prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Den ekonomiska utvecklingen i under1971 väntas bli präglad av mycket högaktivitet med tillväxtimpulser från såväl investeringar och konsumtion somexport. Industrins investeringsplaner pekar mot en fortsatt starkinvesteringsefterfrågan och bostadsbyggandet expanderar. Kraftiga löneökningaroch ökade offentiiga transfereringar ger anledning tro på en snabb ökning iden privata konsumtionen. För exporten tycks det mera komma att bliproduktionskapaciteten än efterfrägan som begränsar expansionstakten. Den föreslagna budgeten för 1971utformades mot denna bakgrund sä att den skulle få en dämpande inverkan påefterfrågeutveckUngen, som vitala samhälleliga åtgärder kundegenomföras i planerad takt. 1 Preliminär nationalbudget 61 Iförsta hand söker man begränsa den privata konsumtionens ökningstakt. En radskatter och avgifter har höjts, exempelvis pä tobak, alkohol, bensin, mineralolja och bilar. Likaså höjsindustrins avgifter för elenergiförbrukningen och avgifterna till allmännapensionsförsäkringen. Budgetförslaget innebär att statens totala utgifter ökarmed 13 o/o och inkomsterna medinemot 24 o/o. Därigenom skulle budgeten visa ett överskott pä 200miljoner norska kronor. Ibörjan av vidtog regeringen åtgärder för att söka dämpaefterfrågetrycket och bromsa upp framför allt prisstegringarna, men också importexpansionen och löneglidningarna.Åtstramningen berörde bl. a. utlåningen från kreditinstituten ochverksamheten inom den statliga byggnads- och anläggningssektorn. Vidareinfördes prisstopp med retroaktiv verkan frän . Inorska nationalbudgeten väntar man sig att den privata konsumtionenskall öka med 5 o/o och de totala fasta investeringarna med drygt 8 o/o.Varuexporten exklusive fartyg förväntas öka med nästan 10 o/o i volym, medan importen av varor exklusive fartyg väntas öka någraprocentenheter långsammare än så. Den totala produktionen väntas öka med 5 1/2o/o. Nettoimporten av fartyg 1971 förväntasbli lägre än 1970, medan sjöfartsintäkterna antas stagnera. Med ovannämndaantagande om utvecklingen av export och import av varor skulle bytesbalansensunderskott 1971 bli i det närmaste . Det kan kanske,med tanke pä den väntade höga inhemska efterfrågan, förefalla rimligt attvänta sig en snabbare varuimportstegring, men å andra sidan verkar antagandetom sjöfartsinkomsterna något pessimistiskt. Nettoeffekten på bytesbalansen aven högre import och större inkomster frän sjöfarten torde bli liten. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 62 TUlväxten av exporten exklusive fartyg,som varit betydligt högre än tidigare under 60-taletdrogs upp av den kraftigt ökade råvaruexporten till EEC. Tillväxtenför färdigvaruexporten höjdes därefter och den totala exportenexklusive fartyg steg 19681969 med drygt11 1/2 o/o i volym. Ökningstakten 1969 1970 beräknas ha blivit något lägre, 9 1/2 o/o, till största delensammanhängande med en avsevärd dämpning av tUlväxten för exporten av råvaror.Denna var i sin tur bl. a. en följd av strejken vid som ledde till ettstort exportbortfall för malm . Exporten av massa begränsades liksom 1968 och 1969 avtillväxten av produktionskapaciteten och ökade med 2 1/2 o/o i volym19691970. För papper började en vikande efterfrägan ochökad konkurrens från påverka exporten, vars tillväxt föll tillbakafrån 14 1/2 o/o 19681969 tUl 7 o/o19691970. Även exporten av trävaror ökade långsammare änunder 1969 beroende pä ökad konkurrens från . Exporttillväxtenhölls uppe av den mycket kraftiga ökningen av exporten avverkstadsprodukter. Tillväxten accelererade och fortsattestiga men orderingången steg än snabbare.TUl följd av den kraftigt ökade sysselsättningen kunde leveranstaktenhöjas ytterligare . Exporten av verkstadsprodukter beräknas ha ökatmed 20 1/2 o/o i volym 19691970 jämfört med 13 1/2 0/0 19681969. Exporten avjärn och stål steg långsammare 19691970 än 19681969 dels beroende på denfortsatta kraftiga tillväxten av den inhemska efterfrågan under första hälftenav 1970, dels sammanhängande med bristen pånickel likaledes under första hälften av året. Järn- ochstålproduktionen torde i hög grad även ha hämmats av brist på arbetskraft. Denstarka tillväxten av efterfrägan i de nordiska ländema medförde en fortsattkraftig ökning av exporten av övriga varor. Totalt beräknas exporten ha ökatmed 8 1/2 o/o, exklusive fartyg med 9 1/2o/o. Fartygsexporten synes nämligen ha minskat något i volym 19691970. Samtidigtmed den snabba tiUväxten av exportvolymen steg exportprisernakraftigt. steg priserna på skogsprodukter och metaller till följd avden internationellt sett höga efterfrägan och det höga kapacitetsutnyttjandetinom dessa industrier. 1 Preliminär nationalbudget 63 ökadeunder 1970 för dessa produkter och även prisema på malm började stiga. Exportprisindex förverkstadsprodukter steg också mer än under tidigare är. Exportprisnivänberäknas ha stigit med 8 1/2 o/o 1969 1970 mot 3 1/2 o/o 19681969. Den starkaprisökningen medförde en ökning av exportvärdet med 18 o/o 19691970. Den svenskaexporten av sågade och hyvlade trävaror beräknas ha uppgått till 6720 tusen kbm en minskning jämfört med med ungefär 1 o/o. Nedgången avexporten hängde främst samman med ökadkonkurrens från och FiiJand, vUket resulterade i att den svenska andelenav de västeuropeiska ländernas samlade import sjönk något. Den kanadensiskaexporten till ökade kraftigt 19691970 som följd av den minskadeförbrukningen av trävaror i . höjda andelar får sesmot bakgrund av de relativt låga finska prisema särskilt iförsäljningssäsongens början. Den totalaimporten tiU ökade något tUl 1970 i samband medökad förbrukning och lageruppbyggnad i kontinentländerna. Förträvaror totalt beräknas exporten ha ökat med 2 1/2 o/o i volym 1969-1970.Exportminskningen för sågade och hyvlade trävaror uppvägdes av enexceptionellt kraftig ökning av exporten av rundvirke, vilket torde ha variten följd av stormfällningarna . Prisema på såväl sågade ochhyvlade trävaror som rundvirke steg under 1970 ochför trävaror totalt uppskattas priserna ha stigit med 7 o/o 19691970. Den relativt kraftiga lagemppbyggnaden iflertalet av de stora importländerna synes ha lett till alltförhöga lager och köparna torde eftersträva en lagernedskärning . Åandra sidan beräknas förbmkningen fortsätta växa, vilket till stor del kanhänföras till ett väntat omslag iutvecklingen av bostadsbyggandet i . För totalttorde man därför kunna räkna med en import av ungefär samma storlek som 1970.De svenska andelarna av den brittiska importen bedöms kunna höjas något dåFörenta staternas importbehov av trävaror beräknas öka kraftigt till följd avett ökat byggande. Detta väntas minska konkurrensen från . Pä övrigamarknader synes de finländska exportörerna, som även i början av försäljningssäsongenför 1971 gåttut med relativt låga priser, kunna öka sina andelar något ytter ligare. Den svenska exporten av sågade och hyvlade trävaror beräknas därför bU i stort sett oförändrad . Exporten av randvirke väntas sjunka mer normal nivå och totala exporten av trävaror beräknas därförminska med ungefär 3 o/o i volym 19701971. Priserna, som steg under loppet av 1970,höjdes något ytterligare vid de första avsluten för leverans 1971 och det kandärför finnas skäl att 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell III: 1.Exportutvecklingen för olika varugrupper 19691971 Exportvärde, milj. 1969 1970 Procentuella förändringar från föregående år '2,9 -13,5 1 Prisförändringen förverkstadsprodukter kan endast till mindre del hänföras till rena prisökningar.De prisförändringar som redovisas i tabellen är de implicita prisförändringarsom framkommer med ledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om exporteradkvantitet och motsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringeninom olika varupositioner. Därigenom registreras inte endast faktiskaprisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen pä varor av olika kvalitet inom olika varugrupper. Normalt tordehuvuddelen av den registrerade prisökningen för verkstadsprodukterna kunnahänföras till denna statistiska missvisning. 1969 årsexportvärden enligt den definitiva statistiken. Uppgifterna ärbaserade på den faktiska exportutvecklingen under årets tio första månader.Samtliga uppgifter avser prognoser. Värdeuppgifterna är avrundade tillnärmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna tillnärmaste hela resp. halva tal. Källor: ochkonjunkturinstitutet. räkna med en något högre prisnivå änunder slutet av 1970. Priserna på de exporterade trävarorna beräknas stiga med41/2 o/o 19701971. Efterfrågan på massa vari början av 1970 fortfarande mycket hög och intrycket av brist förstärktes avden låga skeppningstakten från i samband med den svära issituationen iBottenviken . Exportleveranserna låg pä en mycket högnivå majseptember. synes emellertid takteni leveranserna ha avtagit, vilket troligen sammanhängde med en alltmer dämpadtillväxt av pappersproduktionen i . Trycket från blevockså kännbart eftersom förbrukningen av massa minskade iFörenta staterna . Bil.1 Preliminär nationalbudget 65 Den svenska exporten avmassa beräknas ha ökat med 2 1/2 o/o i volym 19691970, vUket synes ha varit ilinje med kapacitetstiUväxten. Den höga efterfrågan ibörjan och mitten av 1970 möjliggjorde kraftiga prishöjningar ochexportpriserna på massa beräknas ha stigit med 17 1/2 o/o 19691970. Exportutvecklingen 19701971 är svårbedömd.Tillväxten av efterfrågan i torde komma att avta. kanproduktionstillväxten i bli relativt stor. Ett omslag i förbrukningsutveck-lingeni framstår därför som en föratsättning för en ökning av densvenska exporten av massa. Med denna förutsättning beräknas exporten av massaöka med 3 1/2 o/o i volym 19701971 och priserna torde också kunna hällasrelativt väl uppe imder 1971. Med hänsyn till uppgången under loppet av 1970beräknas exportpriserna i årsgenomsnitt stiga med 2 o/o 19701971. Papper, papp och träfiberplattor En viss dämpning avefterfrägetUlväxten för svenskt papper exklusive tidningspapper i flera av deviktigaste avnämarländerna synes ha inträffat . Framför allt gällerdetta , vars totala import av papper exklusive tidningspapper i detnärmaste stagnerade i samband med en svagare förbrukningsökning och sannoliktäven en lagernedskärning. Den svenska exporten till Västtyskland sjönk från den höga nivån (säsongrensat) ochberäknas ha varit oförändrad meUan halvåren 1970. torde inteendast utvecklingen av förbrukning och lager utan även en skärpt konkurrensfrån Förenta statema, speciellt avseende kraftliner, ha bromsat den svenskaexporten till . Den dämpade förbruk-ningsökningen i Västtysklandmöjliggjorde också en stark ökning av den västtyska pappersexporten, vilkettorde vara den främsta orsaken till att den svenska exporten till ochNederländerna steg endast måttligt. Även exporten tiU fölltillbaka i samband med ökad konkurrens men här synes efterfrågeutvecklingenha gått i motsatt riktning jämfört med och exporten nådde motslutet av året samma nivå som 1969. Till följd av ökad export till övrigavästeuropeiska länder, liksom till och råvaruländerna, kunde dockexporten av papper exklusive tidningspapper totalt öka med 5 1/2 o/o ikvantitet 19691970. Ökningstakten förtidningspappersexporten halverades i stort sett 19691970 jämfört med 19681969tiU följd av en avtagande produktionstillväxt efter stora kapacitetsutbyggnader1968 och 1969. Exportutvecklingen för fräfiberplattor synes ha varit betingadav ett begränsat ut bud och exporten blev kvantitetsmässigt oförändrad. Förtotala pappersexporten registrerades en volymökning 19691970 med ca 7 o/o.Pri- 3 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 66 sernapå samtiiga kvaliteter steg kraftigt under loppet av 1970 och exportprisindex beräknas ha stigit med drygt 7 »/o19691970. beräknas exporten av papperexklusive tidningspapper fortsätta öka svagt till EEC-området i samband med ensvag efterfrågetillväxt och en sannolikt ytterligare kraftigt ökad export fränVästtyskland. A andra sidan torde man med hänsyn tUl en förutsedd höjd ekonomiskaktivitet kunna räkna med en ökad pappersförbrakning i ochdärmed en relativt kraftig uppgång för den svenska utförseln dit. Man tordedessutom kunna räkna med att den svenska pappersindustrin, vid sviktandeefterfrägan inom EEC som exportutrymmet expanderar genomkapacitetsutvidgningar, ökar sina försäljningsansträngningari övriga länder. Totala exporten av papper exklusive tidningspapper förutsesdärför öka med ca 6 o/o i kvantitet 19701971. Tidningspappersexportenberäknas öka i det närmaste lika snabbt som 19691970 och den totalapappersexporten skulle därmed stiga med drygt 6 1/2 o/o i volym 19701971. Härär räknat med en uppjustering av priserna på några papperskvaliteter bl. a.tidningspapper vilket tillsammans med den stigande prisnivån under loppet av1970 förutses leda till en uppgång förexportpriserna i årsgenomsnitt med 1 o/o 1970 1971. Järnmalmsexporten, som var exceptionelltlåg till följd av , låg under andra ochtredje kvartalen väl över men beräknas ha fallittillbaka . Den minskade exporten under fjärde kvartaletsynes sammanhänga med att dels tillgången på tonnage var begränsad, delsstålproduktionen inom EEC skars ned 1970. Den svenskaexporten av järnmalm beräknas ha uppgått till ungefär under1970, vilket är nästan mindre än . Utförseln avövriga uppskattas ha varit av samma storlek som varförexportvolymen för malm totalt minskade med ca 9 o/o 19691970. Malmpriserna som kontinuerligt sjunkitunder så gott som hela 60-ta-let vände uppåt och fortsattestiga under loppet av 1970. Uppgången 1969-1970 beräknas till 9 1/2 o/o. Orderingången till EEC:s stålindustrifrän EEC sjönk under loppet av 1970, vilket synes sammanhänga med att lagrenhos mellanhänder och förbrukare blivit mycket betydande i samband med de storaleveranserna. Den minskade orderingången och den höga produktionen ledde tUl att orderstockarna snabbt avtog och motslutet av 1970 drogs produktionen ned. De stora stållagren inom EECtorde medföra att orderingången utvecklas svagt ,vilket skulle kunna Diagram Hl: 1. Volym- ochprisutveckling för exporten, totalt och uppdelat på varugrupper 19651971 Index:1959 = 100. 300 280 260 240 220 200 180 160 140 120 100 260 240 220 200 180 160 140 120 100 400 360 320 280 240 200 _ Volym ----- Pris 200 180 160 140 300 280 260 240 220 200 180 160 Verkstadsprodukter, exkl. fartyg «»'*'* -'-' Papper, papp och träfiberplattor' 1965 1966 1967 1968 1969 19701971 1965 1966 1967 1968 1969 19701971 Källor: ochkonjunkturmstitutet. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 68 ledatill en dämpad produktionsutveckling. Ä andra sidan torde exporten av stål frånEEC kunna öka i samband med en beräknad kraftig lageruppbyggnad iFörenta staterna inför hot om strejk inom stålindustrin. Även om importentill EEC skulle utvecklas svagare finns det skäl som talar för enökning av den svenska järnmalmsexporten. torde de svenska andelarna av importen av malm tillEEC ha sjunkit relativt kraftigt till följd av produktionsbortfallet i sambandmed strejken vid . Denna andelsförlustfär ses som en tillfällig nedgång och andelarna av EEC:s import tordetill stor del kunna återställas under 1971.DärtUl kommer att fraktnivån steg kraftigt , vilket innebaren konkurrensfördel för den näraliggande svenska malmen. Frakterna beräknasligga pä en hög nivå även och den svenska malmen torde därförbibehålla sin attraktivitet framför den till följd av fraktstegringen dyraretransoceana malmen. De höga frakterna under 1971kan också beräknas leda till fortsatt stigande priser på den svenska malmen.I volym räknat väntas den svenska exporten av malm öka med 5 o/o 19701971,vilket skulle innebära en nedgång från nivån under tredje och fjärde kvartalen1970. begränsadesden svenska exporten av järn och stål avdels bristen på nickel, dels den kraftiga tillväxten av den inhemskaefterfrägan. var bristen på arbetskraft stor. Bristen på nickelhämmade produktionen av främst rostfritt stål och den svenska exporten avrostfri plåt minskade och under första halvåret 1970.Den kraftiga ökningen av efterfrågan från hemmamarknaden dämpade exporttillväxten för handelsstål och vissa produkterinom specialstälsektorn. synes emellertid tillväxten avden inhemska efterfrågan ha dämpats, vilket ledde till en ökad export av handelsstål. TiUgängen på nickel, som efterhand ökade , medgav en ökad export av rostfri plåt , dä också tillväxten av exportenav övriga spedalstälprodukter synes ha tilltagit något. Den svenska exportenav järn och stål ökade med endast 2 1/2 o/o i volym 19691970, vilket torde hainneburit kraftiga andelsförluster på flera viktiga marknader. Denvärdemässiga ökningen 19691970 uppgick dock till 20 o/o på grund av dekraftiga prisstegringarna på järn och stål. I mitten av 1968 började prisernapå handelsstål stiga och kom den av nickelbristen initieradeexceptionella prisuppgången pä rostfritt stål. Sålunda var exportpriserna pårostfri plåt 57 o/o högre än under tredje kvartalet1969. Prisuppgången på annat specialstål inleddes . För dentotala exporten av järn och stål steg priserna i allt långsammare takt fram t.o. 1 Preliminär nationalbudget 69 tredjekvartalet 1970 och torde ha fallit något frän tredje till fjärde kvartalet. Prisuppgången 19691970 beräknas till 171/2 o/o. Järn- och stålpriserna förutses fortsättafalla under åtminstone första hälften av 1971. För priserna pä rostfritt ståltorde inverkan av en lageraweckling i de stora importländerna medkapacitetstillskott i och pä kontinenten innebära en fortsatt press nedåtpå priserna. För annat specialstål synes efterfrågan fortsätta växa om än ilägre takt än 1970 varför priserna torde kunna hållas relativt väl uppe.Priserna på den svenska exporten av handelsstål torde ochbörjan av 1971 komma att anpassa sig efter EEC:s exportpriser, som fallitsedan mitten av 1970. Exportpriserna för järn och stål förutses minska med 11o/o 19701971. Orderingången från exportmarknaderna tillde svenska järn- och stålverken föll under loppet av 1970 men orderstockarnatorde ha varit relativt stora ännu islutet av 1970. Tillväxten av efterfrågan från beräknas dämpasytterligare , vilket ger möjligheter till ökad export. Underden föregående konjunkturavmattningen 1966, då efterfrågan såväl från Sverigesom från utlandet avtog, kunde de svenska järn-och stålverken kraftigt öka sinaandelar av den totala handeln med järn och stål. Det är främsthandelsstälexporten som varierar negativt med hemmaefterfrågan. För rostfrittstål beräknas efterfrågan bli dämpad i samband meden lageraweckling hos förbrukarna men torde komma att expandera under senaredelen av 1971. De stora orderstockarna i EEC:s och Storbritanniensverkstadsindustrier samt en ökad efterfrågan från väntasmedföra en fortsatt ökning av exporten av annat specialstål. Med sannoliktökade andelar i den totala handeln med järn och stål förutses den svenskaexporten stiga med 10 o/o i volym19701971. Företagens planer och förväntningar i exportenkäten för järn- och stålverk, vilken utfördes iaugusti, indikerar också en exportvolymökning av denna storleksordning. Den svenska exportenav övriga metaller minskade 19691970 med närmare 4 o/o i volym. Genom ökadeförsäljningar på den svenska marknaden och en, bl. a. till följd av arbetskraftsbrist,begränsad produktionstillväxt minskade exportutrymmet för speciellt koppar ochbly. Aluminiumexportenfortsatte öka men i betydligt lägre takt än , då kapacitetstillskott tUlsammans med stark efterfrågan medförde en snabb exporttiUväxt. Dämpningen avökningstakten 19691970 för aluminium torde sammanhänga med en någotsvagare efterfrågetillväxt. Metallprisernavar mycket höga men sjönk under loppet av året. Framförallt gäller detta kopparpriserna som på sjönk ca 40 o/ofrån . slog detta prisfall igenompå de svenska exportpriserna 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 70 ochexportprisindex för övriga metaller beräknas ha stigit med ca 7 o/o 19691970efter att ha legat 22 o/o över . I samband med ökad produktionskapacitetberäknas kopparexporten öka relativtkraftigt 19701971, medan utförseln av aluminium förutses stiga i ungefär sammamåttliga takt som 19691970. För andra metaUer torde man ej kunna räknamed några större förändringar och totala exporten av övriga metaller föratsesdärmed öka med ca 7 1/2 o/o i volym 19701971. Här är räknat med en fortsattnedgång av metallprisema och exportprisindex förutses minska mednärmare 15 o/o 19701971. Vid en eventuelllageruppbyggnad hos amerikanska förbrukare inför en befaradmetallarbetarstrejk är det dock möjligt att prisnedgången blir mindre. började orderingångenfrån utiandet tUl den svenska verkstadsindustrin öka till följd av deexpanderande maskininvesteringarna och denstigande produktionen. Investeringsboomen blev än mer utpräglad under1969 och första hälften av 1970 och orderingången steg kraftigt under loppet av1969 och under de två första kvartalen 1970. Den ökade orderingången ledde tillökad produktion och accelererade takten iexportleveranserna. Exporten fortsatte stiga med en märkbaruppbromsning dåbristen på arbetskraft började göra sig gäUande. Genom kraftigt ökadsysselsättning och början av ökade leveranskapaciteteninom den svenska verkstadsindustrin. Exportökningstakten höjdes under förstakvartalet och exporten fortsatte växa snabbt . I värdeberäknas exporten av verkstadsprodukter haökat med 27 1/2 o/o 19691970, vilket är den snabbaste tillväxten sedanslutet av 40-talet. Exportprisindex torde ha stigit med 6 o/o, vUket gav en volymmässig ökning med 20 1/2 o/o19691970. De mest expansiva länderna för svenskverkstadsexport var , och . I detvå förstnämnda ländema ökade maskininvesteringarna mycket kraftigt medanexportökningen tUl till stor del återspeglade höjda svenska andelarav den brittiska importen. Ökade svenska andelar noterades också i de nordiskaländemas import. Exporten avpersonbUar ökade kraftigt 19691970, vilket fär ses mot bakgrund av densvaga utvecklingen av personbilsinköpen i efter momshöjningen i börjanav 1970. Så t. ex. kunde exporten av personbUar till efter nedgången 19681969 ånyo öka isnabb takt. Även till , och expanderadeexporten av personbilar kraftigt. Däremot minskade exporten till som en effekt av momshöjningen vid årsskiftet1969/1970. 1 Preliminär nationalbudget 71 I föregående kapitel redovisas utsikternaför den ekonomiska utvecklingen i de viktigaste avnämarländerna och därframgår att investeringstillväxten väntas avta kraftigt i ochDanmark medan efterfrågetillväxten i , och Storbritannienförutses hållas väl uppe. Även import förutses fortsätta växa irelativt hög takt. Det stora inslagetinvesteringsvaror i den svenska verkstadsexporten innebär att denna ärstarkt beroende av utvecklingen av investeringarna i de viktigasteavnämarländerna och det skulle därför finnas skäl att anta en låg tillväxt avverkstadsexporten 19701971. A andra sidan steg exportorderstockarnainom den svenska verkstadsindustrin trots den kraftigaleveransökningen. Ökningstakten iorderingången avtog under loppet av 1970 och orderingången synes hafallit något . var orderstockarnasstorlek tillräcklig för ett halvårs export. Därför kan man räkna med enfortsatt stark tillväxt av exporten under åtminstone första delen av 1971.Dessutom beräknas utrymmet för export öka under loppet av 1971 på grund av endämpad tillväxt av den inhemska efterfrågan och man torde kunna räkna med ökadesvenska andelar i bl. a. de nordiska ländernas import. I Storbritannienförutses en ökande efterfrågan och även där beräknas den svenska andelen höjas.Exporten till råvaruländerna, som steg långsammare än totala exporten avverkstadsprodukter såväl 1969 som 1970,beräknas med en ökande leveranskapacitet öka något snabbare 19701971 än19691970. Exporten av personbUar synes med hänsyn till en beräknad fortsattsvag utveckling av den inhemska efterfrågan kunna fortsätta stiga relativtkraftigt 19701971. Totala exporten av verkstadsprodukterförutses öka med 16 1/2 o/o i värde 19701971. Med hänsyn tUl nedgången avpriserna på metaller torde exportprisindex för verkstadsprodukter öka någotlångsammare 1971 än 1970.