prop · FU0353 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till angående godkännande av överenskommelse omändring I samarbetsöverenskommelsen mellan , ,, och m. m.: given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utrikesdeparlementsärenden, föreslå all bifalla de förslag omvars avlålande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås, att godkänner en överenskommelse om ändringi nordiska samarbetsöverenskommelse (det s. k. ).Överenskommelsen syftar tUl alt bygga ut och förslärka organisationen av delnordiska samarbetet. Ändringarna innebär att stadga inarbetasi en nordisk överenskommelse. Dessutom ändras i vissa hänseenden Nordiskarådels organisation och arbetsformer. Del nordiska samarbetet påregeringsplanet ges en fastare form genom all elt nordiskt ministerrådinrättas. Isamband härmed föreslås, att stadgan för upphävs den dag Kungl.Maj:l bestämmer. 1 1971.1 saml. Lagom upphävande av stadgan (1952: 618) för Härigenomförordnas att stadgan (1952: 618) för skaU upphöra att gälla dendag Konungen bestämmer. Utdragav protokollet över utrikesdepartementsärenden, hållet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet på . Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , . Tf.chefen för , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännande av enöverenskommelse om ändring i samarbetsöverenskommelsen mellanDanmark, , , och , m. in. Vidgemensamt möte mellan de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådelspresidium i beslöts, atl en kommitté skulletillsättas med uppgift att genomgå de hittillsvarande erfarenheterna avNordiska rådels verksamhet och av övriga former för nordiskt samarbete samlall framlägga de eventuella förslag till ändringar i rådels stadga ocharbetsordning, vartill en sådan genomgång kunde ge anledning. Kommittén skullebestå av två personer från varje land, den ene utsedd av sill lands regeringoch den andre av presidium. Kommittén,som antog namnet Nordiska organisationskommillén, höll sitt konstituerande möteden . Vidsitt gemensamma möte i uppdrog statsministrarnaoch presidiet åt all lägga fram förslag om ellnordiskt ministerråd med kompelens för hela del nordiska samarbetsfällel samtalt forlsälla sill arbete med förslag rörande bl. a. anpassningen av arbetsformer till de nya uppgifter som kunde komma alt påläggas rådel. Prop.1971: 53 4 överlämnade organisationskommitténtill statsministrarna och presidiet en rapport innehållande organisatoriskaförslag rörande och ett nordiskt ministerråd med kompelens förhela det nordiska samarbetsfällel. TUl rapporten fanns som bilaga fogadeerforderliga traktatbestämmelser avsedda att infogas nordiskasamarbetsöverenskommelse, det s. k. (NU 1969: 20 s. 2958). Efler överenskommelse vid möte iHelsingfors mellan statsministrarna i , , och Sverigeöverlämnade organisationskommitténs rapport somregeringsförslag till med begäran om dess yttrande. Regeringsförslaget och ell ändringsförslag som väckts ianslutning liU detta hänsköls lill Nordiska rådels juridiska utskott, som avgavsill belänkande . Härefter antog den 11februari 1970 vid sin aderlonde session i en rekommendation (nr18/1970), enligt vilken regeringarna rekommenderades att genomföra en revisionav på grundval av organisationskommitténs förslag. Degemensamma kostnaderna för verksainhet skulle enligtrekommendationen fördelas i överensstämmelse med principer, dvs.efter förhållandet mellan de dellagande ländernas bmltonationalprodukter. Organisationskommitténsförslag genomgicks härefter vid möte med den nordiskaämbetsmannakommitté, som lillsatls med uppdrag all utarbeta förslag rörande ellutvidgat nordiskt ekonomiskt samarbete (Nordektraktaten). Inomämbelsmannakommiltén nåddes enighet om ell förslag till överenskommelse omändring nordiska samarbetsöverenskommelse, vilket överlämnades lillstatsministrarna i , , och . Även regeringunderrättades om förslagel. Vidgemensamt möte mellan de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådetspresidium i godkände man förslagel och enades omatl del skulle undertecknas under rådssessionen i i februari 1971och därefter föreläggas parlamenten för ratifikation med sikte på avtaletsikraftträdande möjligt, dock . Överenskommelsen,vars text torde få fogas till statsrådsprotokollet i delta ärende som bilaga,undertecknades i . ' Vid utarbetandet av rapporten bestodorganisationskommittén av statsrådet , ,ordförande, departementschef och folketingsmand J0rgen ,, regeringsrådet , , avdelningschef och chefredaktör , , fhv.stortingsrepresentant och statssekretxr , ,samt riksdagsman och statssekreterare , . 1971: 53 5 Samarbetsöverenskommelsenden mellan , , , och innehållerde gmndläggande materieUa bestämmelserna om det nordiska samarbetet på olikaområden och dessutom vissa allmänna bestämmelser om formerna för dellasamarbete. stadga är f. n. inte grundad på en folkrättsligt bindandeöverenskommelse mellan de nordiska länderna ulan är en gemensamt utarbetadtext, som getts nationell gUtighet i varje land. I har stadgan karaktärav svensk lag (SFS 1952: 618, ändrad 1957: 296 och 1969: 720). Förregeringssamarbetet finns f. n. inte något fast samarbelsorgan med kompetensför hela samarbetsfällel. På ell par särskilda områden har emellertid nordiskaministerkommittéer upprättats, och i övrigt försiggår regeringssamarbelet istor utsträckning vid nordiska minister-möten. Organisationskommitténhar utfört ett omfattande utredningsarbete inriktat i första hand på Nordiskarådel, dess uppgifter och arbetsformer. Kommittén har utarbelet förslag tillnya föreskrifter om avsedda att ersätta den nuvarande stadganför rådel. I de nya bestämmelserna betonas rådets uppgifter som initiativtagandeoch rådgivande organ och föreslås förbättrade arbetsformer för fullgörande avdessa uppgifter. a. har kommittén sökt skapa fömtsättningar för ensmidigare och vid behov snabbare handläggning av sakerna i rådet. Organisationskommitténerinrar om alt det på regeringsnivå saknas elt fast organiserat samarbetsorganmed mera vidsträckt kompelens. I olika sammanhang har emellertid tankenframförts, att del nordiska samarbetet skuUe främjas av att ett nordisktministerråd med vidsträckt behörighetsområde inrättas. Kommittén fick den 4november 1969 statsministrarnas och presidiets uppdrag all lägga fram förslagom ett nordiskt ministerråd med kompetens för hela det nordiska samarbetsfällel. Organisationskommitténframhåller, all det kan bli fråga om att genom särskUda överenskommelser geministerrådet beslutanderätt i vissa frågor. Av flera skäl bör dock inteministerrådets kompetens begränsas tUl sådana frågor, utan ministerrådet börfå ansvaret för att regeringssamarbelet över hela del nordiska samarbetsfällelfungerar effektivt och rationellt och alt erforderlig samordning skerbeträffande sam- It- 1971.1 saml. 1971: 53 6 arbetetmellan regeringarna samt mellan regeringarna och . Härigenomkommer det nordiska samarbetet att få en enhetlig organisation påregeringsnivå. Utöver en bestämmelse om atl ministerrådet skall kunna fåbeslutsfunktioner med slöd i särskilda överenskommelser bör intas enbestämmelse om alt ministerrådet även i övriga samarbelsfrågor ansvarar församarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar och mellan regeringarna . framhåller all delta inle börhindra, alt mera informeUa fackminislermölen kan hållas på samma sätt som f.n. mening bör de grundläggande bestämmelserna om delnordiska ministerrådet ingå i ell mellan de nordiska länderna slutet fördrag.Kommittén finner del också ändamålsenligt all ge de grundläggande reglerna formen av Iraktatbe-stämmelser. Lämpligen bör bestämmelserna omministerrådet och Nordiska rådel ingå i samma traktat. Valetstår då mellan all utarbeta en särskild inslilulionslraklal och all låta deinstitutionella bestämmelser del gäller ingå nordiskasamarbetsöverenskommelse. förordar den senare lösningenoch har utarbetat förslag lill bestämmelser om och , vilka är avsedda all infogas i samarbetsöverenskommelsen . Organisationskommillénanser, all de bestämmelser om formerna för nordiskt samarbete som f. n. finns iart. 3538 i den nordiska samarbetsöverenskommelsen kan bibehållas med vissasmärre ändringar. 35 bör de fördragsslulande parterna, för all uppnå de syften som anges iöverenskommelsen, fortlöpande samråda och vid behov vidtaga samordnandeåtgärder. Enligt organisationskommitténs förslag bör bestämmelsenstillämplighetsområde vidgas så, att det anges att samråd och vidtagande avsamordnande åtgärder bör ske för all genomföra och vidareutveckla det nordiskasamarbetet enligt såväl den nordiska samarbetsöverenskommelsen som andraöverenskommelser. Organisationskommitténföreslår vidare all den uppräkning av nordiska samarbetsorgan som finns i art.35 kompletteras med elt omnämnande av ministerrådet och överförs lill ensärskild artikel (art. 36). Bestämmelseni nuvarande art. 36 om atl Nordiska rådel bör höras i vissa viktigare frågorhar enligt organisationskommitténs mening sin plats i del senare avsnitt variNordiska rådel behandlas. Ifråga om art. 37 (förfarandet vid ändring av bestämmelse som tillkommit genomnordiskt samarbete) och 38 (myndigheters räll all direkt brevväxla medvarandra) föreslås inga sakliga ändringar. Art.3948 i organisationskommitténs förslag innehåller bestämmelserna om Nordiskarådels organisation och uppgifter och är avsedda alt ersätta rådels nuvarandestadga. I art. 39 sägs skall vara samarbetsorgan för de nordiska ländernasfolkrepresentationer och regeringar saml alt och landskapet deltaga i rådets arbete. I artikeln slås vidare fast atl rådelshuvudsakliga uppgifter är atl vara initiativtagande och rådgivande organ i detnordiska samarbetet. Av artikelns utformning framgår emellertid all Nordiska rådelockså skaU kunna få andra uppgifter genom särskilda överenskommelser.Organisationskommittén har i delta hänseende framhållit all del bör varamöjligt alt genom nya avtal i framliden ge rådet ytterligare uppgifter även omdessa inle är av initiativtagande eller rådgivande natur. 40 skall rådels initiativtagande funktion fullgöras framför allt genomrekommendationer och andra framställningar, som skall kunna riktas inte endasllill en eller flera regeringar ulan också till ministerrådet. Rådet skallockså på begäran av regering eller ministerrådet kunna avge yttranden. Art.41 innehåller en allmän bestämmelse om alt rådet skall höras i viktigaresamarbelsfrågor. Bestämmelsen motsvarar i sak den tidigare bestämmelsen i art.36. 42 sägs atl rådet skall bestå av 78 valda medlemmar,regerings-representanter och representanter för landsstyre och Ålandslandskapsstyrelse. Vidare skall för de valda medlemmarna utses etl motsvarandeantal suppleanter. 42 skall val av medlemmar och suppleanter förrättas och gälla förtiden till nästa val. Vid val skall tillses, alt olika politiskameningsriktningar blir företrädda i rådel. Endast den som är medlem av denväljande församUngen kan vara medlem eller suppleant i rådel. Förlorar den somvalls till medlem eller suppleant senare sitt medlemskap i den församling somförrättat valel, är han inle behörig alt stanna kvar som medlem eller suppleanti rådet. Varjeregering skall enligt förslaget få utse regeringsrepresentanter lill del antalsom den önskar. landsslyre och skall vidareutse en representant var. Regeringsrepresenlanlerna och representanterna förlandsslyrel och landskapsstyrelsen förutsätts vara förordnade även för liden mellansessionerna. 43 skall rådsmedlemmarna vara fördelade på delegationer. De av danskafolketinget och lagling valda medlemmarna samt de av danskaregeringen och landsslyre utsedda representanterna utgör tillsammansen delegation. På motsvarande sätt bildas en delegation av de av Finlandsriksdag och 1971: 53 8 valdamedlemmarna samt de av och utseddarepresentanterna. I övrigt utgör varje lands valda medlemmar ochregermgsrepresenlanler en delegation. 44 framgår atl endast de valda medlemmarna skall ha rösträtt i rådel. Områdel behandlar en fråga som rör tUlämpningen av en överenskommelse mellanvissa av de nordiska länderna, har endasl medlemmama från dessa länderrösträtt. 45 skall rådet ha tre organ, nämligen rådsförsamlingen, presidiet ochutskotten. 46 skaU rådsförsamlingen hålla ordinarie session en gång . Särskildsession skall hållas efter beslut av rådsförsamlmgen eller presidiet eller närminst två regeringar eller minst 25 valda medlemmar begär detta. I art. 47 sägs attpresidiet skall bestå av en president och fyra vice presidenter. Ersättareskall utses för medlemmarna av presidiet. Alla delegationer skall varaföreträdda bland både medlemmarna och ersättarna. Presidieposlerna börfördelas mellan oUka politiska meningsriktningar. Presidiets uppgift skallvara all handha rådets löpande angelägenheter. Vissa ytterligare uppgifterkommer enligt organisationskommitténs förslag att läggas på presidiet. Vidredogörelsen för art. 46 nämndes att presidiet skall ha behörighet att beslutaom inkallande av rådsförsam-Ungen till särskild session. Presidiet skall ocksåi viss utsträckning vara behörigt att göra framställningar och avge yttrandenpå rådels vägnar (art. 51). 48 sägs bl. a. att rådsförsamlingen bestämmer utskottens antal ochverksamhetsområden samt all varje delegation själv får fördela sina valdamedlemmar på utskotten i enlighet med vad rådsförsamlingen bestämt om hurmånga medlemmar av delegationen sora skall ingå i varje utskott. Utskottensuppgift är atl förbereda sakernas behandling i rådet. 49 inrättas en ny befattning som presidiesekreterare. Denne bUdartUlsammans med de fem nationella sekreterarna elt sekrele-rarkollegium. Initiativi rådet tas enligt art. 50 formellt genom förslag som kan väckas av regering,ministerrådet eUer medlem. Alla förslag skall beredas av utskott innan deslutbehandlas inom rådet. Rekommendationskall enligt art. 51 antas av rådsförsamlingen på grundval av väckt förslag. Istället för en rekommendation skall emellertid under vissa fömlsältningarannan framställning kunna göras av presidiet. Härigenom skapas fömtsättningarför en snabbare handläggning av vissa ärenden. Innan framställning avlats,skall ärendet beredas av utskott, och vid behov kan presidiet också inhämtayttranden av delegationerna. kan inhämta yttrande av . 1971: 53 9 Sådantyttrande skall enligt art. 51 i allmänhet avges av rådsförsamlingen. Undervissa fömtsättningar kan emellertid presidiet avge yttrande i rådsförsamlingensställe. Art.52 innehåller bestämmelser om del i rådels praxis tillämpadefrågeinslitulel. medlem skall få ställa fråga såväl tUl regering som tUlministerrådet. Fråga behöver inle nödvändigtvis ha anknytning tiU innehåUet iberättelse eller meddelande utan kan också gälla annat ämne som angår detnordiska samarbetet. Enligt art. 53 skall varjeland svara för utgifterna för sitt deltagande i rådet. Beträffande degemensamma utgifterna har organisationskommillén inte föreslagit någonsärskild fördelningsgmnd ulan nöjt sig med atl ange några tänkbara altemativ.Under aUa förhållanden föreslås, atl presidiet skall för särskilda faU kunnabesluta om annan fördelningsgrund. I art. 54 sägs allrådsförsamlingen skall fastställa rådets arbetsordning genom beslut fatlat med2/3 majoritet bland de valda medlemmarna. Samma krav på kvalificerad majoritetskall gälla för ändringar i arbetsordningen. Reglemaför del nya nordiska ministerrådet är i organisationskommilléns förslagupptagna i art. 5562. 55 uttrycks den gmndläggande principen att ministerrådet inte kan fattaformeUa beslut annat än med stöd av uttryckligt avtal mellan de berördaländema. skall emellertid även i övriga samarbelsfrågor svaraför samarbetet mellan regeringarna och mellan regeringarna och . I art. 56 uttalas alt ministerrådetskall bestå av medlemmar av varje lands regering. I artikeln anges vidare alten regeringsmedlem från varje land skaU utses med uppgift all, med biträde aven ämbetsman, svara för samordningen av ministerrådets arbete och det nordiskaregeringssamarbetet i allmänhet. Dessa ministrar avses få den organisatoriskaledningen av ministerrådets arbete och bör också svara för en enhetiig praxisi ministerrådet och för ministerrådets kontakter med . Av art. 57 framgår, attministerrådet inte är ell överstatligt organ som kan ålägga en regeringförpliktelser mot denna regerings vilja. För beslutförhet krävs sålunda allalla länderna är företrädda i ministerrådet och all rådels beslut är enhäUiga.Enda undanlaget från kravet på enhällighet gäller procedurfrågor. Nedlagd röstskall dock inle hindra beslut. Ett undanlag från den allmännabeslulförhelsregeln gäller för det fall all en fråga uteslutande angår vissa avde nordiska länderna. I sådana fall krävs för beslutförhet endast alt dessaländer är företrädda i ministerrådet. Prop.1971: 53 10 Artikelnfastslår även principen atl alla de fem länderna skall vara likställda iministerrådet. Varje land skall sålunda ha en röst i rådel. 58 sägs alt beslut som fattas av ministerrådet skall vara bindande för desärskUda länderna. Vissa särregler gäller för del fall all beslut krävergodkännande av något lands folkrepresenlalion. I sådani fall blirministerrådets beslut inte bindande förrän folkrepresentationen godkäntbeslutet. 59 skall ministerrådet avge berättelse till Nordiska rådel. särskilt redogöra för del gångna årets samarbete och planerna fördet fortsalla samarbetet. 60 fastslås att ministerrådet före varje ordinarie session medrådsförsamlingen skall lämna meddelanden med anledning av derekommendationer som anlagils av rådel. Är rekommendation riktad till en ellerflera av regeringarna, kan i stället för ministerrådet denna eller dessaregeringar lämna meddelande till Nordiska rådel. 61 skall ministerrådels arbetsformer regleras av en arbetsordning, somministerrådet självt har all fastställa. Samrådmellan regeringarna skall också enligt art. 62 kunna ske vid nordiskaministermölen. Organisationskommillénhar inle utformat konkreta förslag till slutbestämmelser men föreslår, atl delbland dessa bestämmelser intas en uttrycklig föreskrift om all Nordiska rådelskall obligatoriskt höras övei alla ändringar i samarbetsöverenskommelsen. Ietl regeringsförslag lill hemställde om rådelsyttrande över organisationskommitténs förslag. I anslutning härtill väcktes avherrar och elt ändringsförslag, som i del väsenlligainnefattade etl slöd åt organisationskommitténs förslag. Sålunda hemställdeförslagsställarna, att Nordiska rådel måtte rekommendera regeringarna allgenomföra organisationskommitténs förslag till revision avsamarbetsöverenskommelsen, varigenom denna överenskommelse skulle bli detgrundläggande avtalet rörande nordiskt samarbete även i fråga om samarbetetsorganisation. Förslagsställarna föreslog vidare, all de gemensamma kostnadernaför rådets verksamhet skulle fördelas mellan länderna enligt FN-stadgansprinciper. Regeringsförslagetoch ändringsförslaget hänsköls till rådels juridiska utskott, som avgav sillbetänkande . I betänkandet uttryckte utskottettiUfredsställelse över organisationskommitténs för- 1971: 53 11 slag,som betecknades som ett betydelsefullt steg mol en ytterligare effektiviseringav del nordiska samarbetet. Ulskotlel ansåg i likhet med de rådsmedlemmar somframlagt ändringsförslaget, atl de gemensamma kostnaderna borde fördelas iöverensstämmelse med principen i FN-sladgan på så sätt all man i perioder omexempelvis fastställde ländernas bidrag i förhållande lill derasbruttonationalprodukter beräknade efler faktorpriser. I enlighet med ulskollelsbelänkande antog rådel en rekommendation till regeringarnaall genomföra en revision av samarbetsöverenskommelsen på gmndval avorganisationskommitténs förslag. I fråga om fördelningen av de gemensammakostnaderna rekommenderades regeringarna alt följa principerna i FN-sladgan. Vidsitt möte enade sig Nordiska ämbelsmannakommiltén om ellfullständigt förslag tiU överenskommelse om ändring i den nordiskasamarbetsöverenskommelsen. I allt väsentligt överensstämmer förslagel med detförslag som framlagts av organisationskommittén. Ämbetsmannakommitténsförslag inleds med en förklaring att regeringarna vill stärka och ytterligarebygga ut de institutionella grundvalarna för samarbetet mellan de nordiskaländerna och alt de finner det ändamålsenligt all i della syfte ändra dennordiska samarbetsöverenskommelsen. Det anges vidare all regeringarna beslutatall i denna överenskommelse införa de grundläggande bestämmelserna om och bestämmelser om etl nordiskt ministerråd med behörighet för hela delnordiska samarbetsfällel. I fråga om de bestämmelsersom angår formerna för nordiskt samarbete föreslår ämbelsmannakommiltén atlart. 35 och 36 ändras i överensstämmelse med organisationskommitténs förslagmen atl art. 37 (om förfarandet vid ändring av bestämmelse sora tillkommitgenom nordiskt samarbete) och 38 (om myndigheters rält all direkt brewäxla medvarandra) kvarstår i sin nuvarande lydelse. 1 fråga om de bestämmelsersom gäller föreslås vissa ändringar i den avorganisationskommittén använda terminologin. Sålunda förordas atl rådelsfrämsta organ benämns "plenarförsamlingen" i stället för"rådsförsamlingen", att rådsförsamlingen utöver de ordinariesessionerna skall kunna hålla "extra sessioner" i stället för"särskilda sessioner" saml all del för presidiets medlemmar utses"suppleanter" i stället för "ersättare". Ifråga om kostnaderna för rådets verksamhet (art. 53) föreslår ämbelsmannakommilténvissa ändringar och tillägg. Enligt organisationskommitténs förslag skullevarje land svara för utgifterna för sill della- 1971: 53 12 Ämbetsmannakommitlén föreslår i stället, all varje delegation skallsvara för utgifterna för sitt deltagande i rådel. Vidare föreslårämbelsmannakommiltén, i enUghet med rådets rekommendation, att de gemensammautgifterna fördelas mellan delegationerna för en period av på gmndval avförhållandet mellan ländemas bmltonationalprodukter. Iövrigt är de ändringar som ämbetsmannakommitlén företagit i organisationskommitténsförslag endast av redaklioneU natur. Ämbelsmannakommilténhar till organisationskommitténs förslag fogat en art. 63, vari föreskrivs skall beredas tUlfälle alt yttra sig, innan länderna överenskommerom ändring i samarbetsöverenskommelsen. Ämbelsmannakommilténhar vidare utformat förslag till slutbestämmelser. Vidmöte med Nordiska rådels presidium lämnadeämbetsmannakommitlén en redogörelse för sitt förslag. Presidiet fann därvid attförslaget inte föranledde någon åtgärd från presidiets sida, eftersom det i saköverensstämmer med Nordiska rådels rekommendation nr 18/1970. Nordisktsamarbete förekommer på en mängd olika sakområden, och de resultat som harnåtts genom detla samarbete är i åtskilliga hänseenden högst betydande. Somregel har samarbetet bedrivits tämUgen formlöst, vilket å ena sidan gettsamarbetet stor flexibilitet men å andra sidan satt vissa gränser för deresultat som kunnat uppnås. har man saknat en koordinering av samarbetetpå olika sakområden. har därför ofta framförls önskemål intebara om en intensifiering av samarbetet på olika områden ulan också om enförstärkning av de institutionella grundvalarna för della samarbete. har i första hand behandlat Nordiska rådels uppgifteroch arbetsformer. I denna del har kommittén lagt fram förslag tillbestämmelser, som är avsedda att ersätta rådets nuvarande stadga. För all gerådel en fastare formell förankring har kommittén föreslagit, atl de nyabestämmelserna om rådet skall ingå i en formell överenskommelse mellan denordiska länderna. Kommittén har funnit det naturligt atl införa bestämmelsernai nordiska samarbetsöverenskommelse, som innehåller de gmndläggandemateriella reglerna om samarbetet på olika sakområden. Kommittén har vidareföreslagit, atl elt nordiskt ministerråd inrättas och atl delta ministerrådfår svara för del nordiska regeringssamarbelet i dess helhet. Även bestämmelsernaom ministerrådet bör enligt kommitténs förslag få sin plats isamarbetsöverenskommelsen.