prop · FU03119 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsSkrivelse nr 1971 Skr. Kungl.Maj:ts skrivelse till med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté , given den 27 maj1971 Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utrikesdeparlementsärenden , till överlämnaredogörelse för verksamheten inom . Utdrag av protokollet över utrikesdepartementsärenden, hållet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet på Stockholnis slott . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , . Ministernför utrikes ärendena anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter fråga om redogörelse till för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté och anför. Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna all lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament. Kungl.Maj:t har lämnat sådana redogörelser för åren 19671969 (skr. 1968:23, skr. 1969: 27, skr. 1970: 39). En redogörelse för verksamheten inomEuroparådels ministerkommitté har utarbetats inomutrikesdepartementet i samråd med övriga berörda departement och lorde få fogastill stalsrådsprotokollel i detta ärende som bilaga. Jagvill i della sammanhang göra några allmänna kommentarer om europarådsarbelel. Inärmast föregående redogörelser har en utförlig redovisning skett av denutveckling, som ledde liU alt dels sade upp sill medlemskap iEuroparådet och dels sade upp konventionen om demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utan all dellaga iEuroparådets ordinarie arbete har formellt kvarstått som medlemintill utgången av . Uppsägningen av konventionen trädde i kraft förstden ocn fritar sålunda inle den grekiska regeringen från ansvarför händelser som inträffat . har därmed varitbehörig alt ta ställning till den rapport i greklandsmålel, som den europeiskakommissionen för de mänskliga rätligheterna överlämnade den 18 november 1969.Vid behandlingen av rapporten vid möte den 15 aprU 1970 fastslogministerkommittén att brutit mot en rad artiklar i konventionen ochbeslöt offentiiggöra rapporten. har vidare de rättsliga ochfinansiella följderna av utträde reglerats av ministrarnasställföreträdare. En redogörelse härför lämnas i bUagan.Jag måste i detla sammanhang än en gång med djupt beklagande konstatera, allförhoppningarna om en återgång tUl normala parlamentariska förhållanden iGrekland ännu inle infriats och atl endast obetydliga, formeUa steg tagits mol ålerupprällandelav respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det integrationsarbele,som de i demokratisk ordning utsedda västeuropeiska regeringarna beslutat sigför atl genomföra inom Europarådels ram, har i första hand inriktats på praklisk-lekniskasamarbelsfrågor. Rådets mellanstatliga arbetsprogram omfattar numera över 250 olikaarbetsuppgifter inom de flesta samhällssektorer med undanlag för försvarsfrågor.Drygt ett 70-lal kommittéer och arbetsgrupper har lillsatls avministerkommittén för all utreda desa frågor och lägga fram förslag lillbeslut. Som initiativtagare står i första hand den rådgivande församlingen,medlemmarnas regeringar och sekretariatet. Åtskilliga uppgifter har emellertidsin grund i förslag, som lagts fram av europeiska fackminislermölen, varavnågra varit nära knutna lill , 1. ex. justitie- och ulbUdningsministerkonferenserna.På senare år har ytterligare fackministerkonferenser knutits lill Europarådetbl. a. i så måtto att rådets sekretariat biträder vid konferensernasförberedelse och genomförande. gäller den hållna planminislerkonferenseni liksom den konferens med de europeiska famUjeministrarna, som skaU ägarum i . En liknande anknytning får den konferens medde europeiska arbetsministrarna, som enligl ministerkommitténs beslut skallhållas i , och en ny naturvårdskonferens som planeras lillhösten 1972 eUer . Ministerkommitténhar ägnat särskild uppmärksamhet ål frågan om en rationellfördelning av arbetsuppgifterna mellan de olika inlernalionella organisationersom är verksamma på det europeiska planet. Man har därvid konstaterat alt eltvisst mått av dubbelarbete sannolikt är oundvikligt med hänsyn tillskillnaderna i medlemsstruklur och allmän målsättning. Genom sin förhållandevisstarka homogenitet utgör Europarådels medlemskrets ofta en lämplig bas för eltnärmare regionall samarbele i frågor som behandlas i världsomspännandeorganisationer. Del är all märka all den rådgivande församlingen, somvisserligen sett sig föranlåten alt rikta ministerkommitténsuppmärksamhet på behovet av strängare gränsdragning, spelar en viktig roll som inspiralionskäUatiU nya uppgifter. Flera nya ämnen som uppförts påarbetsprogrammet miljövård, skydd för privatlivet, harmonisering avmyndighetsåldern, kvinnans ställning osv. har tiilkommil på direktrekommendation av församlingen. En rad andra arbetsuppgifter har utvidgatseller fördjupals på församlingens tillskyndan. För ministerkommittén, som harav-görandel vid arbetsprogrammets utformning, kan del därför många gånger vara svårt atl avvisa förslag, som betecknats såsomangelägna av den parlamentariskt utsedda församlingen, under hänvisning enbart lillalt ämnet redan i viss omfattning bearbetas i annan organisation. Genom införandet av etl nytt syslem föruppgörandet av arbetsprogrammet, som fastställs i sänder, ochfortsatta ansträngningar atl uppnå striktare rationaliserings- ochprogrammeringsmetoder synes emellerlid en bättre överblick över rådetsverksamhet ha uppnåtts. generalsekreterare har vidare fåll iuppdrag all i samråd med sina kolleger i andra berörda inlernalionella organisationerstudera förutsättningarna för etl rationellare utnyttjande av tillgängligaresurser. Parallellt härmed har möjligheterna all effektivisera den internaadministrationen studerats. En översyn av sekretariatets organisation ocharbetsmetoder kommer atl ske . Även om det är samarbetet på det tekniska området som iförsta hand avsätter direkt påtagliga resultat, spelar allmänpolitiska frågoren inle oväsentlig roll i verksamhet. I den rådgivande församlingenhålls offentiiga debatter i sådana ämnen, vilket ger företrädare förmedlemsländernas parlament tillfälle alt framhäva nationella aspekter påaktuella problem. Bland de regelbundet återkommande debattämnena kan nämnas ösl-väslförbindelsernaoch den europeiska integrationsfrågan. I dessa frågor har församlingen utgjorten betydelsefull kontaktpunkt för medlemsstaternas parlamentariker och bidragitlUl utformandet av en europeisk opinion. Inom ministerkommittén harförsamlingens rekommendationer utgjort en naturlig grundval för utbyte avsynpunkter på den europeiska politiska situationen såsom den miljö, i vilkenrådets arbete på skilda sakområden har alt bedrivas. Del bör understrykas allåsiktsutbytet inom ministerkommittén inte syftar lill utrikespolitiskaåtaganden. hindrar givetvis inle atl överläggningarna i vissa frågorutmynnar i enhälligt antagna deklarationer. Frågan om framtida uppgifter och plats i deteuropeiska samarbetet har naturiigen aktualiserats inför möjligheten av en utvidgningav de Europeiska gemenskaperna all omfatta tio av rådels sjutton medlemmar.Oberoende av utgången av de pågående förhandlingarna lorde man kunna räkna medalt alltjämt kommer att spela en betydande roll i strävandena atlnå samförstånd i , I sammanhanget vill jag understryka den vikligafunktion rådet haft som samordningsorgan på de juridiska, kulturella och socialaområdena och som värnare av de mänskliga rättigheterna och grundläggandefriheterna. Nya uppgifter som ägnar sig för regional samverkan har successivt tiilkommil.Genom all rådel erbjuder en vidsträckt kontaktyta för såväl regeringsexperlersom parlamentariker från demokratiska länder, synes det ligga inleminst i de neutrala staternas intresse all verka för all största möjliga del avsamarbelel på sådana områden allljäml förläggs inom ramen för Europarådetsverksamhet. Jaghemställer alt Kungl. Maj:t delger den inom utrikesdeparlemenlelupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Medbifall lill vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen all lill skall avlålasskrivelse av den lydelse bilaga lill della protokoll utvisar. Ministerkommitténhar sammanträtt två gånger den 15 aprU i och den 11 deceraberi . 1.Det 46:e ministermötet i Densvenska delegationen leddes av utrikesminister . I delegationeningick även ständiga ombud hos , ambassadör , samlutrikesråden och . Pådagordningen stod i första hand den rapport i greklandsmålel, som upprättats avden europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Vidare behandladesden europeiska integrationsfrågan. Europarådels förbindelser med utomståendestater och FN, europeiska miljövårdsproblem samt språkfrågan i . Den18 överlämnade kommissionen för de mänskliga rätligheterna sinrapport i greklandsmålel lill ministerkommittén (jfr skr. 1970: 39). Irapporten uttalade kommissionen bl. a. atl kränkt en radartiklar i konventionen om de mänskliga rältig-helema samt att del inte visalsatt det förelegat etl allmänt nödläge i av den art atl avsleg frånkonventionens bestämmelser var motiverade. Enligl konventionens artikel 32 mom.1 hade ministerkommittén, eftersom målet inte hänskjuiits lill domstolen förde mänskliga rättigheterna inom föreskriven tremånadersfrist, nu all fattaslutligt beslut i frågan om kränkning av konventionens bestämmelser ägt rum. hade utarbetats ell detaljerat utkast lill resolution,vari med hänvisning lill kommissionens rapport faststäUdes all Greklandsregering brutit mot artiklarna 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13 och 14 i konventionenoch artikel 3 i dess första tilläggsprotokoll. Vidare konstaterades allgrekiska regeringen på skilda sätt visat alt den inte avsåg uppfylla sinaförpliktelser enligl konventionen, varför förutsättningar saknades för allföreskriva ålgärder enligl artikel 32, mom. 2, i konventionen. I konsekvenshärmed kunde ministerkommittén inte falla annat konkret beslut än altoffentliggöra kommissionens rapport. Härutöver riktades en enträgen uppmaningtill alt återställa de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna i och all därvid beakta bl. a. de förslagsom framlagts av kommissionen. Vidare uppmanades altomedelbart upphöra med tortyr och annan misshandel av fångar och all frigepersoner som berövats friheten genom administrativa beslut. DetföreUggande förslagel liU resolution antogs, efler en relativt kortvarigdiskussion, enhälligt av ministerkommittén (Res. DH (70) 1). , som inleratificerat konventionen, och deltog inle i omröstningen. I enlighet medtidigare praxis omfattar beslutet all offentliggöra rapporten inle den del,som rör förlikningsförfarandel inför kommissionen (del III). b) Deneuropeiska integrationsfrågan» politiska aspekter Diskussioneninleddes med sedvanliga redogörelser av ordförandena i de Europeiskagemenskapernas ministerråd och för utvecklingen inom respektiveorganisation. utrikesminister upphöll sig främst viduppföljandet av de beslut som träffats vid stats-och regeringschefsmölel i Haagi . Den norske utrikesministern berörde även Haag-mötet,vilket han betecknade som en vändpunkt för . Han framhöll särskiltbetydelsen av alt de Sex därvid visat sig beredda alt öppna meningsfylldadiskussioner med inte blott de länder som ansökt om medlemskap utan även andraEFTA-stater. I övrigt behandlades denrådgivande församlingens rekommendation 595 om medlemsstaters rolli FN:s andra ulvecklingsårlionde. förklarade sig delaförsamlingens uppfattning om bislåndsfrågans avgörande betydelse förrelationerna mellan och utvecklingsländerna. c) Förbindelsernamed utorastående stater Fleraministrar redogjorde för sina länders bilaterala förbindelser med staterna iÖsteuropa. Den västtyske statssekreteraren redovisade härvidingående för sin regerings kontakter med , och . Vid diskussion av denrådgivande församlingens rekommendation 597 om sammankallande av en europeisksäkerhetskonferens framhöll utrikesminister bl. a. att de inleddaförhandlingarna mellan öst och väst var ullryck för en uppriktig önskan omförbättring av förbindelserna. Del var en plikt all göra allt för atl hållauppe denna tendens. Visserligen var ett gynnsamt klimat inle tillräckligt föralt nå resultat i svåra förhandlingar men det var elt nödvändigt villkor, ochnär del var för handen måste det utnyttjas. Utsikterna för den föreslagnaeuropeiska säkerhetskonferensen måste omsorgsfullt analyseras. Förutom frågorsom direkt berörde säkerheten i borde analysen innefatta möjligheternaför ökat samarbele på ekonomins och handelns områden saml beträffandeteknologi, vetenskap och kultur. hade välkommat Finlandserbjudande alt vara värd vid en konferens. Det finländska initiativet var etlkonstruktivt bidrag lill strävandena efter avspänning i . Den svenskaregeringen välkomnade vidare den rådgivande församlingens rekommendation om säkerhelskonferensen.Den delade församlingens mening att en konferens måst vara noga förberedd, altden skulle ha utsikter till framgång, atl alla berörda parter inklusive Förentastaterna och skulle della och att den skulle grunda sig på respekt förprinciperna i FN:s stadga. Den hade deltagit i åtskilligaöverläggningar med andra intresserade regeringar rörande förutsättningarna fören konferens. Dessa överläggningar var nyttiga och skulle fortsätta på olikanivåer. Utsikterna för en säkerhets- konferens skulle säkerUgen bli större när de pågåendeförhandlingarna mellan öst och väst, vilka nu befann sig i ell preliminärtskede, hade fortgått någon lid. uttalade sill intresse för alt enkonferens om den europeiska säkerheten omfattande alla europeiska stater samtFörenta staterna och skulle komma till stånd efler noggranna förberedelser. d) Förbindelserna med Generalsekreterare inledde diskussionen meden redogörelse för de omfattande kontakter som ägt rum mellan och världsorganisationen. Enligt hans uppfattning motiveradeutvecklingen en framställning om att generalsekreteraren skulle få officiellställning som observatör vid FN:s generalförsamUng. Under den följande debatten yppades från flera hålltveksamhet om generalsekreterarens förslag. Frågan överlämnades därför till ställföre-trädarkommillénför närmare utredning. e) Europeiska miljövårdsproblem Ministrarna uttryckte enhälligt sin tillfredsställelse medde resultat som hade uppnåtts vid den första europeiska nalurvårdskonferensen iStrasbourg (). Kommittén underströk nödvändigheten alt uppnårationella och effektiva former för fördelningen av arbetet mellan de olika inlernalionellaorganisationer som var intresserade av miljövårdsfrågor. Ställföreträdarna fickslutligen i uppdrag atl förbereda en europeisk ministerkonferens ommiljövårdsfrågorna. f) Språkfrågan i På begäran av den västtyska delegationen beslötministerkommittén atl frågan om att introducera även tyska och italienska somarbetsspråk i församlingen och dess utskott borde utredas av ställföreträdarna.I debatten framhöll bl. a, de belgiska och holländska delegationerna att manutgick ifrån att i så fall även frågan om andra officiella språk skulle las upptill behandling. Del holländska språkets ställning borde således även omfattasav utredningen. g) Nya byggnader för beslöt alt acceptera den franskaregeringens erbjudande om etl lån på , med 6,25 »/o räntaoch amortering, för uppförande av nya byggnader för iStrasbourg. Del uppdrogs ål ställföreträdarna all utarbela en detaljerad planför det fortsatta arbetet. Det 47:e niinistermötet i representerades av chefen förhandelsdepartementet, statsrådet . I delegationen ingick ävenSveriges ständiga ombud hos , ambassadör , ochutrikesrådet . Dagordningen omfattade de traditionella ämnenaEuroparådets förbindelser med utomstående stater och den europeiskaintegrationsfrågans Härjämte antogs ett nytt arbetsprogramför åren 197172 och behandlades europeiska miljövårdsproblem, frågor rörandeskydd av diplomatisk och konsulär personal saml utökning av antalet arbetsspråki . Beslut fattades även om alt uppföra nyalokaler för i . antog enhälligt mellanstatligaarbetsprogram . Del nya arbetsprogrammet, som för förstagången spärmer , ger en detaljerad översikt av rådetsverksamhet på det mellanstatliga planet. I överensstämmelse med önskemål somuttryckts av bl. a. den rådgivande församlingen har systematiken förbättrats iförhållande tUl tidigare program. Presentationen har gjorts mera överskådligoch elt prioriteringssystem har införts. Under den föregående debatten hade flera talare i anslulninglill rådgivande församUngens uttalande 54 över utkastet lill arbetsprogram understrukit viklen av fortsatta ansträngningar för atl undvika dubbelarbeteinom de inlernalionella organisationer som är verksamma i . Påschweiziskt förslag uppdrogs åt generalsekreteraren all i samråd med sinakolleger i andra organisationer studera vilka möjligheter som står lill budsför atl på bästa sätt utnyttja tillgängliga resurser. Ministrarnasställföreträdare instruerades atl söka ytterligare förbättra planerings- och programmeringsmeloderna,så att verksamhet på bästa sätt bringas i överensstämmelse med demål som uppställts i dess stadga. Efter en genomgång av ålgärder, som vidtagits på detnationella planet i samband med del europeiska , uttaladeministerkommittén i en enhälligt anlagen deklaration sin tillfredsställelseöver del positiva gensvar, som de nationeUa miljövårdsprogrammen och den avEuroparådet anordnade naturvårdskonferensen mött hos allmännaopinionen i medlemsstaterna. Kommillén deklarerade all skyddet av natur ochmiljö skall utgöra en av Europarådels vikligas-le uppgifter under kommande årinom ramen för en permanent kampanj för miljövård. Medlemsstaternas regeringaruppmanades atl ge hög prioritet ål miljövårdsfrågorna i sin interna politik samlatl samordna sina åtgärder på delta område. Ministrarna beslöt anordna en europeisk ministerkonferensom miljövård, vilken skall äga rum efter i i juli1972. En inbjudan av den österrikiska regeringen att stå som värd för konferensenantogs. c) Skydd av beskicknings- och konsulatsraedlemmar Denna fråga hade tagils upp i av den västtyskaregeringen. Efler en diskussion av ålgärder som föranletts av inträffadefall av kidnapping antog ministerkommittén enhälligt resolution (70)51, varibetonas betydelsen av att diplomatiska kanaler fungerar normalt, då delta är enförulsällning för fredlig samverkan mellan länderna. Det förklaras altvåldshandlingar mol utrikeslj änslemän grovt kränker vedertagna internationellatraditioner. Angrepp lill liv och per- t2 1971.1 saml. son på beskicknings- och konsulalsmedlemmar fördöms.Medlemsstaternas regeringar uppmanas atl se över gällande säkerhetsåtgärderoch om nödvändigt förslärka dem. De bör vidare undersöka i vilken utsträckningderas interna lagstiftning ger möjlighet all utdöma stränga straff för förövareav sådana angrepp saml åstadkomma ett nära samarbete sinsemellan vad gällerskyddet av ulrikesljänslemän. d) Den europeiska integrationsfrågans politiska aspekter Sedvanliga redogörelser för utvecklingen inom deEuropeiska gemenskaperna och EFTA inledde diskussionen under dennadagordnings-punkt. Ordföranden i Gemenskapernas ministerråd, den västtyske utrikesministernScheel uppehöll sig inledningsvis vid EEC:s interna utveckling saml strävandenall förbättra förbindelserna med länderna i . Härefterövergick han till atl skildra framstegen i anslutningsförhandlingarna medStorbritannien och förklarade sig övertygad om att en lösning skulle kunnauppnås trots skiljaktighelerna i utgångspositionerna. För sin del trodde hanpå avgörande framsteg . Han erinrade vidare omatt de fyra länder, som ansökt om medlemskap i , alla hadeaccepterat den s. k. om etl etappvis politiskt enande avEuropa. Del enade , som föresvävat stats- och regeringscheferna i ,borde självfallet omfatta största möjliga anlal stater; det politiskasamarbetet fick därför inte bli exklusivt utan borde tjäna som föredöme. Som ordförande i redogjorde statsrådet utvecklingen inom denna organisation. Under den senaste liden hadesamarbetet mellan medlemsländerna konsoliderats och handelsutbytet fortsatt allöka. På flera områden hade nya initiativ tagits för atl avlägsna s, k,tekniska handelshinder i EFTA-handeln, Alla EFTA-medlemmar hade välkomnat delfaktum alt i samband med öppnandet av underhandlingar om tillträde den 30 juni1970 ordföranden i Gemenskapernas ministerråd uttalat alt EEC ansett delönskvärt atl överenskommelserna med de olika EFTA-länderna skulle träda i kraflsamtidigt, EFTA-ministrarna hade betonat sitt starka intresse av all bevaraden uppnådda frihandcln dem emellan som en betydelsefull del av en utvidgadeuropeisk gemenskap. Överenskommelse hade träffats om löpande utbyte avinformationer och om konsultationer mellan EFTA-ländernas regeringar, ochutredningar hade påbörjats avseende de problem som kunde länkas uppstå vadgäller bevarande av frihandeln. Samtiiga EFTA-länder var fast beslutna alt iGATT och annorstädes arbeta för fortsalt liberalisering av världshandeln ochför etl snabbt genomförande av ett allmänt preferenssystem för produkter frånutvecklingsländerna. Flertalet medlemsländers representanter redovisadehärefter sina regeringars syn på de europeiska inlegrationsproblemen. Del kanhär nämnas atl den norske utrikesministern framhöll vikten av atl de nyaåtgärderna inte fick leda lill en förviltring av redan befintliga instrumentför europeisk integration. Del var nödvändigt alt stärka det europeiskamedvetandet hos vanligt folk, I detta syfte borde samarbetet inte enbartinriktas på stora internationella frågor utan även på ämnen som påverkadegemene mans dagliga liv, t. ex. sådana som förekom i Europarådels mellanslatiigaarbetsprogram. verksamhet på della område måste forlsälta. De österrikiska och schweiziska utrikesministrarnaunderströk sina regeringars fasta beslutsamhet atl inte göra avkall påneutraliteten. De var emellertid villiga atl i största möjliga utsträckningbidra till en fördjupad europeisk integration. I sin sammanfattning av debatten framhöll ordföranden,utrikesminister , all de tre leden i Haag-triptyken fullbordan, fördjupning och utvidgning av den gemensamma marknaden var näraförbundna inbördes. Att utvidgningsförhandlingarna gått relativt långsamt varinte så märkvärdigt med hänsyn till ämnets omfattning. Man hade föredragit allkoncentrera sig på förhandlingarna med då dettas anslutningskulle göra del myckel lättare atl lösa övriga sökandes problem. Målet måsteemellertid vara atl nå fram lill en överenskommelse som möjliggjorde såvälsamtidig anslutning av alla de fyra ansökande länderna som arrangemang medövriga EFTA-länder. Slutligen uttalade Luns sin oro över att en ny världshandelskonfliklsyntes hota. Del var av största vikt alt förblev intakt. De europeiskaländerna kunde lämna etl väsentligt bidrag lill försvaret av denna värdefullatillgång. e) Förbindelserna med andra stater Generalsekreteraren inledde diskussionen med enredovisning av utvecklingen av sekretariatets förbindelser på det tekniskaplanet med icke medlemsstater. Han uppehöll sig särskilt vid del ökade intresseför information om verksamhet som visats från sida.Ministerkommittén uttalade sin tillfredsställelse över denna uppmuntrandeutveckling. Den västtyske ulrikesminislern lämnade därefter enlängre redogörelse för ansträngningar alt normaliseraförbindelserna med , särskilt och . Under denföljande diskussionen behandlades även den rådgivande församlingensrekommendation 614 om ösl-väslförbindelserna, vilken även blev föremål för ettingående meningsutbyte under ett kollokvium med representanter förförsamlingen . f) Arbetsspråken i