prop · FU0353 · 1971-12-31 00:00:00 — landsstyrats og landskapsstyrelsensrepresentanter har ikke stammerett i rådet. Isp0rsmål som angår anvendelsen av avtaler raellora enkelte land har baremedlemmer fra disse land stammerett. Artikel 44Regeringsrepresentanterna samt landsstyrets och landskapsstyrelsensrepresantantar ha icke rösträtt i rådet. I frågor, som angåtill-lämpningen av överens-komraelsar mellan vissa länder, ha endast medlemmarfrän dessa länder rösträtt. Artikkel45 Artikel 45 Rådets organer ar pla- Rådets organ äro ple narförsamlingen, presidiet narförsamlingen, presidiet og utvalgene. Plenarförsamlingen består af alle medlemmar af Rådet. Plenarförsamlingen af-holder ordinaer session en gäng omåret. Ekstraordi-naer session afholdes, når Plenarförsamlingen ellar Praesidietbesluttar dette, eller når mindst to regeringer eller mindst femog-tyve valgtemedlemmer fremsaetter anmodning därom. Rådets baf0jelser ud-0ves af Plenarförsamlingen, hvisandel ikke er saerligt foreskrevet. Planarforsamlingens förhandlingar er offentlige,medmindre Plenarförsamlingen beslutter andel. Plenarförsamlingen udpeger ved hver ordinxr session etPraesidium, bestående af en praesident og fire viceprsesidenter. For hver afdisse udpeges en suppleant. Alle delegationer skal vaere repraesente-ret iPraesidiet og blandt suppleanterne. Så vidt mu-ligt b0r forskellige politiskemeningsretninger re-prsesentares i Praesidiet og blandt suppleanterne. og suppleanter for sådan-neraedlararaer skal vaere valgte medleraraer af Rådet. Bliver hvervet som medlem af Praesidiet eller suppleantledigt raellera to or-dinaere sessioner, skal et nyt medlem eller en nysuppleant udpegas for ti- 46 artikla Yleiskokouksen muodos tavat kaikki neuvoston jä senet. Yleiskokous pitää kärran vuodessa varsinaisen is-tuntonsa.Yliraääräinen is-tunto pidetään, kun yleiskokous tai puhaenjohta-jisto niinpäättää tai rail-loin vähintään kaksi halli-tusta tahi vähintäänkaksi-kymmentäviisi valittua jäsentä sitä pyytävät. Yleiskokous käyttää neuvoston toimivaltaa, jollei muutaole erikseen mää-rätty. Asiain käsittely yleisko-kouksassa on julkista, elleiyleiskokous toisin päätä. 47 artikla Yleiskokous valitsee var- sinaisessa istunnossaan puheenjohtajiston, johon kuuluvatpresidentti ja nel-jä varapresidenttiä. Kulle-kin heistä valitaan vara-jäsan.Kaikilla valtuuskun-nilla tulee olla edustaja puhaanjohtajistossa java-rajäsenten joukossa. Mikäli mahdollista on eri poliit-tistenmelipidesuuntausten oltava edustettuina pu-heenjobtajistossa ja vara-jäsentenjoukossa. Puheenjohtajiston jäse-nen ja hanen varamie-hensä onoltava neuvoston valittu jäsen. puheenjohtajiston jäsenen tai varajäsenen paikka vapautuukahden varsinaisen istunnon väli-sanä aikana, tulee sen valtuuskunnan, johon eron- ting NorSurlandaräSs skipa allir fulltriiar råSsins. ASalbing er håS einu sinni å åri. Til aukabings skalkvatt, pegar bingiS eSa stjörnarnefndin åkveS-ur eSa jjegar aS minnsta kostitvaer rikisstjörnir eSa eigi faerri en 25 kjörnir fulltriiar aeskja bess. råSsins er i hönd-um bingsins, nema annaS sé åkveSiS. I>ingfundir eru håSir i hayranda hljöSi, nama bingiSåkveSi annaS. 47. grein Ä hverju aSalbingi kys bingiS stjörnarnefnd, semi eiga saeti einn forseti og fjörir varaforsetar. Einnig skulu kosnirjafnraargir vararaenn. Hver deild råSsins skal eiga fulltriia istjörnarnefndinni svo og varamann. t>ess skal gaett, svo sem unnt er, aS misraunandistjörnmålastefnur eigi fulltriia i stjörnarnefndinni og vararaenn. Fulltriii i stjörnarnefndinni eSa varamaSur hans skalvera kjörinn fulltriii i råSinu. Losni starf fulltriia eSa varamanns i stjörnarnefnd millitvaggja aSalbinga, skal deild sii, sem full-triiinn eSa varamaSurinn åtti saeti i, velja annan Plenarförsamlingen består av alla medlemmar av rådet. Plenarförsamlingenbölder ordinaer sesjon en gäng . Ekstra sesjon höides når plenarförsamlingeneller presidiet beslutter det, eller når minst 2 regjeringer eller minst 25valgte raedlemraer framsetter begjsaring om det. Rådets myndighet ut-0vas av plenarförsamlingen, hvis ikkeannat er saerlig bestämt. Plenarförsamlingen utgöras av alla medlemmar av rådet. Plenarförsamlingenhåller ordinarie session en gång . Extra session hållas, när plenarförsamlingeneller prasidiet så beslutar eller när minst två regeringar eller rainsttjugofem valda medlemmar fraraställa begäran därora. Rådets befogenheter utövas av plenarförsamlingen, oraicke annat är särskilt föreskrivet. Planarforsamlingens for- Planarforsamlingens för- handlinger er offentlige, handlingar äro offentliga, hvis plenarförsamlingen ora plenarförsaralingen ic- ke beslutar annat. velger ved hver ordinaer sesjon et presidium, beståendeav en president og fire visepresidenter. For hver av disse velges en suppleant.Alle delegasjo-ner skal vaere represen-tert i presidiet og blant supplaantene.Så vidt mu-lig b0r forskjellige politiske maningsretningar bli raprasentert ipresidiet og blant supplaantene. Artikd 47Plenarförsaralingen utser vid ordinarie session att presidium bestående av enpresident och fyra vice presidenter. För envar av dessa utses en suppleant.Alla delegationer skola vara företrädda i presidiet och bland suppleanterna.Såvitt möjligt böra olika politiska. meningsriktningar bliva representerade ipresidiet och bland suppleanterna. Medlemav presidiet el- Medlem av presidiet el ler suppleant for slikt ler suppleant för sådan raedlera skal vaere valgt medlem skall vara vald raedlem av rådet. medlem av rådet. Blirvervet som raedlem av presidiet eller suppleant ledig raellora to ordi-naeresasjoner skal det for tiden inntil neste ordinae-re sesjon velges et nytt Blirbefattning sora medlem av presidiet eller suppleant, ledig raellan två ordinariesessioner, skall för tiden till nästa ordinarie session ny medlem ellesr 1971: 53 28 denindtil naeste ordinaere nut jäsen tai varajäsen fulltrua eSa varamanntil session af den delegation, kuului, valita uusi jäsen nsestaaSalbings. som det afgåade raedlem tai varajäsen seuraavaan ellersuppleant tilh0rte. saakka.Praesidiet varetager Rå- Puheenjohtaiisto huo- Stjörnarnefndin annast dalsl0bende forretninger lehtii neuvoston juokse- dagleg störf råSsins og er ogoptraeder i 0vrigt pä vien asiain hoidosta ja »3 öSru leyti fulltriii fessRådets vegne i den ud- edustaa muutoin nauvos- i samraemi viS saraningstra;kning, som framgår af toa siinä laajuudessa kuin bennan og bingsköpråSs-denne overenskomst og tästä sopimuksesta ja neu- "* Rådets arbejdsordning. Artikel48 48 artikla 48. grein Plenarforsamhngen be- Yleiskokous määrää va- PingiS åkveSur fjölda stemmerudvalgenes antal liokuntien lukumäärän ja nefnda og starfssviS Yleiskokous mää- beirra. hvert udvalg fastsaetter rää, montako jäsentä kusta- fingiS, hve margir iir Plenarförsaralingen det kin valtuuskunnasta kuu- hverri deild skull skipa antalmedleraraer fra hver luu valiokuntaan. delegation,der skal indgå mukaisesti kukin valtuus- viS bettaskipar hver deild I overensstem- kunta jakaa valitut jäse- kjörnum fulltriiura sinum raalse herraed fordeler nensä valiokuntien kes- ieinstakar nefndir. hverdelegation sine valg- ken. te medlemmer på udvalge- ne. Udvalgenesopgave er at Valiokuntien tahtävänä Varkefni nefndanna er forberede sagernes be- on valmistella asiain käsit- aS undirbiia afgreiSslu måla i råSinu. Artikd49 49 artikla 49. grein Rådetbistås i sin virk- Neuvostoa avustaa sen RåSinu til aSstoSar eru sorahed af et Sekretariat toiminnassa sihteeristö, ritarar. Stjörnarnefndin baståenda af en af Praesi- johon kuuluvat puhaen- velur einn, en aSra fimra diet udpeget sekretaer samt johtajiston valitsama sih- velja deildirnar, einnrit- af fem sekretaerer, af hvil- teeri ja viisi sihteeriä, ara hver. ke hver delegation udpe- joista kukin valtuuskunta ger en. Praesidietudpeger ud- Puheenjohtajisto raää- Stjörnarnefndin raeSur valgenes sekratserer samt rää valiokunnille sihteerit ritara nefnda og annaS det 0vrige personale, der sekä sen muun henkilö- starfsliS, sem börf ar å til er n0dvandigt for at ud- kunnan, joka on tarpeen aS raekja sameiginleg f0re Rådets faelles sekre- neuvoston yhteisten sih- skrifstofustörf råSsins. Hver dele- teeristötehtävian hoitarai- Sérhver deild raeSurstarfs- gation ansaetter dat sekre- seen. Kukin valtuuskunta liS sér til aSstoSar. lariatspersonale, der skal ottaa palvelukseansa sen bistå delegationen. jonka tehtävänä on valtuuskunnan avustarainen. medlera eller en ny sup- suppleant utses av den de- pleant av den delegasjon legation som den avgång- sora det tidligere raedlem ne raedleraraen eller supp- Presidietvaretar radats 10pende forretninger og opptrar for 0vrig på rådets vegne i denutstrek-ning sora det framgår av denne avtale og rådets ar-beidsordning. Presidiethandhar rådets löpande angelägenheter och företräder i övrigt rådet i denutsträckning som fraragår av denna överenskommelse och rådets arbetsordning. be-steraraer utvalgenas antall og forratningsoraråde. Forhvert utvalg fastsetter plenarförsamlingen det antall raedlemraer fra hver delegasjonsom skal delta i utvalget. I sarasvar herraed fordeler hver delegasjon sinevalgte medleraraer på utvalgene. Artikel 48Plenarförsaralingen bestämmer utskottens antal och verksamhetsområden. Förvarje utskott fastställer plenarförsaralingen det antal medlemmar av varjedelegation som skall ingå i utskottet. I enlighet härmed fördelar varje delegationsina valda medlemraar på utskotten. Utvalgenesoppgave er å Utskotten ha till uppgift forberede sakenes behand- att förbereda sakernas be ting i rådet. handling i rådet. Rådet bistås i sin virk-somhet av at sekretariat sombestår av en sekretaer utpekt av presidiet og av fem sekretaerer, hvorav hverdelegasjon utpeker en. Presidietutpeker utvalgenes sekretaerer og det 0vrige personale som er n0dvendig for åutf0re rådets felles sekretariatsopp-gaver. Hver delegasjon an-setter detsakretariatspar-sonale som skal bistå delegasjonen. Rådet bistås i sin verksamhet av att sekretariatbeståenda av an sekretera re utsedd av presidiet samt av fera sekreterare, avvilka varje delegation utser en. Presidiet utser utskottens sekreterare samt den övrigapersonal som erfordras för fullgörande av rådets gemensamma sekretariatsuppgifter.Varje delegation anställer den sekretariatspersonal som skall bistådelegationen. Regeringarna,og madlemmarne har rat til at frerasaette forslag for Rådet. Ethvert forslag skal be-handles i et udvalg, inden detfaerdigbehandles i Rådet. på grundlag af frem-sat forslag herom. Darsoradat ikke er han-sigtsmaessigt at afvante behandling i Plenarförsamlingen,aller dersom andre grunde foraligger dertil, kan Praesidiet i stedet forrekomraandation af Plenarförsamlingen foretage anden hanvendalse. Udtalelser afgives af Plenarförsaralingen eller under deforudsaetninger, der er angivet i andet af-snit, af Praesidiet. Praesidiet skal til Plenarförsaralingen anmälde deforanstaltninger, der er truffet i henhold til andet ellar tredje afsnit. Artikel 52 Et valgt medlem kan i Plenarförsamlingen stillesp0rgsmål til en regering eller til i anledning af an baretningeller meddelelse, der er af-givet til Rådet, eller i 0v-rigt ora araner, soraangår det nordiske samarbejde. Artikd 53 Hver delegation svarar for udgifterne til sindel-tagelse i Rådet. 50 artikla Oikeus tehdä ehdotuk- sia neuvostolle on halli-tuksella, ministarineuvos-tollaja jäsenellä. Ehdotukset on valmis-televasti käsitaltävä valio-kunnassaennen niidan lo-pullista käsittelyä neuvostossa. 51 artikla Suosituksan hyväksyy yleiskokoustehdyn ehdo-tuksen pohjalta. yleiskokouksessa tapahtuvaa käsittelyä voi-davaikeuksitta odottaa tai mikäli muut syyt sitä vaativat, voi puheenjohtajistoyleiskokouksen hy-väksymän suosituksen ase-raesta tehdä asiasta muun-laisenesityksan. Lausunnon antaa yleiskokous tai toisassa mo-mentissamainituin edelly-tyksin puheenjohtajisto. Puheenjohtajiston on 11-moitettava yleiskokouksal-leniistä toimenpiteistä, joihin se on toisan ja kolmannen momentin nojallaryhtynyt. Yleiskokouksessa voi valittu jäsen tehdä kysyrayk-senhallitukselle tai minis-terinauvostolle neuvostolle annetun kertorauksen taiilmoituksen johdosta tai muutoin pohjoisraaista yh-teistyötä ko.skevassaasi-assa. 53 artikla Jokainen valtuuskunta vastaaneuvoston toimin-taan osallisturaisestaan ai-heutuvista kustannuksista. 50. greinSérhver rikisstjörn, räS-herranefndin og sérhver fulltriii hefurtillögurétt. Nefnd skal fjälla um sérhvert mål, åSur en råSiS tekur baStil lokaaf-greiSslu. 51. grein I>ingiS gerir ålyktun ä grundvelli tillögu, sem fram hefur komiS. Tilmaeli frå stjörnarnefndinni gata komiS i staSålyktunar, ef ekki er aS vaenta hagkvaemari raålsafgreiSslu i råSinu aSa aSraråstaeSur valda um. E>ingiS laggur fram ålit sitt eSa stjörnarnefndin ibeim tilvikum, sem frå er greint i 2. mgr. Stjörnarnefndin skal til-kynna finginu fser räSstafanir,sem gerSar hafa veriS samkvaemt 2. og 3. mgr. 52. grein Kjörinn fulltriii getur å bingi beint fyrirspurn til rikisstjörnar eSaråSharra-nafndarinnar um skyrslu eSa greinargarS, sem send hefur veriS råSinu,eSa önnur mål, sem varSa norraena samvinnu. Hver deild bar kostnaS af Jjåtttöku sinni i råSinu. Artikkel 50 Artikel 50 Regjering, ministerrådet Regering, ministerrådet og medlem har ratt til å och medlem ha rätt att raise forslag for rådet. väcka förslag i rådet. Forslag skal förberedes Förslagskall beradas av av at utvalg f0r det slutt- utskott innan det slutbe- handlas inora rådet. Rekoramandasjon vedtas av plenarförsamlingen på grunnlagav et reist forslag. Hvis behandling i plenarförsaralingen ikke utenvanskelighet kan avventes, eller hvis det foreligger andra grunner til det, kani stedet for rekoramandasjon av plenarförsaralingen annen henvendelse företasav presidiet. Uttalalse avgis av plenarförsamlingen eller, under daforutsetninger som er i annat avsnitt, av presidiet. Presidiet skal undarret-te plenarförsamlingen om de tiltaksom er truffet i henhold til annet eller tredje ledd. Rekommendation antages av plenarförsamlingen på grundvalav väckt förslag. Kanbehandling inom plenarförsamlingen icke lämpligen avvaktas eller föreliggaandra skäl därtill, kan i stället för rekomraendation av plenarförsamlingenannan framställning göras av presidiet. Yttrande avgives av plenarförsamlingen eller, under deförutsättningar som angivas i andra stycket, av presidiet. Prasidietskall till plenarförsamlingen anraäla de åtgärder det vidtagit med stöd avandra eller tredje stycket. Artikkel52 Et valgt raedlera kan i plenarförsamlingen sp0rsmål til en regjeringeller til ministerrådet i anledning av baretning eller melding sora er avgitttil rådet, eller for 0vrig ora emner som angår dat nordiske samarbeid. Artikel 52Vald medlem får i plenarförsamlingen ställa fråga till regering eller tillministerrådet raed anledning av berättelse eller raeddelande som avgivits tillrådet eller i övrigt i ärana sora angår det nordiska samarbetet. Artikkel 53 Artikel 53 Hver delegasjon dakker Varjedelegation svarar utgiftenetil sin deltakelse för utgifterna för sitt dal- tagande i rådet. Da faellesudgifter fordelas mellem delegationerne for en période af fera år på grundlagaf forholdet raellem landenes bruttonationalprodukter. Praesidiet skal dog isaerlige til-faelde kunne traeffe beslut-ning om et andet forde-lingsgrundlag. Yhteiset kulutjaetaan valtuuskuntien kesken vii-sivuotiskausittain maidenbruttokansantuotteen osoit-taraassa suhteessa. Puheenjohtajisto voi kuiten-kinerityisistä syistä päättää muusta jakoperusteesta. SameiginlegurkostnaS-ur, fimm åra timabil, skipt-ist railli deildanna eftir vergripjöSarframleiSslu landanna. Stjörnarnefndin getur bö i serstökura tilvikumåkvarSaS aSra skiptingu kostnaSar. Plenarförsaralingen fastsaetter Rådets arbejdsordning.Beslutning om ved-tagelse af arbejdsordnin-gen eller om aendringer i dennekraever to trediede-les flertal blandt Rådets valgte medlemmer. 54 artikla Yleiskokous vahvistaa neuvostontyöjärjestyksen. Työjärjestyksen hyväksy-miseen tai muuttamiseen vaaditaankahden kolmasosan eneramistö neuvoston valituista jäsenistä. 54. greinPingiS setur råSinu bingsköp. Til sarabykktar å starfsreglum eSa til breytingarå beim barf sambykki tveggja briSju hluta kosinna fulltrua råSsins. Det nordiske Ministerråd Pohjoismaiden ministeri- Artikel 56 56 artikla I indgår Ministerinauvostoon kuu- medlemraer af hvert lands luu jokaisen raaan halli- Artikel 55 1 Det nordiske Ministerråd samarbej der de nordiske ländes regeringer. traeffer be-slutninger i den udstraek-ning,sora angives i denne og andre overenskomster mellem de nordiske lande. Også i0vrige saraarbejds-sp0rgsmål har ansvar for samarbejdet mellemde nordiske ländes regeringar og mellem regaringerne og Nordisk Råd. Pohjoismaiden ministeri-neuvosto on Pohjoismaidenhallitusten yhteis-työelin. Ministerineuvostotekee päätöksiä siinä laajuudessa kuin käy ilrai tästä sopimuksesta ja muistaPohjoismaiden välisistä sopimuksista. Muissakin yh-teistyökysymyksissä ministerineuvostovastaa Pohjoismaiden hallitusten sekä haUitusten ja Pohjoismaiden neuvostonvälisestä yhteistyöstä. 1 råSherranefnd NorSurlanda starfa rikisstjörnir landannasaman. RäSherranefndin tekur åkvarSanir aS l)vi marki, sem mselter fyrir um i samningi bessum og öSrum samningum milliNorSur-landanna.RäSherranefndin skal og annast samvinnu i öSrura samstarfsmålumrikisstjörna NorSurlanda innbyrSis og rikisstjörnanna og NorSurlandaråSs. RåSherranefndina skipa råSherrar frå öllum lönd-unum. Hvert land udpeger et Kukin maa nimeää yh- Sérhvertland tilnetnir regeringsmedlem, som har den hallituksen jäsenen, råSherra, sera åsarat em- til opgave med bistand af jonka tehtävänä on virka- baettismanni skal annast an embedsmand at vaere miehen avustamana vas- sararaemingu norraenna Fellesutgifterfördelas mellom delegasjonene for en période pä på grunnlag av forholdetmellom landenes bruttonasjo-nalprodukter. Presidiet skal dog i saerligetilfelle kunna treffe bastemmelse om et annet fordelings-grunnlag. Degemensamma utgifterna fördelas raellan delegationerna för en period av feraår på grundval av förhållandet raellan ländernas bruttonationalprodukter.Presidiet skall dock för särskilda fall kunna besluta om annanfördelningsgrund. fastsetter rådets arbeidsord-ning. Beslutning omved-tagelse av arbeidsordnin-gen eller ora endringer i denna krever totredjedels flartall blant rådets valgte medlemmer. fastställer rådets arbetsordning. För beslut om antagandeav arbetsordning eller om ändring i denna erfordras två tredjedels flertalbland rådets valda raedleraraar. I Nordisk Ministerråd saraarbeider de nordiske landsregjeringer. treffer be-slutninger i den utstrek-ningsora angis i denne og andre avtaler mellom de nordiske land. Også i andra samarbeidssp0rsmålförestår ministerrådet sara-arbeidet raellora de nordiske lands regjeringer ogmellom regjeringene og Nordisk Råd. består av raedlemraer av de kontra-herendestaters regjeringer. Hvert land utpeker et regjaringsraedlem med den oppgave,bi.stätt av en era-betsinann, å ha ansvar for Artikel 55 I Nordiska rainisterrå-det samarbeta denordiska ländernas regeringar. fattar beslut i den utsträckning somangives i denna och andra överenskommelser mellan de nordiska länderna. Även iövriga samarbetsfrågor svarar ministerrådet för samarbetet meUan de nordiskaländernas regeringar och mellan regeringarna och . Artikd 56 I ministerrådet ingå medlemmar av varje landsregering. Varje land utser en regeringsmedlem raed uppgift attraed biträde av en ämbetsraan svara för sam- ansvarligfor samordnin- lata pohjoisraaisten yh- gen af nordiske samar- teistyökysymysten koordi- bejdssp0rgsmål. er beslut-ningsdygtigt, når reprae-sentanterfor alle landene er til stede i . I sp0rgsmål, sora udeluk-kendeangår visse lande, beh0ver dog kun disse lande at vaere repraesen-terede. Hvert landhar én stem-me i . beslut-ninger skal vaere enstem-raige. Iproceduresp0rgs-raål traeffes baslutning dog ved sirapelt flertal blandt de iafstemningen deltagenda. Står stemraatallet liga, er forraandens stammaafg0rende. Undladelse af at afgive er ikke til hinder for atbeslutninger traeffes. 57 artiklaPäätösvaltaisuus adellyt-tää, etta kaikki maat övat edustettuinarainisterineu-vostossa. Yksinoraaan joi-takin maita koskevian ky-symystenkäsittelyssä kui-tenkin vain näiden tulee olla edustettuina. Jokaisella maalla on yk-si ääni rainistarineuvos-tossa. Ministarineuvostonpää-tösten tulee olla yksiraie-lisiä. Menettelytapakysy-rayksissä tehdäänkuiten-kin päätös äänestykseen osalUstuvien yksinkertai-sella ääntaneneramistöllä ja ääntan mennessä tasan puhaanjohtajan ääni rat-kaisae. Äänestyksestä pidätty-minen ei estä päätöksen tekemistä. åkvörSunarhaef,begär fulltriiar frå öllum löndunura taka bått i störfum hennar. PegareinvörSungu er raett um målefni einstakra landa, er hö naegjanlegt, aS aSeinsfulltriiar peirra landa starfi i nafndinni. Sérhvert land fer meS eitt atkvaeSi i råSherra-nefndinni. ÅkvarSanirråSherra-nefndarinnar skulu sarabykktar samhljöSa. t mål-um, sem varSabingsköp, naegir Ipå einfaldur meiri hluti atkvaeSa til äkvörS-unar. SéuatkvaeSi jöfn, raeSur atkvaeSi formanns lirslitum. ÄkvörSun er gild, bott einhver fulltriii greiSi ekkiatkvaeSi. Artikel 58 beslutninger er bindende for deenkelte lande. Beslutninger vedr0rende sp0rgsmål, som i henhold til et landsfor-fatning kraever den folke-valgte forsamlings god-kandelse, binder dog ikkedette land, f0r församlingen har godkandt beslut-ningen. Kraevas sådangod-kendelse, skal underrettes herom, inden traefferbeslutningan. F0r den folkavalgte forsamlings godkendelse foreligger, er de0vrige lande heller ikke 58 artiklaMinisterineuvoston päätös on kutakin raaata si-tova. Päätös kysyrayksessä,joka jonkin raaan valtio-säännön mukaan edellyt-tää kansanedustuslaitoksenhyväksyraistä, ei kuiten-kaan ole täta maata sitova ennen kuin kansanedustuslaitoson hyväksynyt päätöksen. sanotun-lainen hyväksyrainan vaaditaan, onrainistarineu-vostolle ilmoitettava tästä ennen kuin rainisterineu-vosto tekeepäätöksensä. Ennen kuin kansanedustuslaitoksen hyväksyrainen ÅkvarSanir råSherra-nefndarinnar eru bindandi fyrir hvertland. ÄkvörSun i raåli, sem samkvaemt stjörnarskrå einhvers landanna krefstsaml)ykkis bjöSbings bess lands, er bö ekki bindandi fyrir baS land, fyrr enbJöS-bing bess hefur sarabykkt åkvörSunina. Sé slikrar sarabykktar krafizt,skal råSherranefndinni skyrt frå bvi, åSur en hiin tekur äkvörSun. önnur lönderu ekki bundin af slikri åkvörSun, fyrr en sambykkt bJöSbingsins samordningenav nordiska ordningen av nordiska samarbeidssp0rsmål. ar beslut-ningsdyktig när alle landene er represantert irai-nisterrådat. I sp0rsmål som utelukkende angår visse land, beh0ver dog baredisse land å vaere represen tert. Hvert land har én i ministerrådet. är beslut-fört då alla länderna äro företrädda i ministerrådet. Ifrågor, som uteslutande angå vissa länder, behöva dock endast dessa länder varaföreträdda. Varje land har en röst i ministerrådet. Ministerrådetsbeslutninger skal vaere enstemmige. I prosedyresp0rsmål träffes beslutningdog med enkelt flartall av dera sora avgir , og ved stem-melikhet gj0rförmannens utslaget. Ministerrådetsbeslut skola vara enhälliga. I procedurfrågor fattas dock beslut med enkeltflertal bland da röstande och vid lika röstetal med ordförandens utslagsröst. Stemmeunnlatelseer ikke til hinder for at beslutning fattes. Nedlagdröst utgör icke hinder för beslut. Artikkel58 beslutninger ar bindende for de enkelte land. Beslutningvedr0rande sp0rsraål sora etter et av landenes for-fatning krever godkjen-nalseav nasjonalforsam-lingen, er dog ikke bindende for dette land f0rnasjonalforsamlingen har godkjent beslutningen. Hvis slik godkjennelse krävas,skal ministerrådet underrattas om dette f0r ministerrådet treffer beslutningen.F0r nasjonalfor-samlingens godkjennelse foreligger er heller ikke Artikel 58Beslut av ministerrådet är bindande för de särskilda länderna.