prop · FU03103 · 1971-12-31 00:00:00 — Vid sidan av sådana schablonregler kan del kanske varamotiverat med någon form av lilläggskom-pensation för fastighetsägare som hardrabbats av särskilt stora kostnadsökningar. Utformningen av regler på deltaområde synes bli en viktig uppgift för partsorganisalionerna. Jag har redan flera gångerframhållit all en höjning av lägenhets hyra på grund av ökade fastighetsomkoslnaderbör ske endasl i den mån delta är skäligt med hänsyn lill lägenhetensbeskaffenhet. Även inom hyresregleringen bör lägenhetens bruksvärde tillmälas betydelsesom en spärr mol oskäliga hyreskrav. Bakgrunden lill del sagda är alt del ärkänt att hyran för inte så få hyresreglerade lägenheter är hög i förhållandetill vad som i allmänhet gäUer för jämförliga lägenheter. Delta kan bero på altproduktionskostnaderna har varit särskilt stora men också på all lägenheten harförsämrats på grund av bristande underhåll eller annan omständighet. Enhyreshöjning på grund av stegrade fastighetsomkoslnader kan i ell sådant fallleda till en oskälig tolalhyra. Mot bakgrund av del anförda anser jag altbestämmelserna om höjning av bashyra bör kompletteras med en särskUd spärregelav innebörd alt höjning av bashyra inte får ske så atl hyran därigenom kommer atlöverstiga vad som med hänsyn till hyresläget för jämförliga lägenheter i ortenoch övriga omständigheter är skäligt. Denna spärregel bör äga tillämpning ialla situationer när höjning av bashyra kommer i fråga, alltså även närhöjningen motiveras av all lägenhetens värde har ökat på grund av förbättringsarbete. Vidprövningen av vad som är skälig hyra bör hyreslagens regler om bruksvärdeprövningkunna tjäna till ledning. I princip bör sålunda en jämförelse göras med hyranhos lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. I den månjämförelsen ger vid handen atl den ifrågasatta hyreshöjningen skulle leda tolalhyra som väsentligt överstiger dessa lägenheters hyra, börhyreshöjningen inle få genomföras. Vid urvalet av jämförliga lägenheter bördet inle ha någon betydelse, om jämförelselägenheten omfattas avhyresregleringen eller ej. Det bör vara lillålel atl göra jämförelseprövningenmera översiktlig än som i regel torde bli fallet enligt hyreslagen. hyresnämndsledamöternas allmänna kännedom om hyresläget på orten förskilda kategorier av lägenheter lorde ej sällan vara tillräcklig för allbedöma huruvida en ifrågasatt hyreshöjning skulle leda lill en oskäligt hög tolalhyra.Om likvärdiga lägenheter slår atl finna i hus som tillhör allmännyttigabostadsföretag, är det naturligt all tillmäta hyresläget hos dessa lägenheteravgörande betydelse vid jämförelseprövningen. Idet syslem för fastställande och ändring av bashyra som jag före- slårblir det en viktig uppgift för förhandlingsparterna vid den lokala förhandlingenall ta ställning till om en av kostnadsskäl i och för sig motiveradhyreshöjning kan medges med hänsyn till den nu beskrivna spärregeln. Förall del föreslagna systemet för fastställande och ändring av bas-hyra skallfungera tillfredsställande krävs uppenbarligen all frågor om bashyra kommer allbedömas efler samma gmnder både vid förhandlingar mellan hyresvärd ellerfastighetsägarorganisation och hyresgästförening och vid prövning hoshyresnämnd. SärskUl viktigt synes mig vara all hyresnämndema inte utan starkaskäl avviker från de allmänna normer som de centrala organisationerna ställerupp. Om nämnderna inle iakttar ålerhållsamhel härvidlag blir följden en minskadbenägenhet för frivilliga uppgörelser och ökad ärendétillströmning lillnämnderna. En sådan utveckling skulle motverka syftet med den föreslagna ordningenoch i hög grad tynga hyresnämndsorganisationen. Förutsättningarna för all nämndernasoch partsorganisalionernas bedömningar skall visa sig samstämmiga synes migemellertid vara gynnsamma. En stark garanli härför ligger i all företrädare förorganisationerna medverkar i hyresnämnderna. Vidare förutsätter jag allhyresrådet kommer alt meddela anvisningar för hyresnämnderna till ledning förberäkning av hyreshöjning på grund av ökade omkostnader förfastighetsförvaltning i likhet med vad som har skell i fråga omförbättringsarbeten och all dessa anvisningar utformas i nära samråd med partsorganisalionernaoch under beaktande av vad dessa tidigare kan ha kommit överens om. Förutsältningarnaför del samspel som enligl vad jag nu har sagl bör äga rum mellan nämnderna ochpartsorganisationerna torde ytterligare förbättras, om det ordnas så altöverenskommelser om ändring av bashyra regelmässigt ges in lill nämnderna.Dessa blir härigenom i stånd alt följa utvecklingen inom den sektor avmarknaden som regleras genom överenskommelser. vinner systemet medöverenskommelser i stadga. Viktigt är också atl nämnderna såsom f. n. gesmöjligheter atl lämna allmänheten upplysningar om gällande bashyror m. m. Frågansynes enklast kunna lösas på så sätt atl hyresgästernas organisationer får iuppdrag att till hyresnämnderna inge ell exemplar av alla överenskommelser om fastställelseeller ändring av bashyra som de träffar. Föreskrifter härom torde kunnameddelas av Kungl. Enligl4 § första styckel hyresregleringslagen finns möjlighet för hyresvärd attdirekt med hyresgäst avtala om ersättning utöver den fastställda bashyran pågrund av förbättringsarbete eller därmed jämförlig åtgärd. moment avavtalsfrihet infördes genom lagändringar. gällde all varjefråga om hyreshöjning på grund av förbättringsarbete skulle underställashyresnämndens prövning. innebar en stor belastning för hyresnämnderna ochen strängare pris- Prop, 1971:103 , 49 kontrollän som kunde anses behövlig. Om enligl vad jag har förordat möjlighet öppnasall höja bashyran genom överenskommelse med hyresgästförening minskar behovetav den nu berörda särskilda avtalsmöjligheten. Jag anser dock inle all delfinns tillräcklig anledning att nu gå ifrån denna regel, som torde ha fungeratsmidigt i den praktiska tillämpningen. Jag förordar därför alt frågor omersättning för förbättringsarbete även i fortsättningen skall kunna reglerasgenom överenskommelse direkt mellan hyresvärd och enskUd hyresgäst. Hyresgästsom genom avlal med hyresvärden har åtagit sig all utge ersättning för förbällringsarbelehar enligl 4 § andra stycket rätt atl få ersättningens skälighet prövad avhyresnämnden. Därigenom har skapats garantier för all möjligheten atl träffaavtal om sådan ersättning inle missbrukas. En motsvarande regel bör avrättssäkerhetsskäl gälla när hyresvärd eller organisation, som företräderhyresvärd, har träffat överenskommelse med hyresgästorganisation om fastställelseeller ändring av bashyra. Jag föreslår därför att hyresgäst eller hyressökandefår räll alt i ell sådant fall få bashyrans skälighet överprövad av hyresnämnden.Samma rätt bör tillkomma hyresvärd när fastighetsägarorganisation, som hantillhör, har ingått överenskommelse angående bashyra. Mol bakgrund av vad jagförut har anfört om atl bashyresfrågor i första hand bör lösas genomöverenskommelse och med hänsyn också till inlresset av alt begränsatillströmningen av ärenden till hyresnämnderna bör emellerlid nämndens prövningbegränsas lill alt rätta lill mera påtagliga felaktigheter iöverenskommelsernas materiella innehåll. Utgångspunkten för nämndens prövningbör vara all överenskommelsen innefattar en riktig avvägning av bashyrans höjd.Ändring bör i princip få ske endasl om överenskommelsen mera påtagligt avvikerfrån vad som följer av en tillämpning av bestämmelserna i hyresregleringslagen.Rena skälighetsuppskattningar bör i allmänhet godtas av nämnden. Jag föreslår atlregeln härom får den innebörden atl hyresnämnden skall bestämma bashyran lillskäligt belopp om den beslämts lill belopp som väsentiigt avviker från vad somföljer av bestämmelserna i 3 §. Förvissa kategorier av bostadslägenheter torde det nu föreslagna systemet varamindre ändamålsenligt. Jag syftar på omöblerade lägenheter i en- och tvåfamiljshusoch lägenheter som upplåiaren innehar med bostadsrätt. Hyresregleringen haremellertid betydande värde även för hyresgäster i dessa lägenheter.Hyresgästerna blir dock enUgl min mening tillräckligt skyddade, om debestämmelser i hyresregleringslagen som gäller för möblerade lägenheter görstillämpliga på nu ifrågavarande område. Bestämmelserna, som återfinns i 6 §hyresregleringslagen, innebär alt hyresvärd och hyresgäst får träffa avlal omvilken hyra som skall gälla. Hyresgästen är dock alltid berättigad alt fåhyrans skälighet prövad av hyresnämnd. Den avtalade hyran skall nedsättas, omden är avsevärt högre än som föranleds av lägenhetens beskaffen- het och övriga omständigheter. Nämnden kan också förordnaatt lägenheten i fortsättningen skall vara underkastad den strängarehyresregle ringen. Vad jag nuhar sagt gäller i stor utsträckning också omöblerade lägenheter som harupplåtits i andra hand. Även i fråga om dem passar det föreslagna systemetmindre väl. Om sådana andrahandsupplåtelser generellt undantogs från densträngare hyreskontrollen skulle emellertid vidsträckta möjligheter attkringgå denna öppna sig. En sådan reform bör därför inle genomföras. Däremotsynes del lämpligl alt hänföra andrahandsupplåtelser av lägenheter i hus somförvallas av kommuner och allmännyttiga företag under 6 § hyresregleringslagen.Enligt 26 § är upplåtelser i första hand av lägenheter i sådana hus heltundantagna från hyresregleringen. Jag föreslår mol bakgrund av del anförda atttillämpningsområdet för 6 § hyresregleringslagen vidgas lill all omfattalägenheter i en- och tvåfamiljshus, lägenheter som upplåiaren innehar medbostadsrätt samt i andra hand upplåtna lägenheter som förvallas av kommuner ochallmännyttiga företag. Denordning för fastställande eller ändring av bashyra genom överenskommelser somjag har förordat i del föregående innebär i och för sig en betydande förenklingav förfarandet i hyresregleringsärenden. Många frågor bör kunna avgöras snabbi,enkelt och bUligl som hyresnämnderna avlastas arbete. Del är emellerlidockså angelägel atl alla möjligheter all utan eftersättande av tillbörligaanspråk pä rättssäkerhet få lill stånd ell snabbi och smidigt förfarande införhyresnämnden tillvaratas. Vid tillkomsten av de nya reglema om handläggningav hyrestvister förutskickade min företrädare alt det kunde visa sig nödvändigtall la upp dem lill översyn sedan någon lids erfarenheter vunnits. Den nya hyreslagsliflningsom infördes har varit i krafl elt par år. Vissa frågor om ändringari lagstiftningen har väckts från hyresgäströrelsens sida. har i sin framställning aktualiserat sådana frågor. Jag anser föregen dd atl liden nu är mogen för en översyn av förfarandet i hyrestvister ochvissa andra hyresrättsliga frågor och ämnar la initiativ till ensådan översyn. Jag vill emellertid redan i della sammanhang la up]) endetaljfråga rörande handläggningen av hyresregleringsärenden. Hyresregleringsärende skall handläggas vid sammanträdeinför hyresnämnden, lill vilket parterna skall kallas. Ärende kan avgöras isak av ordföranden ensam om parterna samtycker lill del eller saken äruppenbar, men förhandling måste alllid hållas. Särskilt när ärende rör mångaparter skapar en sådan förhandling åtskilligt besvär. Mänga ärenden angåendebl. a. höjning av bashyra är f. n. av enkel beskaffenhet och del kanförutsättas all ell inle obetydligt antal sådana ärenden även framledes kommerall dras inför nämnden. börrulinbetonade ärenden, som gäller mindre värden, eller ärenden där några delademeningar inte föreligger ofta utan olägenhet kunna avgöras efler elt rentskriftligt förfarande. För att möjliggöra etl sådani förfarande föreslår jagalt del i hyresregleringslagen införs en regel som innebär atl nämnden kanpröva ärende ulan atl ha kallat parterna all inställa sig inför nämnden, omförhandling är onödig. En liknande regel gäller redan nu för ärenden enligtlagen (1970: 246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighel. Förslagel innebärsåledes inte någon principiell nyhet för hyresnämndernas del. 6.4Ikraftträdandefrågor m. m. Hyresregleringslagengäller t. o. m. . Lagens giltighetstid bör nu förlängas eller till utgången av . Vad jag har förordai i delföregående innebär elt helt nytt system för fastställelse eller ändring avbashyra. Ändringarna beslår framför allt i, alt reglerna om generellhyreshöjning upphävs, alt möjlighet införs att höja bashyra på grund av ökadeomkostnader för fastighetsförvaltning saml alt partsorganisalionerna får elldirekt inflytande över frågor som rör fastställelse och ändring av bashyra.Reformen förutsätter betydande insatser från partsorganisationernas sida ochdessa behöver få på sig för förberedelseålgärder. Vidare uppkommerbehov av att ändra gällande hyreskontrakt så alt ändringar av bashyra som skergenom överenskommelse blir bindande för hyresgästen på samma sätt som enligl denu vanligen förekommande kontrakten gäller beträffande beslut om generellhyreshöjning. Tiden lorde nu vara alllför knapp för all erforderliga åtgärderskall hinna slutföras . Det är också angelägel atl beslut omregional avveckling av hyresregleringen kan meddelas innanlagändringarna träder i krafl. sådani beslut torde kunna ges tidigast molslutet av . Jag har med hänsyn till det anförda stannat för att förordaatt hyresregleringen behålls i oförändrad form till utgången av september 1972.De nya bestämmelserna om förfarandet inför hyresnämnd bör dock träda i kraflredan den 1 januari. Det är givet alt hinderinte möter all parterna redan före inleder förhandlingar omde bashyror som skall gälla fr. o. m. nämnda dag. Däremot kan de inte ulan slödav uttrycklig bestämmelse träffa bindande överenskommelser före dennatidpunkt. Del synes emellerlid vara ägnat atl i hög grad underlättagenomförandet av reformen om parterna blir i tUlfälle atlingå överenskommelser enligl den nya ordningen. Även hyresnämnderna bör på etttidigt stadium kunna tillämpa de nya bestämmelserna i ärenden som gällerbashyra för lid efler . Genom en sådan ordning minskarrisken för en kraftig arbelsanhopning hos hyresnämnderna närmast efter reformens ikraftträdandebetydligt. Denna synpunkt tillmäter jag stor betydelse. Jag föreslår medhänsyn lill del sagda att bland övergångsbestämmelserna tas upp en regel som innebäratt fråga om fastställelse eller ändring av bashyra för tid efter utgången avseptember 1972 skall handläggas och avgöras enligt den nya ordningen redan föreikraftträdandet. Som förut har framgått avser det nu gällande beslutet om genereUhyreshöjning åren 19691971. Mitt förslag att ändringarna i hyresregleringslagenskall träda i kraft aktualiserar frågan om generellhyreshöjning för tiden efter utgången av . Enligt min mening bör någotytterligare beslut om sådan hyreshöjning inle meddelas. Medgivande lillgenerell hyreshöjning som gäller vid utgången av bör emellertid ägafortsall giltighet till utgången av . Jag vill i sammanhangeterinra om att även hyresrådets förslag om avveckling av hyresregleringen pågrund av 2 § övergångslagen i flertalet fall skulle leda lill atlhyresvärdarna gick miste om möjlighet att kompensera sig för ökade omkostnaderför fastighetsförvaltning genom hyreshöjning före . I enlighet med vad jag nu har anfört har inom justiliedeparlemenletupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1942: 429) om hyresreglering m.m. och om fortsatt giltighet av lagen. Rörande innehållet i förslaget vill jagytterligare anföra följande. Hyresregleringslagen skiljer mellan bostadslägenheter ochandra lägenheter (lokaler). Till bostadslägenhet hänförs enligt 2 § lägenhet,som är avsedd all helt eller lill väsentlig del nyttjas till bostad. Om hyresregleringenavvecklas i fråga om lokaler blir innebörden i begreppet bostadslägenhetavgörande för hyresregleringslagens tillämpningsområde. Hyreslagen har en annan gräns mellan bostadslägenheter ochlokaler än den som gäller enligt hyresregleringslagen. Med bostadslägenhet avsesnämligen enligl 1 § hyreslagen lägenhet som har upplåtits för atl helt eilertill icke oväsentiig del användas som bostad. Begreppet bostadslägenhet äralltså något mera vidsträckt där än i hyresreglerings-lagen. Jag anser del varaen fördel om begreppet får samma innebörd i båda lagarna. Delta kan uppnåsgenom atl uttrycket bostadslägenhet förs in i hyresregleringslagen och definieras på sammasätt som i hyreslagen. 2 § har ändrats i enlighet härmed. Ändringen kaninnebära alt hyresregleringslagens tillämpningsområde vidgas något i orter, därregleringen f. n. inle omfattar lokaler. Något större antal lägenheter tordeemellertid inte beröras. Fördelarna av en enhetlig gränsdragning mellanbostadslägenheter och lokaler måste anses klart överväga de nackdelar som kanfölja av en sådan omläggning. Ändringarnai övrigl i 2 § sammanhänger med att hyresregleringen föreslås avveckladbeträffande lokaler och atl 6 § föreslås gälla för vissa nya kategorier avbostadslägenheter. Denna paragraf har ändrats i sak på flera punkter och bl.a. till följd därav omredigerats. Paragrafen innehåller i huvudsak de materiellareglerna om bashyra, medan bestämmelser om förfarandet vid fastställande ochändring av bashyra har sammanförts i en ny 3 a §. Övergången till det nya systemet för bestämmande avkompensation för omkoslnadsökningar kompliceras av all de hyror som gällerinnefattar viss generell hyreshöjning som Kungl. Maj:l har medgivit. Dettamedgivande gäller för tiden fram lill utgången av men skall enligl vadjag har förordai förlängas lill utgången av . Vid dennalidpunkt bör en ny nollställning av hyrorna genomföras. I första styckel avdenna paragraf föreslås därför den ändringen att som bashyra i princip skallanses det hyresbelopp som enligt hyresregleringslagen eller myndighels beslutgällde för lägenheten . Den nya bashyran kommer altinnefatta den generella hyreshöjning som fick las ut då men inte sådanatillägg som parterna kan ha kommit överens om med stöd av 4 §. Generellhyreshöjning utgår även på ersättning som har överenskommits enligl 4 § förstastycket 1. Denna del av hyreshöjningen bör inle ingå i den nya bashyran. Medhänsyn härtill har gjorts undantag för särskilt medgiven hyreshöjning sombelöper på sådan ersättning. I andra stycket anges de fall då bashyra får höjas. Punkt1 har motsvarighet i gällande räll. Någon ändring i materiellt hänseende ärinte åsyftad. Punkt 2 motsvarar bestämmelserna om hyreshöjning på grund avökade omkostnader för fastighetsförvaltning enligt 5 § hyresregleringslagen.Jag har anselt det lämpligl all särskilt nämna elt par av de viktigaste slagenav kostnader för fastighetsförvaltning. hör i första hand räntor, vilka iregel utgör den tyngsta kostnadsposten. Som jag har berört i den allmännamotiveringen har höjningar av lomträttsavgälder beaktats inomhyresregleringen endast på så sätt att ett antal hus på mark, som har upplåtitsmed tomträtt, har ingått i de statistiska undersökningar angående fastighelsomkostnadernasförändringar som har legat till grund för besluten om generella hyreshöj- Någon hänsyn till den enskilda fastighetens särskUdaförhållanden har däremot inle kunnat tas. Tomlrällsavgälderna skiljer sig härvidlagi princip inle från andra omkostnader men systemet har kommit all framstå somsärskilt otillfredsställande i fråga om dem eftersom höjningarna drabbar myckelolika och i del enskilda fallet kan uppgå till betydande belopp. Jag har medhänsyn bl. a. härtill vall att nämna tomlrällsavgäld som ett exempel påomkostnader som skall beaktas. Vid beräkning av hyreshöjning på grund av ökadeomkostnader för fastighetsförvaltning lorde det inle sällan bli nödvändigt altta hänsyn till att systemet med generella hyreshöjningar i vissa fall har lett lillöver- eller underkompensalion. Sålunda har exempelvis de fastighetsägare somhar haft för längre lid bundna lån mol låg ränta under en följd av år blivitöverkompenserade. Om lånen nu omsätts lill en högre räntesats får fastighetsägarnaökade ränteutgifter, men del kan knappast ifrågakomma atl ulan vidare lägga denfaktiska stegringen lill grund för beslut om bashyreshöjning eftersom denutgående hyran helt eller delvis inrymmer kompensation för del högreränteläget. Har de generella hyreshöjningarna inneburit underkompensalion böräven denna omständighet kunna beaktas. Del är enligt min mening inte behövligtoch knappast heller möjligt atl närmare ange efler vilka normer de bedömningarsom jag senast har berört bör ske. Jag vill dock framhålla all någon aUmännollställning med hänsyn till den över- eller underkompensalion som degenerella hyreshöjningarna kan ha lett till inte är möjlig eller lämplig allgenomföra. Jag hänvisar i övrigl till vad jag har anfört i den allmännamotiveringen angående tillämpningen av schablonmeloder saml behovet av normeroch anvisningar för beräkning av ersättning för ökade omkostnader förfastighetsförvaltning. I fjärde stycket har lagils upp den i den allmännamotiveringen behandlade särskilda spärren mot oskäliga hyreshöjningar. Enligt 3 § Iredje stycket i den gällande lydelse medförhöjning av bashyran ej ändring av gällande hyresavtal. För att hyresvärdenskall kunna tillgodogöra sig höjningen måste han alltså i vanlig ordning eventuelltefler uppsägning överenskomma härom med hyresgästen. De flesta hyresavtal innehåUeremellerlid bestämmelser som berättigar hyresvärden all la ul denhögre hyra som kan komma all fastställas av hyresnämnd och höjningen kan då skeutan uppsägning av hyresavtalet eller särskild överenskommelse om ändrad hyra.De kon-Iraktsklausuler som förekommer lorde endast undanlagsvis varautformade så atl bashyreshöjningar som tillkommer genom överenskommelse mellanhyresvärden eller hans organisation och hyresgästorganisation automatiskt blirgällande mol den enskilde hyresgästen. De föreslagna nya formerna för ändringav bashyran torde därför medföra behov av ändringar i många hyreskontrakt. Dennaparagraf innehåller regler om förfarandet vid fastställande och ändring avbashyra. Bestämmelserna har behandlats i den allmänna motiveringen. Vadbeträffar överenskommelsen har av rättssäkerhets-hänsyn ansetts påkallat att ställaupp ell krav på skriftlig form. Det synes lämpligl alt hyresrådet meddelarnärmare föreskrifter om de uppgifter som överenskommelse bör innehålla. Paragrafenhar jämkats redaktionellt till följd av ändringarna i 3 §. Ändringeni första styckel sammanhänger med. avvecklingen av hyresregleringen förlokaler och den ändrade innebörden i begreppet bostadslägenhet. Av ändringamai 2 § följer all tillämpningsområdet för 6 § såvitt avser bosladlägenhelerutvidgas väsentligt. Ändringeni andra stycket är föranledd av atl 5 § angående generell hyreshöjning föreslåsupphävd. Ändringenföranleds av all 3 kap. lagen om nyttjanderätt till fast egendom den 1 januari1972 ersätts av 12 kap. jordabalken. Lagenom hyresnämnder ersätts av lagen (1970: 998) omarrendenämnder och hyresnämnder. Hänvisningarna i paragrafen har ändrats ienlighet härmed. Genom ell nytt andrastycke har införts möjlighet för hyresnämnd att avgöra hyresregleringsärendeulan förhandling. Skälen för ändringen har berörts i den allmännamotiveringen. Paragrafenhar jämkats redaktionellt till följd av ändringarna i 3 §. Den har vidareanpassats till system för angivande av påföljder. Genomändring i första styckel 1 undantas från hyresregleringen hus eller del av hussom har färdigställts efter utgången av . I detta sammanhang kan detvara skäl atl erinra om vissa uttalanden som gjordes i 1967 årslagstiftningsärende beträffande de komplikationer som kan uppslå vidavveckling av hyresregleringen då skillnader i finansieringsbelingelserna ellerandra omständigheter har medverkat till att hyrorna för vissa lägenheter harkommit alt ligga högre än hyreslägeti allmänhet för likvärdiga lägenheter. Dessa uttalanden, som jag för min delkan ansluta mig lill, innebär i huvudsak följande. I enlighet med de normersom gäller för hyreskontrollen enligl hyresregleringslagen och som innebär atlhyran bestäms med hänsyn lill vad som bedöms utgöra skäligaproduktionskostnader är ifrågavarande höga hyror godkända av de hyresreglerandeorganen. Den omständigheten atl man går över till ell nytt system för hyressättningenbör inte föranleda all dessa hyror inte längre skall anses godtagbara.