prop · FU03110 · 1971-12-31 00:00:00 — TCO-S ser det som en fördel atl den personal som ingär i målflygorganisationenkan utgöra stomme i basens krigsförband och att man därigenom kan tillgodogörasig tidsvinster vid övergång till krigsorganisation. Vad gällermålflygorganisationen delar överbefälhavaren i princip utredningsmannensgrunduppfattning att inga organisationsenheter bör finnas kvar vid elablissementsom läggs ned. Han anser dock att förhållandena i det aktuella fallet ärspeciella. Oavsett var mälflygdivisionen lokaUseras kommer Malmen inte atltömmas heU, FC och CVM med en flygverksamhet om ca ? 000-3 000 timmar för årkommer att finnas kvar. Vidare skall flygfältet behållas som krigsbas. Chefenför flygvapnet anser atl en omlokalisering av målflyget tiU ärmöjlig, men att den har bestämda nackdelar ur investerings-, driftkostnads-,trafiklednings- och personalsynpunkt. Målflyget bör därför lokaliseras lillMalmen, biträder inte utredningens förslag beträffandemålflyget. Detta bör Ugga kvar pä Malmen för alt man skall kunna utnyttjabastroppens och fältets övriga utrustningar mer rationellt, Underhållsverksamhelenblir härigenom koncentrerad till Malmen, Enligt chefen för armén påverkarutredningens förslag arméns verksamhet endast i fråga om målflygorganisationensförläggning till . Arniéchefen biträder förslaget under förutsättning atlhänsyn tas tiU den skjutverksamhet som armén bedriver i . anser att en anknytning av målflygorganisationen till F6 är rimlig under de förutsättningar som utredningsmannen har angett. i biträder i principutredningsmannens förslag men önskar att förutsättningarna alt också ifortsättningen basera målflyget på Malmen undersöks ytterligare, eftersom dettaflygfält förutsätts slå kvar som krigsbas med krav på underhåll och tillsyn.Länsstyrelserna i och samt och kommunertillstyrker förslaget i de delar de är berörda. hälsarutredningsmannens förslag med stor tillfredsställelse, eftersom kommunen i höggrad är beroende av militära förband och anläggningar, Lokaliseringspolitisktär det tillskott av arbetstillfällen som förslaget innebär av mycket storbetydelse för kommunblock. I971;II0 12 Blockels glesbygd har nämligen ett vikandebefolkningsunderlag, och förordar atl målflyget får ligga kvar påMalmen, bl, a, av operativa och ekonomiska skäl, men även för att få bättrespridning av flygbullret och ta till vara de goda trafikledningsmöjligheternavid , Hänsyn till personalen vid talar också härför. Enbartlokaliserings-politiska skäl får inle vara avgörande för förläggningen avmålflyget. Dessa synpunkter delas i huvudsak av SR och TCO-S. 'ar också positiv till förslaget ochutgår från att jaktdivisionerna måste försvinna men menar att frågan ommålflygets lokalisering kan diskuteras. Slutligen finner man det angeläget ursysselsättningssynpunkt att infe all militär flygverksamhet avvecklas från F3. Nackdelarna blir framför allt stora för den berörda personalen. Underförutsättning atl målflyget inte går över lill mer bullrande flygplan ellerökar antalet starter vUl kommunen ha kvar målflyget pä Malmen, Remissinstanserna har visat storl intresse förutredningsmannens överväganden i de frågor som rör samhällsfaktorer.Arbetsmarknadsstyrelsen och i delarutredningsmannens uppfattning att en indragning av medför de minstanackdelarna och ger den bästa rationaliseringseffekten. Arbetsmarknadsstyrelsenanser att en förbandsindragning alltid medför påfrestningar både för denpersonal som tvingas till omställning och för den kommun som förlorararbetstillfällen. På grund av rikt differentierade näringsliv ochexpansiva utveckling bör indragningen bli mindre kännbar där än i de övrigaorter som utredningen har haft att ta ställning till. Man bör undersöka om detfinns möjligheter att bereda de äldre anställda arbete vid andra militära ochstatliga arbetsplatser i . 1 de fall där personalen inte kanomplaceras inom försvaret, är del angeläget att en frivillig avgång kan äga rumföre den slutliga avvecklingen. i vill dockunderstryka att varje nedläggning av elt verksamhetsställe skapar problemsärskilt för den del av arbetskraften som genom arbetsmarknadsmässigt högålder eller på annat sätt är handikappad. Samma synpunkter framförs avlänsarbetsnämnden. och kommuner är ur lokaliserings- ochsamhällsplaneringssynpunkt positiva till utredningsmannens förslag i deavseenden förslaget berör dem, kommun hyser dock farhågor för atttillgången på bostäder kan bli knapp om inte kommunen får större tilldelning urextrakvoten, eftersom det inte finns något bostadsöverskott i ,Länsstyrelserna i och framför liknande åsikter.Linköpings kommun ser det som en fördel om inte all verksamhet avvecklas vid F3, eftersom det påverkar sysselsättningen i staden ogynnsamt. iÖstergötlands län är kritisk mot förslaget eftersom en rullbana i nord-sydUgriktning färdigställdes för alt minska bullerstörningarna i Linköpingsvästra delar. Investeringskostnaden uppgick till drygt 8 milj. kr. 1 anslulninghärlUl krävdes en omläggning av väg E 4, Den färdigstäUdes och kostade7,5 milj, kr. Det rör sig här om väsenlliga investeringskostnader som enUgllänsstyrelsens mening inle borde ha kommit till stånd om man vid besluten hade räknaimed den aktueUa nedläggningen. Att buUerfrågorna utgör ell storl problem för särskiltLinköping framgår klart av remissinstansernas svar. finner detangeläget alt en bullerutredning utförs sedan beslut har fatlats om denframtida verksamheten vid . Utredningen bör klarlägga det bullerstördaområdets storlek enligt de ändrade förutsältningarna. Enligt planverkets meninglalar starka skäl för att en översyn ;iv tidigare gjorda bullerutredningarkommer till stånd för landels samtliga militära flygplatser i den mån en sådanöversyn inte redan har skett. För detta talar även tillkomsten vid flera förbandav nya flygplantyper med annan bulleravgivning. Med tanke på befintlig ochplanerad bebyggelse för såväl bostäder som undervisning i västradelar framstår det enligl planverket ur samhällsplaneringens synvinkel sommycket angelägel att flygbullerförhållandena i Malmens närhet förbättras ochatt bullerstörningarna minskas till ett minimum. Länsarkitekten i har behandlat dekonsekvenser i planhänseende som en minskning av flygverksamheten vid F 3innebär. Länsarkitekten anser mot bakgrund av det redovisade materialet attvarje minskning av flygverksamheten på Malmen har en väsentligen positivinverkan ur plansynpunkt. Vid en indragning av jaktdivisionerna bör denpositiva verkan bli synnerligen stor och avsevärt förbättra en mycket svårbullersituation i flygplatsens omgivningar. Den ytterligare förbättring somskulle inträda om även mälflygverksamheten förflyttades från Malmen blirsannolikt inte av samma omfattning men dock betydande. och i Östergötlandslän delar i huvudsak länsarkitektens slutsatser. anser också attdet-är värdefullt ur bullersynpunkt om även målflygverksamheten flyttas från F3, avslutar sitt yttrande i denna del med att målflygverk-samhefenemellertid i jämförelse med övningsoperationer med jaktflyg ochprovverksamheten vid FC bullermässigt har mindre betydelse på grund av använda plantyperoch verksamhetens uppläggning. i län anser att om denökade flygverksamheten inte påverkar bullermattornas utbredning i en riktningsom är ogynnsam för bostadsbebyggelsen, finns det med avseende pä den fysiskasamhällsplaneringen inte något att erinra mot att jaktdivisionen förläggs till F12, Flygbullret utgör däremot inle något lunder för kommunsfortsatta utveckling. Egnahems- och hyreshusbebyggelsen planeras f, n, och iframtiden i de norra och centrala delarna av kommunen, som ligger helt utanförflygbullerzonen. Trots de resultat man har kommit fram till i olikabullerutredningar menar atf de ökade störningar som uppkommerom målflygorganisationen lokaliseras lill Malmen blir begränsade. Om målflygetdäremot går över till flygplan som bullrar mera eller till ett ökat antal starter,bör frågan prövas på nytt. Därvid bör staden åter beredas tillfälle att yttrasig, FCPF har även undersökt bullerproblemen i och och finneratt en jämnare spridning av flygbullrel erhålls inom de tre berörda områdenaLinköping, Karisborg och om målflygorganisationen förläggs till . Luftrums- och trafikledningsfrågor blir enligtremissinstanserna alltmer komplicerade. Chefen för flygvapnet uppger att_nuvarande flyg- och skjutveiksamhet i karlsborgsområdet kräver hårdtrafikreglering i samband med starter och landningar för alt säkerhetskravetskall kunna uppfyllas. Chefen för flygvapnet uppger vidare att del antalenheter, som är av betydelse för belastningen på flygtrafikledningen, ofta ärlägre än antalet flygföretag, tillkomst medför enfördubbling av antalet enheter i förhällande till nuläget. Flygvapenchefenframhåller också att det finns långt fler intressenter i luftrummet överVättern och karlsborgsområdet än de två som utredningen anger, TiUkomsten av enmälflygorganisation vid F 6 kräver ökad trafiklednlngskapacitet. Den merbelastningsom målflygorganisationen trafikledningsmässigt innebär bedöms inte kunna lösasgenom mindre insatser av personal vid F 6 än vid Malmen,Personalorganisationerna synes i huvudsak dela flygvapenchefens uppfattning idessa frågor. anser att en indragning av Östgötaflygflottilj får en utjämnande effekt pä luftrummets utnyttjande, eftersom dethårt belastade östgötaområdet avlastas. Förslaget innebär en betydandeminskning av den erforderliga samordningen mellan den militära flygverksamheteni östgötaområdet och den planerade luftled som kommer att ligga över dettaområde. Remissinstanserna framhåller att det från personalsynpunktär ytterst angeläget att målflygorganisationen får ligga kvar på Malmen i ,Denna uppfattning redovisas av bl. a, överbefälhavaren och chefen förflygvapnet. Chefen för flygvapnet är väl medveten om att även flygvapnet måsteunderkasta sig de organisationsförändringar som betingas av ändrade ekonomiskaförutsättningar och av rationalitetsskäl. Trots negativa effekter för denpersonal som berörs är det nödvändigt att sådana förändringar genomförs. Hänsyntill personalen måste dock i det aktuella fallet tillmätas en relativt storvikt. är en ort med rika möjligheter lill utbildning och storefterfrågan på bl. a, tekniskt skolad personal. En genomförd attitydundersökningvisar alt F3:s personal är hårt bunden till Linköpingstrakten och att endastett fåtal av personalen är villiga att flytta till . Om mälflygdivisionenförs över till F 6 finns det risk att flygvapnet mister många av dem som nuarbetar med och har kunskaper om målflygdivisionens materiel. Personalskältalar enligt flygvapenchefen entydigt för att målflygorganisationen blir kvarpå , Om målflygorganisationen baseras på F 6 förmodar försvarets materielverkatl problem uppstår när den flygtekniska personalen skall flyttas frånlinköpingsområdet lill . Detta kan medföra kostnader för att anställaoch utbilda ny personal vid F 6 samt risk för störningar i flygtidsproduktionen.FCPF och övriga personalorganisationer anser att del är väsentligt att utnyttjade vakanser som föreslås i utredningen. Dessa står inte till förfogande baraför F3:s per,sonal utan man måste räkna med konkurrens bl. a. från F 18:spersonal. Vidare tar personalorganisationerna upp frågan om möjligheten afterhålla nytt arbete på lokaliseringsorten, förtidspensionering och omplaceringtill annan statlig verksamhet, eftersom tillgången på arbetstillfällenframförallt för den äldre arbetskraften är begränsad i bl. a. ,kan inte heller erbjuda lika goda möjligheter till utbildning som , Erfarenheten visar att personalen är starkt rotad i sinmiljö och inte önskar några förändringar i sina arbets- och bostadsförhåUanden,SR anmärker härutöver att frågan om befälsordningen för flygvapnet är underutredning och atl antalet tjänster för de utökade arbetsuppgifter man har fåttunder senare år är för få. Genom den föreslagna omorganisationen erhållerockså vissa enheter ökade arbetsuppgifter, som i och för sig kräverpersonalförstärkning, bl. a. på officerssidan. Det totala antaletofficerstjänster på olika nivåer inom flygvapnet bedöms därför inte kunnaminskas genom den föreslagna omorganisationen. Slutligen anförpersonalorganisationerna sammanfattningsvis att hänsyn bör tas till personalenvid så att de som har de starkaste skälen för att stanna kvar i Linköpingfår möjlighet till detta. Lokaliseringspolitiska skäl får inte leda till attpersonal tvingas välja mellan att ta en ny, eventuellt sämre, anstäUning ellerflytta till en ort med sämre samhällsservice. Utredningensekonomiska överväganden kritiseras av flera remissinstanser, som främst uppehållersig vid investerings- och driftkostnadernas storlek vid olika lokaliseringsallernaliv.Utredningen anses bl, a, inle i tiUräckUg grad ha beaktat investeringsbehovetvid och . Driftkostnaderna bedöms också enligl några remissinstanserha räknats för lågt. Chefen för flygvapnet menar att såväl investeringsbehovetsom driftkostnaderna blir större än förslaget anger i F 6-alternativet,eftersom en rad byggnadsarbeten måste ulföras i , Bl. a. måste en nyhangar byggas. Vid en lokalisering lill behöver man utnyttja endast enliten del av det befintliga byggnadsbeståndet utan om- eller lillbyggnad.Endast smärre iståndsättningsarbeten behövs. Vad gäUer driftkostnaderna ansesbl, a, lönekostnaderna vara alltför lågt räknade för alternativet Karlsborg.Utredningen räknar med , i lönekostnader för kvarvarande personal,medan chefen för flygvapnet räknar med 2 milj. kr. i löner för denna personal.Härtill kommer vid basering vid ökade målflygkoslnader eftersommålflyget får längre 'flygvägar vid flertalet förelag. Om målflygorganisationenplaceras på Malmen, lorde inte heller särskild bastropp behövas vid basen.Härigenom kan personalbesparingar uppnås. De flesta av flygvapenchefenssynpunkter i angivna frågor delas i huvudsak av bl, a,personalorganisationerna. Faslän försvarels rationaliseringsinstitut inte harprövat målflygorganisationens utformning finner man att flygvapenchefensförslag har en sådan omfattning materiellt och personellt alt ytterligareinvesteringar vid F 6 blir oundvikliga. Vad gäller kostnadskalkylerna finner instituteialt de minskningar i drift- och investeringskostnader som utredningenredovisar till 5 respektive 8 milj. kr, bör räknas om till nuvärde för alt geen mer rättvisande bild av kostnaderna, Institutei har beaktat de minskadeutgifter vid som följer av utredningens förslag alt lokalisera målflygorgansiationentill F 6, anmärker institutet atl något material som kan belysarimligheten av kostnadsökningen om 2 milj, kr. vid andra flottiljer inte harredovisats. Institutet har dock under hand fåll vela att de av utredningenredovisade kostnaderna för serviceorganisationen vid FC och CVM saml för baslropp och flygfältsunderhåU, sammanlagt , skall ingå i kostnadsökningen om 2 milj. kr.Även iständsätl- rungskostnader vid F 12 på grund av ökade investeringarbör räknas in och har antagils uppgå tiU 5 milj, kr, . Även personalorganisationerna analyserar utredningensöverväganden av de ekonomiska frågorna och är i regel kritiska, FCPFanser att brister och felaktigheter finns i utredningen, FCPF finner det 1. ex.förvånansvärt all utredningen beräknar investeringsbehovet till 10 milj, kr,vid överflyttning av en division till F 12 men att inga kostnader redovisas föratl flytta målflygorganisationen till F 6. Med hänsyn till organisationensstorlek och bristande lokalutrymmen kommer investeringsbehovet enligt FCPF:smening inle alt undersliga del vid F 12. Vidare hävdar man bl. a, altbesparingar kan göras i fråga om flyttningskostnader, om målflygorganisationenförläggs tiU , Sammanfattningsvis framhåller FCPF alt besparingar kan görasi investeringar med 8 milj, kr, och i driftkostnader med . om målflygorgansiationenförläggs till . FCPF:s kritik delas i huvudsak av , SR och TCO-S. TCO-Sunderstryker härutöver atl en fortsalt förläggning av målflygorgansiationentill Malmen innebär ett effektivare utnyttjande av de serviceresurser som finnstill följd av flygverksamheten vid FC och CVM, Utredningens motiv för en omlokaliseringav målflygorganisationen anses därmed i allt väsentUgt sakna grund. Tidpunkten för förslagets genomförande behandlas av någraremissinstanser som framhåller att det är väsentligt att man orienterarpersonalen om kommande organisationsändringar så att lämpliga åtgärder kanvidtas för personalen. understryker vikten av atltillräcklig lid anslås för atl genomföra de byggnadsåtgärder, som kan bli enföljd av kommande organisationsbeslut. Vid beslut innevarande är bedöms de iförslaget förutsatta åtgärderna kunna vara genomförda tidigast ,i anser att föreslagen tidpunkt för nedläggningger rådrum för att möta uppstående personalproblem, Samma synpunkter framförsav länsarbetsnämnden. i samt ochKalmar kommuner anhåller om att få besked i lokaliseringsfrågan.Personalorganisationerna framhåller för sin del bl, a, vikten av attrealistiska tidsplaner görs upp för de organisationsåtgärder sommedför atf viss personal måste flytta samt alt överläggningar kommer till ståndmellan berörda parter så att personalen får tid att lösa de problem enflyttning kan komma att medföra. har beslutat all F 9 skall läggas ned och F 18avvecklas som flygflottilj (prop, 1968:109, SU 1968: 124, rskr 1968: 282),Vidare har beslutat om aweckling av och F 8 och om omvandling av tiU en skolenhet för utbildning i huvudsakligen slridslednings- och luflbevakningstjänstoch av F 14 till en skolenhet med huvudinriktning på bastjänst (prop, 1970: 96,SU 1970:202, rskr 1970:419). propositionerna grundar sig på tre delbetänkanden avförsvarels fredsorganisalionsulredning. I elt fjärde betänkande harutredningen föreslagit atl flottiljadministrationen vid i skaUdras in. Förslaget mnebär alt flottiljens oUka avdelningar med underlydandeverkstäder, serviceinrättningar och förråd saml specialkompaniel bör utgå. Denkvarvarande jaktdivisionen med liUhörande baskompani bör enUgl utredningen omlokaUserastill F 12 i . Utredningen anser vidare att målflygorganisationen börflyttas till F 6 i under förutsättning att organisationen vinnerstatsmakternas godkännande. Flottiljens uppgifter beträffande rekrytering,utbildning, mobilisering och förvallning bör i huvudsak föras över till F 13 iNorrköping, som föreslås tUlföras nödvändig personalförslärkning. Deservicefunktioner som f, n. fullgör för FC och CVM i Malmsläll bör enliglutredningen överläs av F 13. Utredningen menar sluthgen all F 3:s flygfält bör behåUassom krigsbas och betjänas av en bastropp ur F 13, Utredningen räknar med att investeringskostnaderna för attomlokalisera jaktdivisionen tUl F 12 blir 10 milj. kr. All målflygorganisationenförläggs till F 6 beräknas inte medföra några investeringskostnader. Planeradeinvesteringar och iståndsättningsarbeten vid tUl en beräknad kostnad av 23 mUj,kr, inom de tre närmaste sjuårsperioderna behöver enligt utredningen inlegenomföras, om flottUjens administration avvecklas enligl förslagel. De årligadriftkostnaderna minskar med 7 nulj. Enligt utredningen ökar emellertiddriftkostnaderna vid andra förband med 2 milj. kr. med anledning av omlokaliseringen. Indragningen av flottUjadministrationen vid kan enliglutredningen genomföras tidigast den 1 juU 1974. Utredningen anser delsynnerligen angeläget, alt åtgärder som kräver omfattande omplaceringar avpersonal faststäUs i princip och atl realistiska tidsplaner görs upp. Så gott som alla remissinstanser tillstyrker förslaget attlägga ned flottUjadminislralionen vid , Överbefälhavaren och chefen forflygvapnet framhåller dock de negativa följdverkningar som varjeförbandsindragning medför. Överbefälhavaren konstaterar emellertid atl enindragning av medför de minst ogynnsamma följdverkningarna. och förslaget att dra in men finner att en nedläggning av F 6 skullevara lämpUgare, menar att utgångspunkternaför utredningens värdering av den organisatoriska utveckUngen är osäkra och ifrågasätterhållbarheten av dessa i ett långsiktigt perspektiv. Institutet understrykervikten av all alternativa förutsättningar för organisationens utveckling påsikt analyseras. Flera rerrussinslanser är kritiska lUl förslaget alllokalisera målflygorganisationen tiU F 6, Operativa skäl, samhäUsfaktorer samti första hand personal- och kostnadsskäl lalar enligl kritikerna för alt målflygorganisationenbör ligga kvar på . Remissinstanserna finner del slutUgen angeläget allpersonalen i god lid orienteras om kommande organisations-ändringar så atllämpliga ålgärder kan vidtas för personalen. I anslulning tUl remissbehandlingen av utredningensförslag har överbefälhavaren på uppdrag av Kungl, Maj,I utrett behovet av en mälflygorganisation för främst flygvapnet.Överbefälhavarens förslag innebär i huvudsak atf en målflygenhet bör finnasinom flygvapnet. Den bör vara dimensionerad för att fullt utbyggd kunna utföraall försvarels målflygning i det högre fartområdet. Behovet av målflygningberäknas tUl för år. Målflygenheten förslås bli organiserad meden målflygchef, ett beställningskontor, en målflygdivision och enbastjänst-enhet. Överbefälhavaren beräknar att omkring 120 fast anställda böringå i enheten. Rekryteringen av den flygande personalen bör enliglöverbefälhavaren ske så alt fältflygare och flygnavigatörer efter föreskrivenutbildning får anställning som underofficerare pä aktiv stat. Målflygenhetenbör slutligen enligt överbefälhavaren av personal-, beredskaps- ochkostnadsskäl baseras på Malmen. Yttrande över överbefälhavarens förslag har avgetts . Inslilulel, som i princip biträderöverbefälhavarens förslag att inrätta en särskild mälflygorganisation inomkrigsmaklen, anser att de ekonomiska konsekvenserna av förslagel inte framgårav överbefälhavarens utredning och har därför sökt få fram underlag för atlbedöma dessa. Lokaliseringsalternativet Malmen är enligt institutet gynnsamtfrån ekonomisk synpunkt, om två altackdivisioner förläggs lill F 6, medanalternativen Malmen och i storl är likvärdiga, om endast en altackdivisonförläggs till F 6, Utöver ekonomiska överväganden lorde enligl inslilulel andraväsentliga faktorer inverka vid valet av lokaliseringsalternativ, t, ex,lokaliseringspolitik och miljövård (bullerproblem), awägningsproblem i sambandmed försvarets framtida struktur och personalfrågor. Enligt institutet har delunder remissarbetet inle kommit fram något som väsentligen förändrar tidigareframtaget underlag beträffande lokaliserings- och bullerfrågor eller rekryteringslägetinom flygvapnet. Institutei finner alt väsentUga skäl talar för atl ett besluti lokaliseringsfrågan bör anslå ytterUgare ell är. anser atl Kungl, Maj:t bör geinstitutet i uppdrag att i samverkan med överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna komplettera utredningen innan beslut fattas om denslutliga organisationen. Institutet menar vidare att beslut kan fattas om enfortlöpande uppbyggnad under budgetåren 1971/72-1973/74 även målflygorganisa-tionsom tillgodoser flygvapnets behov inom det höga fartområdet, Instilulel anserslutligen att målflygorganisationen tUls vidare bör behällas på Malmen. Remissinstanserna har i stort sett enhälligt biträttförslaget att lägga ned flottUjadminislralionen vid . Även jag delaruppfattningen atl F 3:s administration i första hand bör komma i fråga förindragning. Av flottUjens tre jaktdivisioner bör enligt min mening den som f. n.är vakanlsatt dras in, en utgå i samband med att F 17 ombeväpnas från attack- lUljaktflottilj och en tills vidare ligga kvar på . Om den inle är indragen närflottUjadminislralionen läggs ned, bör den administrativt anknytas till F 13.Eftersom vissa nu pågående utredningar kan komma atl påverka frågan om organisationoch lokalisering av mälflygverksamheten anser jag att elt stäUningstagande tUl målflygels framtida organisation och lokalisering tills vidare bör anstå.Beslut i dessa frågor kan fattas tidigast . Målflygorganisationenbör således tills vidare med hittillsvarande omfattning ligga kvar på Malmen,Om målflygorganisationen flyttas från Malmen, skall en bastropp ur F 13lokaliseras dit för att säkerställa flygfältets användning som krigsbas,