prop · FU0334 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola; given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifaUa det förslag om vars avlålandetill föredragande departemenlschefen hemstäUt. Pågrundval av en promemoria som upprättals inom utbildningsdepartementetföreslås i propositionen alt studie- och yrkesorienteringen (syo) skaUförstärkas inom gymnasieskolan. En gemensara organisation för syo bör införasi och gymnasieskolan. Den som närmast svarar för syo bör normallvara en särskUt ulbUdad kommunall anstäUd funktionär som ägnar sig uteslulandeåt syo inom skolväsendel. Den nuvarande organisationen, därarbetsmarknadsverkets yrkesvägledare i samarbete med kuratorer närmast svararför syo inom gymnasium och fackskola och yrkesvalslärare närmast svarar för syopå , bör gradvis avvecklas. Yrkesvalslärama bör stimuleras attverka inom den nya organisationen. Varjekommun och landstingskommun bör, oavsett storleken, få statsbidrag motsvarande rainstett schablonbelopp. Om antalet elever i årskurs 69 ochgymnasieskolan tiUsammans överstiger 750 skaU ytterUgare statsbidrag utgå.Antalet heltidsanställda syo-funk-tionärer i en komraun bör ungefär motsvaraantalet schablonbelopp. Den föreslagna organisationen är så flexibel alt denlätt kan utvidgas tiU att omfatta syo inom VuxenutbUdningen. Dennya organisationen bör införas i första och andra årskursen igymnasieskolan och den 1 juU 1974 i övriga årskurser i gymnasieskolan och igrundskolan. Under /73 bör ett statsbidrag motsvarande 60schablonbelopp ulgå tiU kommunerna. Statsbidraget bör fördelas avskolöverstyrelsen och användas för syo i gymnasieskolan. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför istatsrådet på . Närvarande:statsminislern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefenför UtbUdningsdepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om studie- ochyrkesorientering i grundskola och gymnasieskola, och anför. 1968: 129 angående revidering av läroplan för framhöU minföreträdare alt frågan om utformningen av studie- och yrkesorienteringen bordeytterligare övervägas med utgångspunkt i del nya läge som beslutet om nyläroplan för kunde skapa. 1968: 140 angående riktlinjer fördet friviUiga skolväsendet anförde han all studie- och yrkesvägledningensjälvfallet var lika viktig inom yrkesutbildningen som inom nuvarande gymnasiumoch fackskola. En gemensam organisation för denna verksamhet inom meUanskolans olikaUtbUdningslinjer måste tillskapas. Organisationen av studie- och yrkesvägledninginom gymnasiet och måste omprövas med hänsyn tiU de ökade krav somverksamheten inom en integrerad mellan-skola skiUle komma att släUa. SjälvfaUetkunde denna fråga inle isoleras från frågan om utformningen av motsvarandeverksamhet inom . Min företrädare avsåg att senare återkomma medförslag i ämnet. Medutgångspunkt i dessa uttalanden upprättades inom enpromemoria (Ds U 1970: 16) om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola. I arbetet med promemorian medverkade expertis från bl. a.skolöverstyrelsen (SÖ), () och . Efterremiss har yttranden över promemorian avgelts av statskontoret, SÖ,universitetskanslersämbetet (UKÄ), AMS efter hörande av länsarbetsnämnderna, . bundet.Landsorganisationen i (LO), akademikers centralorganisation(), (), (), skolkuratorers förening. , , elevers centralorganisation (), Sverigesförenade studentkårer (SFS) och och Skola (RHS). SÖ har till sitt yttrandebifogat yttranden från lärarhögskolorna i , , ,, och och från länsskolnämnderna i ,, , , , , , , Västernorrlandsoch Västerbollens län. UKÄ har till sitt yttrande bifogat yttranden frånuniversiteten i , , och samt högskolenheten i Linköping.Vidare har (), () ochSveriges lärarförbund (SL) för kännedom tiU överlämnatsina yttranden lill resp. TCO. Beredningen av ärendet haromfattat överläggningar med dels och , dels ochSvenska landstingsförbundet. Ifråga om flera av departementspromemorians förslag fordras inle beslut av riksdagen.För överbUckens och sammanhangels skuU redovisas dock kortfattat även vissa avdessa förslag. 2 Nuvarande ordning 2.1 EnUglskolstadgan (1962:439, omtryckt 1966:114, ändrad senast 1971:39) åligger del skolchefenalt verka för anordnandet av studieorientering och yrkesorientering (3 kap. 8 §). Studie- ochyrkesorienteringen (syo) i behandlas i elt särskilt avsnitt iLäroplan för 1969 (s. 3740), där det bl. a. sägs alt det åligger aUpersonal i skolan alt lämna erforderligt bistånd tiU kontaktarbelet inomstudie- och yrkesorienteringen. Iarbetet med syo inom medverkar rektorer, studierektorer, lärare,skolpsykologer, skoUäkare, skolsköterskor och kuratorer. Dessutom medverkarmånga utanför skolan. Funktionen som samordnare och speciaUst på syo utövas avyrkesvalslärare. De flesta yrkesvalslärare är vidareutbUdade folkskollärare medtjänst i samhällskunskap med yrkesvägledning. De förenar denna tjänst medarvodes-befattning hos länsarbetsnämnden. I skolstadgansägs atl i tjänst som lärare i läroämnen och övningsämnen på grandskolan och itjänst som folkskollärare med specialläraral-bildning må, utöver undervisning iämnen som ingår i tjänsten, inräknas föryrkesorientering erforderligt kontaktarbete enUgt de bestämmelser överstyrelsenmeddelar (10 kap. 36, 48 och 79 §§). Medstöd av 1 kap. 6 § i skolstadgan har SÖ utfärdat anvisningarbeträffande liUsättning, behörighet och imdervis-ningsskyldighet föryrkesvalslärare (se 1970/71, del 2, s.157 och 158). I anvisnmgarna sägs bl. a. att yrkesvalslärartjänst avsergrandskolans högstadium. Ordinarie tjänst ledigförklaras efter lansskolnämndensmedgivande inom ramen för det fasta antalet tjänster i a) ett läroämne jämte samhäUskunskap medyrkesvägledning, b) samhäUskunskap med yrkesvägledning, c) ett eUer flera läroämnen eUer yrkesämnen med yrkesvägledning,eUer i d) ett övningsämne medyrkesvägledning. Förbehörighet tiU yrkesvalslärartjänst fordras a) behörighet att inneha den ordinarie lärartjänstensamt b) att ha genomgått av SÖ anordnad terminskurs iyrkesvägledning eUer att vad avser utbildning antingen ha genomgåttav AMS anordnad s. k. längre kurs för yrkesvalslärare eller all ha av SÖ eftersamråd med AMS förklarats äga likvärdig utbUdning. Isamband med tiUsätlning av yrkesvalslärartjänst skall länsarbetsnämndenberedas tUlfäUe att yttra sig. Föryrkesvalslärares undervisningsskyldighet gäUer följande. LänsskolnämndenfaststäUer efter förslag av skolstyrelsen för varje läsår det antal veckotimraar,varraed för studie- och yrkesorienteringen erforderUgt kontaktarbete måinräknas i yrkesvalslärartjänst. Antalet veckotimmar beräknas med utgångspunkti antalet elever i årskurserna 69. Eleverna i årskurs 6 fördelas i regel påden yrkesvalslärare, som tjänstgör vid det högstadium, för vilket ifrågavarandeklasser av årskurs 6 utgör underlag. I förekommande faU må skolstyrelsen göraannan fördelning med hänsyn tiU lämpUg lokal organisation av studie- och yrkesorienteringen. Undervisningsskyldighetenberäknas på nämnda elevunderlag inom följande gränser. Undervisningsskyldigheten resp. medeltjänstgöringen pä lärartjänsten Antal veckotimmar Nedsättning av undervisningsskyldigheten Antal veckotimmar 91120 121240 241360 361480 481 712 1318 1924 2530 VidtiUämpningen av dessa normer i fråga om fördelningen på två befattningshavare gäUerföljande riktUnjer. Arbetsuppgifterna fördelas på två befattningshavare förstdå elevantalet beräknas stadigvarande överstiga 690 elever. Om elevantaletstadigvarande beräknas Ugga inom inlervaUet 691720, bör fördelningen göras så,alt den nytiUkommande befattningshavaren ansvarar för det elevantal somöverstiger 600. Om elevantalet stadigvarande beräknas överstiga 720 elever, börarbetet fördelas lika meUan de två befattningshavarna. Vid fuUt utbyggt 23-paralleUigthögstadium bör, oavsett elevantal, nedsättningen faststäUas inom inlervaUet912 veckotimmar. Inom ell inlervaU bör iregel nedsättningen för yrkesvalslärare uppgå tiU en veckotimme perklassavdelning. Yrkesvalslärarens undervisning i klass skaU dock ickeundersliga fyra (fem resp. sex) veckotimmar. Vid fr.o.m. /64 fuUtutbyggda högstadier må, övergångsvis, fördelningen av nedsättningen mellanredan befintUga yrkesvalslärare ske med de mindre avsleg från ovan angivna riktUnjer,som betingas av lokala förhåUanden. Förtjänst såsom folkskoUärare raed speciallärarutbildning, i vilken för studie-och yrkesorientering erforderligt kontaktarbete avseende elever i speciaUdassingår, gäller särskUda bestämmelser i fråga om un-dervisningsskyldighelen. Yrkesvalslärarensarbetsuppgifter finns inte beskrivna i nor-raaUnstraklion eUer andra centraltutgivna anvisningar. Vad som f. n. gäUer är i stora drag beskrivet i deanvisningar rörande yrkesvägledningen vid försöksskolans högstadium som SÖefter sararåd med AMS och överstyrelsen för yrkesutbUdning utfärdade den 1 juli1960 (återgivna i AktueUt från 1960: 30) med de anpassningarsom betingas av UtveckUngen från enhelsskola/försöksskola tiU 1962 årsgrundskola. Yrkesvalsläraren har följande arbetsuppgifter. »Teoretiskyrkesorientering» förmedlad i den egna undervisningen i samhäUskunskap (andralärare, som saknar utbUdning inom della område, skaU ha erforderligt stöd avyrkesvalsläraren); studieorientering tiU elever och föräldrar i samverkan medrektor och lärare. »Anlagsorienlerande»verksamhet genom undervisning och kontaktarbete (läraromdömen, test, skolläkaratlålandenra. efter behov). Enskildvägledning i form av samtal med elever och/eller föräldrar vid val avstudieväg, plats för praktisk yrkesorientering (pryo), yrke och/eUer anstäUning,fortsatt utbildning efter grandskolan etc. Pedagogisktoch administrativt för- och efterarbete av pryon. Vissamoment i studie- och yrkesorienteringen ingår i yrkesvalslärarens uppgifter ihans egenskap av deltidsanstäUd hos länsarbetsnämnden: Efterkon-takt med avgångnaelever. Platsackvisition i samband med pryo och vid elevers skolavgång. TiUhandahåUandeoch skötsel av yrkesorienterande material. Medverkan i det fortlöpandeinstruktions- och informationsarbetet inom skolan. Yrkesvalslärarenhar i samråd med klassföreståndaren hand om den studie- och yrkesorienterandeverksamheten som avser elever i specialundervisningen (se anvisningarutfärdade av SÖ , åter- 3 i departementspromemorian Studie- och yrkesorientering). Specialklasselevemainräknas i underlaget för yrkesvalslärares undervisningsskyldighet. Om antaletspecialklasselever i årskurserna 69 överstiger 36, kan en specialläraretilldelas viss del av del studie- och yrkesorienterande kontaktarbelet. Sådanlärare kallas kontakllärare och har följande uppgifter. Kontaktmed och information till arbetsliv och arbetsförmedling i samband med pryo samtannan utplacering i arbetslivet av specialklasselever; kontaktmed övriga speciallärare för insamlande och i förekommande faU förteckning avstudie- och yrkesorienterande elevdala; kontaktmed elever/föräldrar och vårdnadshavare i samband med studieorientering rörandehögstadiet; kontaktmed yrkesvalslärare, skolans övriga funktionärer samt med myndigheter. Närasamarbete meUan yrkesvalslärare och konlaktiärare bör ske, inte rainst i frågaom eflerkonlakl med avgångna elever. Arbetsfördelningen bör vara attyrkesvalsläraren följer elevemas studie- och yrkesanpassning medan kontaktiärarensvarar för kuraliva åtgärder. Inomsärskolan har en av lärarna i kunskapsämnen med särskUd utbildning iyrkesvägledning (kaUad yrkesvalslärare) hand om det kontaktarbete som behövsför yrkesorienteringen. (Se stadga, 1968: 146, angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda, ändrad : 705, 86 § och anvisningarutfärdade av SÖ , återgivna i UFB 1970/71, dd 2, s. 627 och628.) TiUyrkesvalslärare utses i första hand den som genomgått skolöverstyrelsensterminskurs i yrkesvägledning för särskolans lärare. Yrkesvalslärarens arbetsuppgUlerskall i tiUämpliga delar vara desamma som för yrkesvalslärare i grandskolan i övrigl. Dådet på vissa särskolenheter inle finns någon yrkesvalslärare ges en viss del avkontaktarbelet åt en lärare i kunskapsämnen. Kontakt-läraren skall främstorganisera den praktiska yrkesorienteringen, hålla kontakt med eleverna underpraktikperioden o. d. Yrkesvalsläraren och kontaktläraren bör samarbetaregelbundet i dessa frågor. Uppdragsom kontakllärare kan även ges ål en yrkesvalslärare vid reguljär grandskola omdet anses lämpligl. 2.2 Gymnasium, fackskola och yrkesskola Inomgymnasiet hade arbetsmarknadsverket erbjudit yrkesvägledning sedan början av 1940-lalet.En förändrad organisation för syo inom gymnasium och fackskola tiUkom genom1964 års riksdagsbeslut (prop. 1964: 171, SäU 1964: 1 höstsessionen, rskr 1964:407). Syo ombesörjs både av arbetsmarknadsverkets personal och skolansbefattningshavare. Skolkuratornansvarar för de praktiska samordningsfrågorna och biträderarbetsmarknadsverkets yrkesvägledare vid den yrkesvalsanknulna studieorienleringenoch studievägledningen. För yrkesskolan finns ingen organisation för syo. Ävenför gymnasium, fackskola och yrkesskola gäller skolstadgans bestämmelse att detåligger skolchefen all verka för anordnandet av studieorientering ochyrkesorientering (3 kap. 8 §). I skolstadgan sägs vidare att studie- ochyrkesorientering anordnas i gymnasium och fackskola (11 kap. 13 § och 15 kap.11 §). Vid gymnasium och fackskola fmns kurator och yrkesvägledare (14 kap. 1 §och 18 kap. 1 §). Samråd och studierådgivning med elev och med dennesföräldrar om han ej är myndig bör äga ram beträffande elevens fortsallaskolgång m. m. (12 kap. 33 § och 16 kap. 22 §). Deanvisningar från SÖ som gäller för syon i gymnasium och fackskola är avseddaalt vara dels underlag för överläggningar i skolan och för rektors beslut, delsinformation och vägledning för de medverkande (förordet den 4 januari 1968till Studie- och yrkesorientering i fackskola och gymnasium, SÖ juU 1966 ochmars 1968, dnr 3 171/66 U). De skaU enligt förordet betraktas som preliminäraoch bli föremål för revidering alltefter praktiska erfarenheter och behovet avöverväganden kring den integrerade gymnasieskolan. Motsvarande anvisningarfrån AMS återfinns i bilaga tiU cirkulärmeddelande (Y10/1970). Studie- ochyrkesorienteringen behandlas i gymnasiets och läroplaner. Avanvisningar och läroplaner framgår all utöver yrkesvägledare och kurator ävenskolledare, lärare och övrig elevvårdande personal m. fl. bör medverka i syo. 3.1Studie- och yrkesvägledning i samhället Ienlighet med intemationeUt språkbmk används termen »studie- och yrkesvägledning»som sammanfattande beteckning i ulbildningsdeparle-mentels promemoria (Ds U1970: 16) medan termen »studie- och yrkesorientering (syo)» används om studie-och yrkesvägledningen i skolan. har organiseratsav samhället för all bistå individen i ell samhälle som präglas avindustrialisering, specialiseringar och större komplexitet inom yrkeslivet.Utvecklingen inom psykologin har spelat stor roU. Faktorer som i framlidenytterligare kan komma alt accentuera behovet av studie- och yrkesvägledning ärbl. a. utbyggnaden av vuxenutbildningen, diskussionen om återkommande UtbUdningoch ändring av kompelensreglerna för tiUträde tiU högre utbildning. kan komma att spela en betydelsefuU roU i sambandmed insatser för grapper som i oUka avseenden är missgynnade. Studie-och yrkesvägledningen vidgar individens perspektiv och bidrar till ökadsjälvkännedom och ökad kunskap om valmöjUgheter. Den kan också bidra till en rationeUareanvändning av samhällets resurser, eftersom den strävar efter alt motverkasådana feUnvesleringar i yrkesutbUdning, studieavbrott, yrkesbylen etc. somberor på oklara eller felaktiga förestäUningar om egna intressen och anlag, omutbildningens innehåU eUer om förhåUanden på arbetsmarknaden. Studie- och yrkesvägledningenkan i vissa faU medverka till en bättre balans meUan ut-bUdningsval och arbetsmarlcnad,t. ex. genom att informera om prognoser och om mindre kända yrkessektorer. av studie- och yrkesvägledningens uppgifter är att ge individen en ingåendeoch sann information, och en sådan kan också tänkas leda tiU ökad brist påarbetskraft inom vissa sektorer och överskott inom andra, t. ex. genom alt skiUnaderi förmåner och möjUgheter tiU arbetstillfredssläUelse mellan olika yrkenframstår- tydUgare. Detta kan i sin tur leda tUl förändringar påarbetsmarknaden på . Ipromemorian citeras målbeskrivningar av arbetsmarknadspolitik och utbildningspoUtik,internationeUa rekommendationer om studie- och yrkesvägledning och någraexempel från den debatt om studie- och yrkesvägledningens inriktning ochyrkesvägledarens roU som pågår bland yrkesvägledare, yrkesvalets teoretiker m.fl. Mot bakgrand av della skisseras studie- och yrkesvägledningens uppgifter.Studie- och yrkesvägledningen bör vara individcentrerad, vilket utesluter mer eUer mindre dirigerar individen i viss riktning eller undanhåUerinformation som den enskilde själv bör la ställning tiU. Generellt bör sådana attitydersom medför inskränkningar i val möjUgheterna motverkas. SärskUda insatser börgöras för missgynnade grapper, t. ex. fysiskt, psykiskt, ekonomiskt och socialthandikappade. Information om krav och möjligheter som oUka ulbUdningsvägar ocharbeten innebär för individen ingår i vägledningen, men denna bör också bidratill utbildningens och arbetslivets anpassning tiU de enskUda individerna. 3.2Studie- och yrkesvägledning utanför utbildningsväsendet Antaletrådsökande vid arbetsmarknadsverkels yrkesvägledningsexpe-dilioner har underperioden 19621969 stigit från ca 60 000 lill ca 90 000 . 1969 erhöll ca10 200 personer arbetspsykologisk undersökning genom yrkesvägledningen. Blandde grupper som söker studie-och yrkesvägledning finns t. ex. ungdomar som harsärskilda svårigheter med utbildnings- och yrkesval, värnpUktiga, vuxna som pågrand av strukturförändringarnai näringsUvet måste byta arbete och gifta kviimor som viU återgå tiUarbetsmarknaden. Ett reguljärt samarbete meUan de olika verksamhetsgrenarnas förmedUng,arbetsvärd och yrkesvägledning förekommer. a. gör yrkesvägledama insatser iden interna kursverksamheten i yrkes- och utbUdningsinformation och deltar i samarbets-grapperför att lösa yrkesvals- och omskolningsproblem. Särskilda insatser görs för handUcappade. 3.3Studie- och yrkesvägledning inom utbildningsväsendet 3.3.1 Inledning Proraeraorianomfattar en översikt över studie- och yrkesvägledningens UtveckUng inom utbUdningsväsendetfrån och framåt och tidigare förslag angående studie- ochyrkesvägledningens organisation i skolan. Den nuvarande organisationen av syo igrundskola och gymnasium/fackskola redovisas (se avsnitt 2). Läsåret1968/69 var antalet verksamma yrkesvalslärare i 864. Av dessa var717 behöriga och 147 icke behöriga. Mer än hälften av yrkesvalslärama hadehögsta nedsättning av undervisningsskyldigheten, dvs. per veckaberoende på vederbörandes undervisningsskyldighel. Ungefär en tredjedel av deövriga hade näst högsta nedsättning, dvs. Av deåterstående hade endast ett ringa antal lägsta nedsättning. Bl.a. följande drag i utvecklingen kan enligt promemorian påverka syonsuppläggning och organisation i grandskolan. Vissa straktureUa ändringar i högstadiet med färre valmöjUgheterav betydelse för det kommande valet av studieväg. Förändringar i gymnasieskolaoch högskola. De ändrade intagningsbeslämmelsema tiU gymnasieskolan liksom nyabehörighets- och meritvärderingsregler för fortsatt UtbUdning. Vissa undervisningsorganisatoriska och pedagogiskadrag. Den förändrade uppläggningen av pryon med studiebesök i årskurs 8, pryo iårskurs 9 och möjUghet tiU individueUt förlängd pryo. Arbetsområdes-metodiken iundervisningen i orienteringsämnena. Ungdomarnas växande benägenhet att fortsättaskolgången efter grandskolan. De svagpresterandes och handikappades situation idenna utbildningsexplosion. Betoningen i läroplanens syo-kapilel på viklen avatt öka elevernas förmåga och beredskap alt göra egna, självständiga, upprepadeval och beslut.Dess föreskrifter om arbetssätt med betoning av alla ämnens (och lärares) möjUgheteratt medverka till elevens ökade kunskaper om sig själv och om arbetslivet och liUarbetsträning. Ipromemorian anges några av de problem som finns för syo i . Syo-programmelUder fortfarande av en svaghet: tillräcklig tid och omsorg kan inle ägnas uppföljnings verksamheten för de ungdomar, som lämnar utan att vilja ellerkunna komma in i fortsatt utbUdning. a. elever i specialundervisningär en sådan uppfölj-ningsverksamhet föreskriven. Del gäUer alltså att också fören rad margi-nalfaU ordna samma service, kanske delvis av uppsökande karaktär. Detär också troUgt att samhällskunskapen inte utan vidare kan fyUa sin roUbeträffande arbetslivsorienteringen helt tiUfredsstäUande, om läraren i ämnet inlehar utbUdning för denna del av ämnet. Först har syoingått som ell obligatoriskt inslag i grundutbildningen för bUvande lärare isamhällskunskap. har aU utbildning skett via fortbildning, somvarit frivilUg. Yrkesvalslärarens roll ifråga om värde- och måldebatt, hans uppgift som aktiv deltagare iopinionsbildning (via ungdomarna eUer direkt), hans del i träningen avbeslutsprocessen och andra drag i syo-programmel har poängterats på senare år.Frågan om nya drag i grundutbildningen och en effektivare fortbildning, bl. a.för all hålla den ideologiska debatten bland yrkesvalslärare och andramedverkande i syo-programmel levande, förs fram mot denna bakgrund. Det har inte rått någontvekan om syo-programmets väsentUga roU i skolan. Anknytningen lillarbetsmarknadsverket har i storl sett fungerat väl, t. ex. genom atl denunderlättat fortbildning i yrkes- och arbetsmarknadsfrågor, ökat förståelsenmellan de båda yrkesgruppema inom skola och arbetsförmedling, medgett all visstarbete kan ulföras på icke skoldagsbunden tid osv. IntemationeUt har yrkesvalslärarorganisalionenvunnit stort intresse. Svagheter i systemet kan dock noteras så tiU vida, atten del av arbetet regelmässigt måste ulföras som övertidsarbete i arbetsmarknadsverketstjänst under det alt en del arbete för skolans räkning före och efter terminer (eUerläsår), inte kunnat åläggas yrkesvalsläraren på grund av hans rätt tiU ferier.I viss utsträckning är också den tradilioneUa skoldagen olämplig. Kontorsarbetstidkunde i stor utsträckning vara bättre från såväl skolledningens som elevenssynpunkt. I degymnasiala skolorna har skett en utveckling i fråga om innehåUet iinformationen. Man har strävat efter alt vidga elevernas inriktning eftergymnasiet lill utbildning även utanför de traditionella universitetsstudiernasamt alt för dem som går till universitet också vidgasynen på möjliga arbetsuppgifter och yrkeskarriärer efter dessa studier. Sådaninformation har i stor utsträckning skett genom lektioner och genom trycktmaterial. För information i valsituationer har också andra medier, t. ex.annonser och affischer, prövats av AMS, SÖ och UKÄ i samverkan. Erfarenheterna avförsöksverksamheten med speciell yrkesorienle-ringsvecka i gymnasiet har enligtinkomna rapporter varit positiva. Eleverna i årskurs 2 som deltagit har enligtrapporterna blivit mer engagerade och intresserade av sitt studie- ochyrkesval. I promemorian nämns vissa problem.Arbetsmarknadsverkets yrkesvägledande program i de gymnasiala skolorna harunder senare år ökat i omfattning men lUlgången på personal har inle vuxit isamma utsträckning som efterfrågan på tjänsterna. Förstärkningen av den yrkesvägledandepersonalen har i stort sett disponerats för andra aktiviteter. Personalresursernahar inte svarat mot alla uppgifter inom syo. Man har därför inle alltidrationellt kunnat utnyttja hjälpmedel i form av informationsmaterial och-medier. I fråga om den praktiskatillämpningen av organisationen av syo-insatsema inom ramen för läroplaner ochanvisningar har rått viss oklarhet i skolorna.