prop · FU0352 · 1971-12-31 00:00:00 — Enligtdet förslag lill studieplan som utredningen lägger fram, skall undervisningunder delta år bedrivas i ämnena samhäUsorientering, bibliotekskunskap, mediakunskap,litteraturorientering samt databehandling och tekniska hjälpmedel. Under denförsta terminen skall de studerande dessutom fullgöra åtla veckors handleddpraktiktjänstgöring. Fr. o. m. del andra läsåret sker en uppdelning på tvålinjer, en för forskningsbibliolekarier och en för folkbibUolekarier. Under dentredje terminen föreslås undervisningen omfatta för resp. linje specieUa momentav samhällsorientering, bibliotekskunskap, mediakunskap och Utleraturorientering.Under denna termin ingår också fyra veckors praktiktjänstgöring. Den fjärdeterminen upptas av fördjupningskurser i ett eller två ämnen. Blivandegymnasiebibliotekarier skall under den Iredje terminen följa undervisningen förfolkbibliotekarier för alt under den fjärde terminen få en mot skolan inriktad speciaUsering. Föratt särskilda behov av teoretisk utbildning för forskningsbibliolekarier skalltillgodoses föreslår utredningen att den fjärde terminens utbildning på dennalinje skall kunna ges i form av ytterligare ämnessludier, 1. ex. viduniversitet. Det föreslås också alt det andra årel av utbildningen skall kunnaförläggas till universitelsinslitulion med undervisning i informatik. Underden första perioden av den föreslagna praklikljänstgöringen skall den studerandetjänstgöra vid såväl folkbibliotek och gymnasiebibliotek som vidforskningsbibliotek. Den andra perioden skaU förläggas till den typ avbibliotek som svarar mot den studerandes linjeval. Som praklikbibliolek bör ihuvudsak ulnylljas bibliotek inom elt begränsat antal räjonger, i första handStorstockholms-, Göteborgs-, /Lund- och Umeåområdena. Vid varje praklikbibliolekskall finnas en elevhandledare. Utredningen föreslår att varje praklikbibliolekersätts med . för sina utgifter. Somformellt krav för tiUträde till bibliotekarieutbUdningens andra etapp vidbibliotekshögskolan föreslår utredningen viss utbUdning som erhållits genomuniversitetsstudier eUer på annat sätt. Utredningen anger ingen speciell ämnesinriktningav denna utbildning. För all den totala ulbUdningsliden inle skaU bli för långföreslår utredningen alt utbUd-lungens första etapp begränsas lill två årsstudier. För sökande som studerat vid fUosofisk fakultet kommer utbildningskravelsålunda alt om-falla 80 poäng. Av sökande från andra fakulteter än denfilosofiska an- serutredningen emellertid alt man måste fordra fuUständig grundexamen, då enligtutredningens uppfattning icke fullföljda studier för en sådan examen sällankan ge en helhetssyn på det aktuella området. Annan utbildning än universilelsulbUdiungskall enligt utredningen kunna ge behörighet endast om den tidsmässigt ochinnehållsmässigt motsvarar den universitetsutbildning som fordras förbehörighet. bör man vid antagning lill bibliotekarieutbildningen ta hänsyn bådetiU de sökandes utbildning och lUl deras personliga lämpUghet för bibliotekarieyrket.Utredningen föreslår därför etl antagningssystem som skall ge utslag för bådadessa faktorer. Systemetär uppbyggt i tre steg. Först sker etl urval bland de sökande på grundval avderas betyg. Därvid las hänsyn såväl tiU de sökandes genomsnittliga betyg frångymnasiet som lill betyg från eftergymnasial utbildning. Beträffande sistnämndautbildning värderas dock endast de först förvärvade 80 poängen (motsvarande).De som går vidare tiU andra stegel deltar i elt skriftligt prov som avses gebesked om de sökandes allmänorienlering, receptivilet och inlressebredd. I det Iredjesteget sker intervjuer med återstående sökande. Syftet med intervjuerna är allde skall ge besked om de sökandes uppfattning om yrkeskraven saml om yrkesmolivalionoch konlaklförmåga. Varje sökande intervjuas av två personer, en representantför ulbildningsanslalten och en företrädare för avnämarintressen. Hämtöverförutsätter utredningen att det skall finnas en fri kvot. I denna skall tas int. ex. sökande med speciella ulbildningsmeriter, lång praktisk erfarenhet avbiblioteksarbete eller utländsk utbildning. Förblivande grundskolebibliolekarier föreslås en studietid av en termin. Sombehörighetskrav bör enligt utredningen gälla lärarbehörighel för . Ävenför biblioteksassistenter av lägre grad vid forskningsbibliotek föreslås en utbUdningsom omfattar en termin. Utredningen föreslår inle uttryckligen några särskildabehörighetskrav för själva utbildningen. Utbildningenför dellids- och förbandsbibliolekarier föreslås ta i anspråk. För tiUträdeskall krävas all den sökande har praktiserat minst vid kommunaltfolkbibliotek eller förbandsbibliolek. Förvissa kategorier bibUotekspersonal föreslår utredningen utbildning utanförbibliotekshögskolan. Biblioteksbilräden, expeditionsassistenter och expeditionsbilrädenvid vetenskapliga bibliotek föreslås sålunda alltjämt få inomverksulbildningenligt en studieplan med en sammanlagd studietid utöverpraktikperioden om tre ä . Utbildningen tänks vara förlagd tiUstörre forskningsbibliotek, som svarar även för de mindre forskrungsbibliotekensutbildningsbehov på della område. Kontorspersonal vid folkbibUotek med mer kvalificeradeuppgifter, s. k. K 1-personal, föreslås bli utbildad inom yrkesskolans ram.Utbildningen beräknas ta en termin i anspråk vid heltidsstudier och tvåterminer vid kvällssludier. 3.2.3 Utbildningens organisation och dimensionering Utredningens majoritet föreslår atl yrkesinriktad biblioleksulbUdningför forsknings-, folk- och gymnasiebibliotekarier, gmndskolebiblioleka-rier,dellids- och förbandsbibliolekarier samt biblioteksassistenter vidforskningsbibliotek skall bedrivas vid en fristående utbildningsanstall,benämnd . Som motiv för all man bör välja dennaorganisationsform snarare än alt t.ex. inordna bibliotekarieulbUdningen iuniversitetsorganisationen anger utredningens majoritet främst de ekonomiskafördelar som följer av alt man har utbildningen koncentrerad till en enda ulbUdningsanstalt.Man finner del vidare angeläget att utbildningen för bibliotekspersonal avolika kategorier sammanförs till en utbildningsanstall. a. anordnandet av vidareutbildning av bibliotekspersonal med mindreomfattande fömlbUdning. Det är enligt majoritetens uppfattning slutiigen ocksåvärdefullt om en del av utbildningen kan bedrivas utanför universitetsmiljön. föreslås vara direkt underställd Kungl.Maj:t. Styrelsen för föreslås få ordförande och nio ledamöter,samtiiga förordnade av Kungl. Ledamöterna bör representera kommunerna,näringslivet, de statliga forskningsbiblioteken, och universitetskanslersämbetet.Dessutom bör ingå rektor saml representanter för lärare och elever. Utredningen föreslår att skallförläggas lill Storslockholmsområdet. Förslagel motiveras främst med atl Storslockholmsområdethar god tillgång på studie- och övningsbibliotek av alla de typer som elevernautbildas för. Utredningen anser det också angeläget att förlägga biblioteksulbildningentill en plats med universitet eller universilelsfUial. I en tiU betänkandet fogad reservation avvisar en avutredningens ledamöter utredningsmajorilelens förslag om all inrätta enfrislående bibliotekshögskola. Reservanten föreslår i stället atlbiblioteksutbildningen ges en organisatorisk anknytning tilluniversitetsväsendet. Som motiv för en sådan anknytning anförs bl. a. behovetav samordning både mellan biblioteksulbildningen och den universitetsutbUdningsom enligt förslaget skall föregå denna och mellan biblioteksulbildningen och an-'Avdelningsdirektören . nan högre utbildning på samma nivå saml administrativafördelar. Som en lämplig organisationsform anges ett särskilt inslilul avungefär samma typ som eller institutet förinternationell ekonomi. I eltsärskilt yttrande ansluter sig en av utredningens experter' tiU reservationen.Två eller flera universitelsanknulna bibliotekshögskolor bör enligt yttrandetinrättas i samarbete med universitetens institutioner förinformationsbehandling. Utbildningen inom informations- och dokumentationsområdetbör få anknytning till rikels samtiiga universitetsbibliotek. Medledning av arbetsmarknadsprognosen föreslår utredningen alt utbUdningen avbibliotekarier och biblioteksassistenter för forskningsbibliotekendimensioneras så all ca 200 personer bör utbildas , hälften på bibliolekarienivåoch hälften på assislenlnivå. När det gäller folkbibliolekarier säger sig utredningenräkna med ett betydligt större utbildningsbehov än som förutsatts i prognosen.Utredningen föreslår en utbildningskapiicilel av omkring 240 under de närmasteåren. I della antal ingår dock även behovet av gymnasiebibliotekarier. Antaletutbildade sägs successivt böra anpassas till läget på arbetsmarknaden. Utredningen räknar med ett utbildningsbehov av 240 grundskolebibliolekarierom årel. För deltidsanställda bibliotekarier vid folkbibliotek ochmilitära förband föreligger ingen prognos. Utredningen har uppskattat delårliga utbildningsbehovet till ca 50 personer. Enligt sina direktiv skulle utredningen överväga om nyapersonalkategorier inom biblioteken skulle skapas eller om nu existerandeborde avskaffas. Vidare uttalades i direktiven atl del framlidautbildningssystemet borde byggas upp så all goda möjUgheter skulle finnas förpersonal med mindre omfattande utbildning atl genom påbyggnad av denna meriterasig för högre tjänster. Utredningenpekar på alt det i andra länder förekommer bibliotekspersonal som iutbildningshänseende ligger mellan bibliolekariegmppen och kontorislgruppen.Därigenom möjliggörs en långtgående uppdelning av arbetsuppgifterna eftersvårighetsgrad. För folkbibliotekens del har en liknande, irationaliseringssyfte vidtagen uppdelning, kunnat göras genom all konlorstjänslernadifferentierats. Utredningen anser emellertid inte alt del därutöver finnsnågot behov av ytterligare befallnings-typer. I StäUel viU utredningen atl densom siktar på tjänst på mellannivån inom folkbiblioteken skall ges en god aUmängrundulbUdiung samt en förbättrad yrkesutbildning. Därigenom kommer de bl. a.all få ' Med. detlättare att genom vidareutbUdning meritera sig för högre tjänster.Vidareutbildning fömtsatts kunna bedrivas vid . Utredningenföreslår sålunda all högskolan ges möjlighet all anordna påbyggnadskurser inomolika områden. Vidare bör fördjupningskurserna under den sista terminen av bibUotekarieutbildningenkunna ulnylljas även av redan yrkesverksamma bibliotekarier. 3.3 Utbildning i inf ormatik 3.3.1Utvecklingstendenser, arbetsuppgifter och yrkeskrav lnom informatikområdet Utredningenkonstaterar att området information och dokumentation som specialdisciplinbefinner sig under snabb utveckling. Genom utvecklingen av datorsystem,automation och förbättrade telekommunikationer har dokumentationssystemenspraktiska och ekonomiska användbarhet snabbt ökat. Intresset har därvidförskjutits från klassifikations- och lagringsproblem och i stället riklats molöverförings- och återvinnings-processerna samt formaliserings- och systemfrågornaför information. Utredningen föreslår alt denna utveckling betonas genom atttermen »informatik» ersätter termen »dokumentation» som benämning på verksamhetsområdet.»Dokumentalisl» som beteckning på motsvarande yrkesutövare skuUe då ersättasmed »informatiker». Gemensamtför de oUka yrkesgmpper som kommer alt ha arbetsuppgifter påinformatikens område är enligt utredningen behovet av kunskaper både inom delämnesområde som verksamheten avser och inom informalik. Det mest framträdandearbetsområdet för informatiker torde enligt utredningen utgöras avuppgifter som medför ansvar för tillgodogörandet av utifrån kommande infomiationinom forskning, näringsliv och organisationer samt inom statlig och förvallning.Även informationsflödet inifrån och utåt kommer därvid all beröras. Detexisterar enligt utredningen mångskiftande arbetsuppgifter för informatikerinom alla de områden där stora datorbaserade eller halvautomatiserade registeroch dokumentbeslånd förekommer. Utbildning i informalik kan enligt utredningenockså vara av betydelse för yrkesverksamma patenlingenjörer, ingenjörer inom branschinformation,bibUotekarier m. fl. Personer med utbildning i informalik kommerenligt utredningen även all få förmedlande och transformerande funktioner t.ex. i egenskap av tekniska attachéer o. d. 3.3.2UtbUdningens uppläggning och dimensionering Utredningenföreslår att utbildningen av informatiker förläggs tiU universilelsinslilulionerför informationsbehandling. slåsäga mm inom ramen för den grundläggande utbUdningen vid filosofisk fakultetoch bU knuten tiU ämnesområdet informationsbehandUng som en alternativ linjeinom delta ämnesområde. UtbUdningen bör om-falla en grundkurs i informalik om30 poäng och därefter två månaders praktik. Grundkursen skaU enligt förslagetbygga på särskUda förkunskaper motsvarande tio poäng i ADB, vUka normall skaUinhämtas före gmndkursens början. FörtUlträde tiU informalikerulbUdningen bör enligt utredningen vidare fordrasantingen utbildning motsvarande minst 80 poäng vid filosofisk fakultet inomvissa angivna utbUdningslinjer eUer vissa andra fuUgjorda utbildningar somräknas upp av utrednuigen. Vidantagningen till informatikulbildningen bör man enligt utredningen strävaefter att de antagna får en sådan spridning i fråga om förkunskaper som svararmot arbetsmarknadens behov. Vid en eventueU begränsning av antaletantagningsplatser bör dock företräde lämnas sökande som fullgjort de två förstaterminernas bibliotekarieutbUdning. Utredningenförordar all utbildningen i informatik till en början anordnas vid den föruniversitetet och tekniska högskolan i gemensamma institutionen förinformationsbehandling och där bedrivs i nära anslutning till ämnesdelen ADB. Utredningenbedömer inte resultatet av arbetsmarknadsprognosen vara realistiskt som mätareav behovet av informatiker. Med hänsyn tiU storleken av tiUgängUga resurserräknar utredningen med all högst ett 50-lal studerande kan beredas plats i denförsta kursen. Då resursema i fråga om lärare samt tillgången på praktikuppgiflermedger det bör en växande efterfrågan mötas genom atl utbildningen successivtsprids tiU övriga universitet. 3.4Utbildning av arkivarier, arkivassistenter m. fl. 3.4.1Utvecklingstendenser, arbetsuppgifter och yrkeskrav på arkivområdet Densenare tidens utveckling inom arkivområdet kännetecknas enligt utredrungen avalt intresset inriktas på själva arkivbildningsprocessen. Den aUt snabbare arkivlUlväxlenhar gjort gallringen till en av de mest framträdande uppgifterna. Genom denökade volymen har också behovet av all redan från början tillgodose kraven påsökvägar i arkiven aktuaUserats. Den tekniska utvecklingen har vidare salt sinprägel på verksamheten. bibehåUer emeUertid de andra delarna avarbetet sin betydelse. Så har t.ex. ordnings- och förtecknmgsuppgifternasnarast ökat i betydelse genom de skärpta krav på systematisering och överblicksom blivit en följd av den snabba arkivtiUväxten. Arbetsuppgifternainom arkivområdet medför krav dels på aUmänna ämneskunskaper,dels på direkt yrkesinriktade kunskaper och färdigheter. För arkivariernas delbör enligt utredningen krävas utbildning på universitetsnivå i framför allthistoriska, SamhäUsvetenskapUga och språk-vetenskapUga ämnen. Historia bör i aUmänhetbilda kärnan i studierna. För dem som skall tjänstgöra vid ,landsarkiven eller krigsarkivet m. fl. jämförbara institutioner är detla eltofrånkomligt krav. I synnerhet vid dessa institutioner erfordras också insikteri vetenskapliga metoder och frågeställningar. Av företagsarkivarier och arkivariervid folkrörelsearkiv torde enligt utredningen i många fall inle fordras historiskaämneskunskaper. Arkivassistenlernasarbete är mångsidigt och relativt självständigt. Även dessa behöver därförämneskunskaper som går utöver vad som meddelas i gmndskolan. Det gäUer särskiltsamhäUskunskap, historia, svenska och främmande språk. Behovetav direkt yrkesinriktade kunskaper utgörs enUgl utredningen för arkivariernasdel av dels fördjupade kunskaper i förvaltningshisloria, historiska hjälpvelenskapersamt historievetenskapernas metodfrågor, dels kunskaper om arkivvårdens teorioch praktik samt om arkivväsendets uppbyggnad i och utlandet.Utredningen framhåUer atl betydande vikt också måste läggas vid konlorsrutineroch konlorsrationa-lisering, gallringsfrågor samt vid den tekniska utvecklingenoch att därvid särskUd uppmärksamhet måste ägnas åt ADB och åt nya lagringsmedelför information. De yrkesinriktade kunskaperna för förelags- och folkrörelsearkivarierkan behöva ha en annan sammansättning än för arkivariema inom det statligaarkivväsendet. Arkivassistenlernasarbetsuppgifter är främst inriktade på vården av nyare arkiv. Kravet påfackkunskaper bör enligt utredningens mening emeUertid inte begränsas tiU detlaområde ulan även avse andra delar av arbetsområdet. Härigenom uppnår man t. ex.att assistenterna lättare kan inordnas i arbetsgrupper av olika slag, liksommöjligheterna att flytta ytterligare arbetsuppgifter till denna kategori ökar. Utredningenföreslår all utbildningen för arkivarier skall omfatta en termin. För inträdeskall normalt krävas fUosofie kandidatexamen med minst 40 poäng i historia. Fördem som inriktar sig på tjänstgöring i förelags- eller folkrörelsearkiv kandock helt annan förutbildning komma i fråga. Utredningen nämner examen frånhandelshögskola, socialhögskola eller teknisk högskola. Vid antagningen börhänsyn i första hand tas liU studiemeriter som kan vara av betydelse förarkivtjänsten saml lill studier för högre examen, i andra hand liU tjänstgöringoch författarskap inom arkivområdet. Förarkivassistenler föreslås en kortare utbildning, som omfattar . Sombehörighetskrav för denna utbildning föreslås genomgången fackskola påekonomisk linje eUer den sociala linjens språkliga gren. Vid utformningen avantagningssystemet bör man enUgt utredningen även ta hänsyn tiU alt mångasökande kan ha meriterat sig på annat sätt än genom skolstudier medan andrakan ha universitetsutbildning. I deföreslagna längre kurserna ingår fyra lUl fem veckors handledd praktiktjänstgöring.Tjänstgöringen föreslås bli anordnad inom arkiv i . Utöver här nämnda längrekurser räknar utredningen med alt del kommer alt behöva ordnas dels kortarekurser för personer som behöver en begränsad arkivutbildning, delsfortbildningskurser av olika slag. 3.4.3Utbildningens organisation och dimensionering Närdet gäller utbildningens organisation diskuterar utredningen tre alternativ,nämligen anslulning lUl den föreslagna , anknytning tiUriksarkivet och inordnande i . Utredningen finnerövervägande skäl tala för alt utbildningen såväl organisatoriskt somlokalmässigt knyts tUl . Det bör ankomma på all bl. a.anta studerande, utse lärare och fastställa utbildningsplaner. bör knytas elt rådgivande organ, utbUd-ningsrådet, med uppgift altfölja utbildningsverksamheten och avge förslag om kursernas utformning m. m. Iulbildningsrådel bör ingå representanter för statsförvaltningen, kommunerna,näringslivet och folkrörelserna saml för universitetsväsendet. Ledamöterna börförordnas av Kungl. Inom föreslås utbildnmgen ledas av en särskUdUtbUdningssektion. Utredningenbetonar alt arbelsmarknadsprognosen visar på ell stort behov av arkivpersonalockså utanför de egentliga arkivinstitutionerna. Utredningen anser det troUgt atlprognosen innebär en överskallning av utbildningsbehovet eftersom det i deluppgivna behovet antagligen ingår personal som under endasl en mindre del avsin arbetstid sysslar med arkivuppgifter. A andra sidan finns ell stortutbildningsbehov bland den yrkesverksamma personalen. Med utgångspunkt i dessaöverväganden föreslår utredningen en utbildningskapacitet i längre kurser av 24personer . borde utbildningen vara avsedd för arkivarieroch för arkivassistenler. Remissinstansernaär överens om att det behövs ökade insatser för att behovet av personal medlämplig utbUdning inom de aktueUa områ- 2* 1971. I fråga om utbildningen av bibliotekspersonal framhålls särskUlatt en reform bör ske skyndsamt. Fleraremissinstanser förordar en längre gående samordning meUan de olika utbUdningarnaän vad utredningen föreslagit. TUl dem, som vUl samordna utbUdningen inom allade tre aktuella områdena hör bl. a. ochforskningsbiblioteksrådet. Många remissinstanser, däribland kungl. ,och statens råd för vetenskaplig information ochdokumentation önskar en samordning mellan utbildningen av bibliotekarier och informatiker.På flera håU åberopas de synpunkter på fördelama med en samordning av bibliotekarieulbildningenmed utbildningen inom informalik som framförts i den tidigare nämnda reservationenoch det särskilda yttrandet lill utredningsförslaget. finner utredningens samordningssträvanden och skisserademöjligheter liU övergångar från bibliotekarieutbUdning till informatikemlbUdningstämma överens med en modem och flexibel undervisningssyn. Vidsidan av de berörda önskemålen om en helt eller delvis samordnadstudiegång för de tre yrkesgmpperna lägger statskontoret, ,utbildningsutredning och yrkesutbildningsberedningen fram olikaförslag om alternativ utformning av utbildningsorganisationen. Förutom tillviss samordning mellan de skilda utbUdningsvägarna syftar flera av förslagen tiUalt större hänsyn skall las lill utbUdningsmöjlighelerna för personer med annaneller mindre omfattande förutbildning än vad som krävs i utredningsförslaget.De flesta förslagen innebär alt utbildningen antingen obUgatoriskl eUer somett alternativ kan läggas upp i form av återkommande utbildning. 4.2.1Utvecklingstendenser, arbetsuppgifter och yrkeskrav inom biblioteksområdet Utredningenhar iakttagit en tydlig utveckling i riktning mot etl närmande i en radavseenden mellan olika typer av bibUotek. Detta har enligt utredningen letttill en aUt större överensstämmelse i fråga om arbetsuppgifternas aUmännautformning vid forskningsbibliotek, folkbibliotek och andra dokumenlationsförmedlandeinstitutioner. Med några undantag riktar remissinstanserna inga invändningarmot utredningens iakttagelser härvidlag. I vissa remissjtranden hävdasemellertid att ulred-ingen inte aUs eUer i alllför liten utsträckning tagithänsyn tiU vad som särskilt utmärker olika bibUotekstyper. Beträffande forskningsbibUolekenframhåller forskningsbiblioteksrådet, allmänna biblioteksför- eningoch Svenska bibliotekariesamfundet alt utredningen otiUräckligl behandlatforskningsbibliotekariernas arbetsuppgifter och funktioner. Om folkbibliotekensroU för kulturUvet i kommunema erinrar bl. a. TCO, ochGöteborgs stad. Enligt borde utredningen över huvud taget ihögre grad ha uppmärksammat de mera kvalificerade arbetsuppgifter somsammanhänger med folkbibliotekens roll som samhällelig serviceinstitution.Liknande uppfattningar framförs av . Bl.a. anser att utredningen inte tillräckUgt uppmärksammatde speciella arbetsuppgifterna inom bibliotekens barn-och ungdomsverksamhet. Åtskilligaremissinstanser har vänt sig mot utredningens uttalande om all olikheten ifråga om arbetsformer och syfte mellan grundskolebibliotek ochgymnasiebibliotek skulle vara större än mellan gymnasiebibliotek ochfolkbibliotek. Man framhåller därvid särskilt all läroplan förgrundskolan medfört alt den pedagogiska funktionen för skolbiblioteken på gmndskolanshögstadium och i gymnasieskolan är ganska likartad. I många yttranden, bl. a.av allmänna biblioteksförening, hävdas därför alt i varje fall bibUotekenpå gmndskolans högstadium bör föreslås av fackbibliotekarie. EnUgt stadär det viktigt att man inte genom en alllför starkt betonad kategoriklyvning försvårareller omöjliggör ekonomiskt fördelaktiga organisatoriska lösningar. Läromedelsutredningenanser alt skolbibliotekens och skolbibliotekariernas roll och funktioner måstebedömas i ett vidare perspektiv än det som utredningen anlagt. Först sedan dellaskett kan man ta stäUning tiU den lämpliga utbildningen för olikapersonalgrupper på läromedelsområdet. Iflera yttranden, bl.a. från skolstyrelsen i , framhålls att utredningenstarkare bort framhåUa skol- och folkbibliotekens uppgift att betjäna VuxenutbUdningen.