meduppgift atl bl. a. främja konfirmandundervisningen. Dessa tjänster bekostas avraedel sora står lill förfogande för det friviUiga arbetet. I en rad stiftfungerar särskUda konfirmand-komnuttér. Biskopsmötet har söktverka för att ge konfirmandundervisningen en mera enhetlig prägel. Sålundafungerar sedan mitten av 1950-lalet en biskopsmötets granskningsnämnd förkonfirmandläroböcker, och antog mötet en läroplan för svenska kyrkanskonfirmandundervisning. Ifråga om behovet av förbättrad konfirmandundervisning anförs i betänkandet attden fond av konfirmandpedagogiskt velande, som funnits tillgänglig hoscentralrådets konfirmandkommilté, i relativt ringa grad tycks ha kanaliseratsut tiU det praktiska verksamhetsfältet. Det torde snarare vara så att, medandet allmänna skolväsendet snabbt har utvecklats raed raoderna undervisningsraedeloch raeloder och en rationell fortbildning av lärarna, konfirraandundervisningeni stort stått kvar på en ttaditioneU ståndpunkt, som för barnen måste le sigdesto mer föråldrad som de i den vanliga skolan vant sig vid att möta en modernpedagogik. Det föreligger därför, särskilt bland de medelålders och äldreprästerna, ett starkt behov av information, vägledning och inspirationbeträffande en modern konfirmationsundervisnings mål och metoder. Den sakkunnige påpekar attkonfirmandundervisning meddelas ål av de i landet konfirmationsberättigade.I regel har konfirmanden en ålder av 14 å . Undervisningen utgör ellmyckel betydelsefullt led i det kyrkUga ungdomsarbetet. Därför är del av storvikt, raenar den sakkunnige, att undervisningen bedrivs på ett fuUt tillfredsställandesätt. EraeUertid har församlingsprästerna på gmnd av mångfalden andrauppgifter i församlingsarbetet i aUmänhet svårt att själva genom studier avUtteratur i ämnet och på annat sätt närmare följa den fortlöpande utvecklingenpå det pedagogiska området. Antalet präster som bevistar konfirmandkommitténskurser är ganska begränsat. De kurser ra. sora i allt större utsträckninganordnas genom domkapitlens med fleras försorg är av icke ringa värde ochbetydelse, men förhåUandena skiftar mycket härvidlag inom de olika stiften. Detär av vikt att enhetUghet och trygghet vinnes på området, delta även i finan- AUa försaraUngspräsler bör bU i tillfälle alt lära känna de modemapedagogiska melodema och få möjlighet alt tiUämpa dem vid sinkonfirmandundervisning. Vad angår sättet attbibringa församlingsprästerna den mera tidsenliga pedagogiska kunskap sombehövs för att raeddela konfirmandundervisning erinrar den sakkunnige till enbörjan om att det allmänna skolväsendet har en forlbildningsorganisation med eltavsevärt antal halvtidsanstäUda konsulenter och atl denna organisation såsoraskolöverstyrelsen uppgett i sitt yttrande över kyrkoraötels framstäUning i ärendet spelar en väsentUg roU då det gäller att tiU lärama förraedla kontakt med oUkapedagogiska raeloder samt ge lärarna stimulans och vägledning. Den sakkuimigeföreslår alt det för konfirmandundervisningen inrättas särskilda konsulenlbefallningarinom stiften. Dessa befattningars innehavare skaU stå försaraUngsprästema lUltjänst med upplysningar, rådgivning och uppslag på området samt anordna kurserinora stiften för dera. Såsom ett led i den rådgivande verksamheten bör konsulenteni den utsträckning han finner lämpUg ha rätt att bevista församlingsprästskonfirmandundervisning och därvid göra de erinringar han finner anledning tUl. Konsulenterna bör fåsärskild utbildning för ändaraålet. EnUgt kyrkomötets framstäUning skulle dennautbildning kunna erhållas vid den av centralrådets konfirmandkommilté årUgenanordnade kursen för konfirmandlärare, vilken kurs då skulle byggas ut i erforderligomfattning. Representanter för kommittén hade meddelat att det inte finnsanledning anta, att koraraittén skuUe ha något att erinra häremot. Av kursensprogram framgår enUgt den sakkunnige att avsevärd viktlagts vid den modema pedagogikens metoder. Vid en utbyggnad av kursen börbeaktas ell påpekande av om intresset av att konsulentensutbildning kommer att innefatta även en pedagogisk inttoduktionskurs i gmndskolansmåluppgifter och arbetsmetoder m. ra. Konsulenten bör vidare söka följa raedin- och utländsk litteratur i ämnet och helst ha de hjälpmedel som fordras förgod undervisning tiUgängliga för demonstration på stalioneringsorlen eUer ute iförsamlingarna. Den sakkunnige föreslår attkonsulenten skaU utses av och vara väl skickad för verksamheten.Han utgår från alt det vanUgen blir en församlingspräst men anser att även enför uppgiften intresserad och lämplig lekman kan komma i fråga. Förordnandetsom konsulent bör meddelas för av högst , dvs. samma tidsperiodsom enligt 29 § folkbokföringsförordning gäUde för uppdraget som kyrkobokföringsinspektör.Konsulenten bör lyda under , som har alt i särskild insttuktion genärmare föreskrifter om verksamheten. Rörandekonsulenlbefattningens konstruktion diskuterar den sakkunnigehuvudsakUgen två altemativ: 1) uppdrag vid sidan av innehavd tjänst, 2)självständig hel- eller halvtidstjänst. Alternativ1 skuUe närmast bli en motsvarighet till befattningen som kyrkobokföringsinspektör.Antalet konsulenter i resp. stift föreslås bli i huvudsak beroende av antaletdär inrättade församUngsprästerliga tjänster eftersom varje sådan präst iregel meddelar konfirmandundervisning. Antaletkyrkobokföringsinspektörer är 23. Den sakkunnige finner att konsulenterna raåstegöra avsevärt större insatser än kyrkobok-föringsinspeklörerna, vUka endast harrådgivande och inspekterande uppgift. Detta skuUe kunna raolivera en meraomfattande konsulentorganisation. Ä andra sidan, menar den sakkunnige, är detanledning att tiU en början, innan närmare erfarenhet vunnits, låta antaletkonsulenter bU relativt begränsat. Han stannar för fyra i , tre ivartdera och , en i och två i vart och ett avövriga nio stift. Totalt skulle enligt detta alternativ således behövas 29konsulenter. Istift med flera konsulenter föreslås varje konsulent av bli tUldeladett distrikt, inom vilket han har alt bistå församlingsprästerna med råd ochanvisningar ra. samt i lämplig utsträckning besöka församlingarna och håUakurser, allt enUgt bestämmande. Omraan godtar alternativ 2 skulle det vara tUlräckligt att anställa en konsulentpå halvlid i varje normalstort stift. En på halvtid anställd konsulentförutsätts kunna beredas sysselsättning som ungdomsledare, söndagsskolsekreteraree. EventueUt kan man låta honom vara anställd somförsamlingspräst på halvtid, om förutsättningarna härför i övrigt är förhanden. En annan utväg är enligt den sakkunnige att låta konsulenten varaanställd för två stift, då för vartdera stiftet fordras en halvlidskonsulent. TiU förmån för enorganisation enUgt altemativ 2 talar, raenar den sakkunnige, att den torde blimera effektiv. Kravet på kvaUfikationer och insatser kan stäUas högre påbefattningshavaren. Representanter för centralrådets konfirmandkomraitté ra.fl. hade föreslagit en sådan organisationsforra. A andra sidan hade kyrkoraöletoch flertalet domkapitel närmast förordat en organisation enligt alternativ 1.Denna skuUe också StäUa sig väsentUgt biUigare. Mol inrättande av självständigatjänster talar också enligt den sakkunnige, att betydande prästbrist råder(var av de församUngsprästerliga tjänsterna vakanta).Den sakkimnige räknar nämligen med alt dessa tjänster i regel skulle innehas avpräster. Han erinrar vidare om värdet av att konsulenten i sin egen tjänstmeddelar konfirmandundervisning, något som i allmänhet torde bli falletbeträffande konsulent utsedd enUgt alternativ 1. Den sakkunnige stannar alltsåför att konsulentorganisationen åtminstone tiUs vidare ordnas enligt dettaalternativ. VadslutUgen angår kostnaderna för de föreslagna åtgärderna förförbälttad konfirmandundervisning och deras bestridande anför den sakkunnige ihuvudsak följande. Denav konfirmandkommitlén anordnade kursen för konfirmandlärare bmkar håUas iSigtuna. När konsulent bevistar sådan kurs bör han vara berättigad tiU resekostnadsersällningoch traktamente enligt allmänna resereglemenlet samt i förekommande fall lillersättning för avstådda löneförmåner. Vidare bör han få ersättning förkursavgiften. Denna utgör f. n. Med utgångspunkt i detta belopp kan raan,i den mån samtUga konsulenter anses böra bevista kursen och avgiften bibehållsoförändrad, räkna med en årlig kostnad för själva kursen av (29X250=) . Vidarebör konsulenten få resekoslnadsersältning och Iraklaraente för de resor inomstiftet som betingas av hans verksamhet där samt ersättning för expenser. Konsulentenbör tillerkännas arvode för sitt uppdrag. n. årligt arvode av 2 400 eller . beroende på uppdragels omfattning.Med hänsyn lill konsulenternas mera omfattande arbete anser den sakkunnige raotiveralall de får ett något högre arvode. i raånaden ulora ålkonsulenten i , för vilken arvodel lorde böra begränsas tUl 200 kr.i månaden. Årskostnaden för konsulenternas arvoden skulle då belöpa sig lill103 . Dentotala kostnaden för arvoden och kursavgifter kan aUlså beräknas uppgå tiU . Övriga berörda kostnader för konsulenterna kan inte anges med någonhögre grad av tillförlitlighet. Omsjälvständiga konsulenttjänster i stället skuUe inrättas torde dessa ilönehänseende böra jämställas med förste stiftsadjunktstjänsler, vilka ärplacerade i lönegrad A 24. Enbart lönekostnaderna för dessa konsulenter motsvarande åtta heltidstjänster skulle belöpa sig tUl mellan 300 000och . Förförsamlingsprästerna bör bevistande av de regionala kurser som hålls avkonsulenterna betraktas som en tjänsteplikt. Avslående av löneförmåner börinte komma i fråga för dem. De bör erhålla resekostnads-ersättning ochtraktamente vid dellagande i kurs utanför det egna pastoratet. Densakkunnige anser hinder inte möta mot att samtliga nu angivna kostnader heltbestrids ur kyrkofonden. Liksomden sakkunnige anser remissinstanserna i allmänhet att behov finns avförbättrad konfirmandundervisning och alt tillskapande av en konsulentorganisationär en lämplig åtgärd för delta ändamål. Ärkebiskopen, domkapitlen i ,och saml Svenska präst- förbundetsynes närmast anse atl betänkandets förslag kan godtas som ett provisorium försöksverksamhet i avvaktan på alt hela frågan ora prästernas fortbildningblir löst. Iflera yttranden framhålls viklen av samverkan mellan kyrka och skola.Föreningen i religionskunskap anser del ligga i skolans intresse att godkontakt upprätthålls mellan den reUgionsundervisning skolan ger och den reUgionsundervisningsom ges utanför skolan. Del är värdefuUt för eleverna om de kan upplevasammanhang mellan under-visningsformema. För samhället är det viktigt, menarföreningen, all förtroendet raellan den allraänna skolan och trossamfundenbevaras. betonar vikten av att modernareligionspedagogiska rön och erfarenheter koraraer konfirmandundervisningen tiUgodo. Detta bör enUgt institutet vara huvudändamålet med den föreslagnakonsulentorganisationen. finner,mot bakgmnden av sina goda erfarenheter av motsvarande organisation inom denallmänna skolan, troligt att en liknande insats för konfirmandlärama skulle fåstor betydelse, inle minst när det gäller metodutveckling och andra åtgärder iavsikt alt förbättra konfirmandundervisningen. Överstyrelsen betonarönskvärdheten av atl denna undervisning i pedagogiskt och melodiskt hänseendeså nära som möjligt ansluter lill den undervisning som i gmndskolan meddelasbl. a. i ämnet religionskunskap. Inom skolan går utvecklingen på dessa områdenraycket snabbt och ulraärks av större elevaktivitet, större själv-verksarahetoch klar inriktning raot en individualiserad undervisning. En sålunda upplagdundervisning stäUer specieUa krav på läraren. Av den anledningen krävs detenligt överstyrelsens erfarenhet, att raan på olika sätt ger stöd och hjälp somgör del möjligt för läraren all följa med i utvecklingen på det pedagogiska ochmetodiska området. Detta är så mycket mera angeläget som det åldersstadium påvilket konfirman-dema befinner sig utmärks av stömingar hos åtskiUiga elever,som kan vara besvärande i varje undervisningssituation. Den föreslagna konsulentverksamheten rätt upplagd och bedriven kan enUgt överstyrelsen bli elt viktigt led isträvandena att hos elevema skapa större motivation för den undervisning varorahär är fråga och saratidigt göra den raeningsfyUd för dem. Skolstyrelsen i Växjömenar alt en undervisning efter gamla metoder torde vara helt utan appeU för enövervägande del av ungdomama. Med tanke härpå synes det vara nödvändigt med enkraftig satsning på fortbUdning för konfirmandlärama. EnUgt skolstyrelsentorde bästa metoden vara att under en tidrymd av exempelvis genomkursverksamhet genomarbeta de olika stiften med skyldighet för samtliga konfirraand-lärareatl delta i denna verksamhet. Först därefter synes en konsulentorganisationsom den enligt förslagets altemativ 1 kunna göra en verkUg insats. Domkapitleti varnar för övertro på tekniska hjälpmedel och mekaniska finesser iundervisningen och anför bl. Ingenlorde ifrågasätta att undervisningen av dagens konfirmander behöver förbättrasoch göras så levande och engagerande som möjligt. Men det »traditionella» fåringalunda förkastas ora del innebär en vällovlig strävan all för ungamänniskor levandegöra Kristusgestalten och tro och moral. Denna form avundervisning är en kyrkans egen undervisning sui generis, sora i viss meningalllid är och alllid kommer alt vara annorlunda än »den vanUga skolan» redandärför alt målsättningen är en annan. Konfirmandundervisningens brister kaninte hävas av en okritisk anpassning lill en raodern skola och en modernpedagogik och nya »måluppgifter», sora inte svarar raot konfirmandundervisningenssärskUda krav och syfte. Liknandesynpunkter framförs av , kristligagymnasiströrelse och . Gymnasist-rörelsen anseralt utredningen bort ta itu även med andra missförhållanden än dem som saramanhängermed bristfällig pedagogik i konfirmandundervisningen. Sålunda anserGymnasiströrelsen att konfirraandåldern bör höjas och det offentUga förhöretslopas. Densakkunnige för utredning om de praktisk-teologiska övningsinstitutens framtidaställning, m. m. () anser likaledes alt utredningen bort överväga fleraåtgärder för förbättrad konfirmandundervisning än som redovisas i betänkandet.Andrén pekar särskilt på behovet av tillgång tiU lämpliga läromedel. Dettabehov kan enligt tillgodoses dels genom ett engångsanslag förmålskrivning och utarbetande av en fyUig studieplan, dels genom alt det ingåri konfirmandkonsulentens åUgganden atl verka för en förbättrad läromedelssituation.Andrén finner vidare synnerligen angeläget att en samordning av konsulentverksamhetensker inom hela . a. bör medel anvisas för anordnande avgemensamma överläggningar mellan konsulenterna minst en gång och helst tvågånger årUgen. Även i och anser detnödvändigt med någon form av central ledning för verksamheten. I fråga om konsulenlemas uppgifterhar ett stort antal remissinstanser reagerat mot utredningsmannens förslag altkonsulent skall få bevista församlingsprästs konfirmandundervisning och därvidgöra erinringar. Med sådana befogenheter skuUe han komma alt framstå mera sominspektör än konsulent, och risk skuUe föreligga för komplikationer ochmotsättningar. Domkapitlen i och hävdar att konsulenten endaslefter anmodan bör äga besöka församlingarna. Hans uppgift bör vara avrådgivande och informerande karaktär. I sådant hänseende bör konsulenten enligtkammarkollegiet och i verka inle bara bland prästerna ulanockså bland lekmän inom församlingarnaskyrkoråd i syfte alt hos dem skapa förståelse för vikten av att iundervisningen ha tillgång tiU modema pedagogiska hjälpraedel, lämpUga lokaleroch andra praktiska anordningar. Det är angelägel all en snabb, rationell ocheffektiv distribution av läromedel handhas av konsulenten, menar skolstyrelseni , som också föreslår samarbete mellan konsulentema ochskolstyrelsernas läromedelscentraler, örasesidigl låneulbyle av AV-hjälpmedel saralårUga konferenser raed krislendoraslärarna i de årskurser sora berörs avkonfirmandundervisningen. i framhåller alt konsulenten ocksåbör samarbeta raed de friviUiga kyrkUga organ i stiftet sora sysslar medkonfirmandundervisning och annan utbildning inom kyrkan. Vikten av altkonsulenterna har god utbildning för uppgiflen understryks i ålskilUgayttranden. Statskontoret ifrågasätter dock om konsulent såsora utredningensynes förutsätta skall behöva delta i den av centtalrådets konfirraandkoramiltéanordnade kursen. Andra remissinstanser anser den föreslagna utbildningenotillräcklig. Enligt i bör konsulenten utom teologisk grundutbildningha genoragått lärarhögskola, så att han även teoretiskt behärskar pedagogikenoch på elt vederhäftigt sätt kan förraedla kontakten med den allmänna skolansmetodik och därmed med den undervisningssituation som konfirmandläraren måsteräkna med. Liknande synpunkter framförs av , ochflera andra remissinstanser. Domkapitlen i och förordar alt tiU konsulenter utses yrkespedagoger raedandomkapitlen i , , , och samt länsskolnämndeni närmast synes anse atl konsulenten skall vara präst. I någrafall motiveras detta senare med att konsulenten bör vara väl insatt iförsamlingsprästens speciella problem på della område. Blandde remissinstanser som uttryckligen tagit ställning till frågan om konsulentbefattningenskonstruktion är meningarna delade. Det av den sakkunnige förordade alternativ1, enligt vilket kon-sulentuppdragel skulle utövas som bisyssla, tUlstyrks avkammarkollegiet, statskontoret, ärkebiskopen och fem domkapitel raedan övriga dora-kapileloch ell tiotal andra remissinstanser i princip ansluter sig tUl betänkandetsalternativ 2 (självständiga konsulenttjänster på hel- eUer halvtid). Motaltemativ 1 taleir enligt i bl. a. alt prästbristen redanmedför så starkt ökad arbetsbörda för flertalet präster all del torde varatvivelaktigt om man kan ytterUgare belasta dem med extra uppdrag. Domkapitleti gör gäUande alt uppgiften att verka för konfirmandundervisningenspedagogiska förnyelse är aUtför angelägen och maktpåliggande för alt kunna fuUgörassora bisyssla. Även finner del helt orealistisktatt tänka sig alt en präst skuUe kunna tiUfredsställande skötakonfirmandkonsulentens uppgiftervid sidan av ordinarie tjänst, i aU synnerhet som just de präster, som bl. a.genom förmåga till kontakt med ungdomen och pedagogisk skicklighet synes varalämpliga för konsulenttjänsten, redan nu har en arbetsvolym som snarare över-än imderstiger .