prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Den industriellaexpansionen är en orsak rill den snabbt stigande konsumtionen av elkraft i . Ianslutning till ett undertecknat svenskt kreditavtal på 63 milj. kr.för ett större vattenkraftverk i samfinansiering med skall biståndlämnas för utbildning av underhålls- och driftpersonal samt till förstärkningav kraftföretagets organisation. Sverigebekostar också en ekologisk studie i det aktuella området. Vidare övervägslämpligheten av svensk medverkan i ett intensifierat program förelektrifiering av landsbygden. Föratt avhjälpa bristen på förvaltningspersonal, särskilt för beredning ochgenomförande av utvecklingsprojekt, lämnar personalbistånd i växandeutsträckning till den tanzaniska förvaltningen. Utredningar pågår för att undersökamöjligheterna att stödja lokala forskningsinstitutioner inom ramen för ennationell forskningsplan. Östafrikanska gemenskapen, EAC, består avKenya, och . Dessa treländer, som i vissa avseenden administrerades som enenhet, bildade en gemensam marknad. Debeslöt då också att fortsätta den gemensamma driften av vissa verksamhetersom redan före självständigheten administrerats regionalt, såsom flygbolag, järnvägar, hamnar, post ochtelegraf. De gemensamma institutionerna spelar en viktig roll i de tremedlemsländernas ekonomiska liv. Genom Östafrikanska utvecklingsbankensöker de tre länderna bl. a. uppnå en samordnad och balanseradindustriutveckling inom regionen. Enligt sina stadgar skall banken medverka tilllokalisering av investe- 1971:1 Bilaga 5 39 ringsprojekt huvudsakligen i och Ugandaför att uppväga den dominans till förmån för som traditionelltföreligger. Möjligheten att med svenskt kredit- och personalbistånd stödja detre ländernas industrialiseringssträvanden genom denna bank undersöks f. n. avSIDA. har två svenska biståndsinsatser till EAC påbörjats. Enkredit på 27 milj. kr. i samfinansiering med till det östafrikanskatelebolaget undertecknades . undertecknades ettramavtal, under vilket personal kan ställas till förfogande för av EACadministrerade organisationer. Härigenom har telebolaget och utvecklingsbankenkunnat erhålla personellt stöd. De svenskautbetalningarna av bistånd till uppgick /70 till 2,3milj. motsvarande mindre än 1 o/o av det svenska bilaterala biståndsflödet.Andelen beräknas öka något under /71. Det nuvarande svenskabiståndet till domineras helt av personalinsatser i form av fredskåroch kontraktsanställd personal inom jordbruks-, skogs- ochhälsovårdssektorerna samt av allmänt förvaltningsbistånd. SIDA föreslår ökatpersonalbistånd till , bl. a. inom utbildningssektorn. Diskussioner harförts om insatser inom jordbruksutbildning i samarbete med bl. Vidarekan en insats för utbildning i kooperation bli aktuell. I anslutning tillriksdagens uttalande om bistånd till avser SIDA att under budgetåret1970/71 undersöka förutsättningarna för att lämna stöd till utvecklingsprojekti de eftersatta delarna av landet. Som en förberedelse för nya insatser kan detvisa sig önskvärt att ställa vidgade planeringsresurser till Zambiasförfogande. Utbetalningarna avsvenskt bistånd till uppgick /70 till . /71 beräknas 2,2 milj. kr utgå. Biståndet har hittillsavsett stöd till sekundärskolor och en hydrologisk undersökning. Den senaregenomförs av FAO och finansieras gemensamt av och UNDP. Avtal ingickshösten 1970 om bidrag till byggandet av ett kooperativt utvecklingscentrum.Frågan om att lämna personalbistånd liksom stöd till ett biblioteksprojekt ochen yrkesskola är under övervägande. Vidare skall förutsättningarna undersökasför att lämna bistånd till socialt inriktade projekt för landsbygdsutveckling. komma att utbetalas i svenskt bistånd under /71.Beloppet avser finansiellt stöd till UNDP:s förvaltningsbiståndsprogram ilandet. 1971:1 Bilaga 5 40 hantverkscentrumsom drevs med bidrag från SIDA har legat nere sedan statskuppen i januari1970. Det svenska biståndet till Swazilandväntas /71 uppgå till . Insatserna består avfinansiellt stöd till sekundärskolor, till jordbruksskolor samt till UNDP:sförvaltningsbiståndsprogram. Bidrag viaUNESCO till en utbildningsanstalt övervägs. Insatser förBotswana, och avseende deras gemensamma universitet och till FAO:skonstgödselprojekt i de tre länderna beräknas /71 ta 400 000 kr.i anspråk. För /72 beräknas . för detta ändamål. SödraAfrika: flyktingar och frihetsrörelser FN har i resolutioner om ,, områden under portugisisk administration samt omapartheid-politiken i uppmanat medlemsstaterna att lämna moralisktoch materiellt stöd till befolkningen och de nationella befrielserörelserna idessa områden. I enlighet med dessaresolutioner lämnar humanitär hjälp och utbildningsbistånd tillett antal afrikanska nationella befrielserörelser. Stöd utgår också till utbildning avafrikansk flyktingungdom. För att bistå dem som drabbas avrasåtskillnadspolitiken lämnas vidare bidrag för juridisk hjälp, utbildning ochunderstöd till anhöriga såväl genom som via privataorganisationer. Stödet till frihetsrörelserna kommer, ienlighet med vad utrikesutskottet uttalat i sitt av godkändautlåtande (UU 1970: 9), att utvidgas, ochjag beräknar att det, tillsammans med biståndet till flyktingutbildningen,kommer att uppgå till ca 8 milj. kr. under /72. Därutöver beräknas2 milj. kr. under /72 för stöd till rasåtskillnadspolitikensoffer. Utbetalningarna av svenskt bistånd tillIndien uppgick /70 till 35,4 milj. kr., motsvarande ca 12 o/o avdet svenska bilaterala biståndsflödet. Andelen kan komma att sjunka någotunder /71. Det svenskabiståndet är inriktat på familjeplanering samt landsbygds-och industriutveckling. På familjeplaneringsområdet förberederSIDA f. n. en större insats, delvis av programbiståndskaraktär, för enfemårsperiod. Förhandlingar har nyligenavslutats om en utvecklingskredit om ca 26 milj. kr. i samfinansieringmed för stöd till program för uppbyggnaden av lagrings- ochtransportsystem för spannmål. Prop.1971:1 Bilaga 5 41 äratt skapa tillfredsställande lagerreserv mot missväxt samt ett effektivttransportsystem mellan över- och underskottsområden. Sverigehar lämnat fyra importkrediter på tillsammans 123 milj. kr. förfinansiering av import av råvaror, halvfabrikat och reservdelar för industrinsamt av vissa kapitalvaror för bl. a. kraftproduktionen och industrin. Dessakrediter beräknas täcka behov t. o. m. innevarande budgetår. 1 enlighet medindiska önskemål om ytterligare krediter avliknande slag har diskussioner inletts om en femte importkredit på ca125 milj. kr., att användas . Förutomdirekt svenskt bistånd får och kommer att få betydande indirekt stöd från . Med denfördelning som f. n. till-lämpar av sina krediter skulle nämligenuppskattningsvis 70 milj. kr. av årliga bidrag om 176 milj. kr. tillIDA under den tredje påfyllnadsperioden komma att tillfalla . Utbetalningarna avsvenskt bistånd till uppgick /70 till 50,4 milj. kr., motsvarande ca 17 o/o av detsvenska bilaterala biståndsflödet. Andelentorde komma att minska under /71. Det svenskabiståndet till är inriktat på familjeplanering, landsbygdsutvecklingoch livsmedelsförsörjning samt utbildning. Svenskt stöd till Pakistansfamiljeplaneringsprogram förbereds f. n. av SIDA. Avtal torde kommaatt ingås . stöd till livsmedelsförsörjningen avserhuvudsakligen Östpakistan.I slutet av /70 slöts avtal om en kredit på 31,5 milj. kr. församfinansiering med av den första fasen av ett vattenförsörjningsprojekt iÖstpakistan omfattande anläggande av 3 000 rörbrunnar. För innevarandebudgetår planeras en svensk utvecklingskredit påca 55 milj. kr. för samfinansiering med av spannmålslagring i Östpakistan.Avtal beräknas kunna slutas om svenskt bidrag till ett femårsprogramför artificiell insemination i Västpakistan. Inomutbildningssektorn har det svenska biståndet koncentrerats till yrkesutbildningen. F. n. övervägs bl. a.framställningar om svenskt stöd till enutvidgning av yrkesskoleväsendet och till utbildningen inom kooperationen. Avtal har nyligenslutits om fortsatt stöd till den pakistanska t. o. m. /75 tillett belopp av ca 9 milj. kr. i form av personal och utrustning för planering avlokalnät, underhåll och kabellokalisering. En ny kredit om ca 26 milj. kr. förförbättring och utbyggnad av vatten- och avloppssystemet i förbereds f.n. tillsammans med . Ianledning av de stora översvämningarna i Östpakistan 1971:1 Bilaga 5 42 kanaliseradesvia Svenska röda korset humanitärt bistånd till de drabbade områdena. Inomramen för det löpande utvecklingssamarbetet med kommer ävenmöjligheterna att ge bistånd till återuppbyggnad och för att begränsa följdernaav eventuella kommande naturkatastrofer att prövas. Utbetalningarna avsvenskt bistånd till uppgick /70 till 17 milj. kr. vilketmotsvarar närmare 6 o/q av detsvenska bilateralabiståndsflödet. Sverigehar lämnat humanitärt bistånd till Demokratiska Republiken (DRV) sedanår 1965. Biståndet har kanaliserats genom Svenska röda korset samt ibegränsad utsträckning genom Röda korsföreningarnas förbund i . Detsammanlagda belopp, som på detta sätttagits i anspråk t. o. m. /70, utgör ca 20 milj. kr. Våren 1970fattade beslut om framtida insatser. En finansiell ram angavsför budgetåren 1970/711972/73 om totalt 225 milj. kr. Av detta anvisades /71 25 milj. kr. för humanitärt bistånd att utgå under budgetåretoch 50 milj. kr. att utnyttjas för återuppbyggnadsbistånd efter krigets slut.Jag beräknar motsvarande belopp också för /72. gav idetta sammanhang också till känna uppfattningen att, om det skulle visa sigmöjligt att förbruka mer än 25 milj. kr. för humanitärt bistånd, medel avseddaför återuppbyggnadsbistånd i viss utsträckning och efter framställning häromfrån DRV:s regering skulle kunna tas i anspråk för humanitärt bistånd underbudgetåret. slöts avtal mellan och Svenska röda korset om användningen av de för budgetåren1969/70 och 1970/71 anvisade medlen, sammanlagt 35 milj. kr. Avtalet innebar att Svenska röda korset skulleleverera textilier till ett värde av 25 milj. kr., skolbokspapper för 5 milj.kr., laboratorieutrustning till medicinska fakulteten vid iHanoi för knappt 5 milj. kr. samt en mindrekvantitet kondenserad mjölk. Huvuddelen av de avtalade varornalevererades . Vad gäller det svenska återuppbyggnadsbiståndet efterkrigets slut avses dettautgå i form av utvecklingskrediter på mjuka villkor. Planeringen av dettabistånd har intensifierats. besökte en svensk delegation DRV föröverläggningar om användningen av den svenska krediten. Enighet konstateradesdärvid om riktlinjerna för det fortsatta utvecklingssamarbetet. Sedvanligtberedningsarbete pågår nu inom SIDA. Vad avser den svenska biståndsverksamheten i Sydvietnambegränsas möjligheterna attförmedla humanitärt bistånd till befolkningen fortfarande av det rådande stridsläget. har för verksamhet iSydvietnam Prop.1971:1 Bilaga 5 43 anslagitnära 3 milj. kr. Biståndet som utgått i form av medicinsk utrustning harförmedlats genom Svenska röda korset och Röda korsföreningarnas förbund iGeneve. har erhållit svensktfamiljeplaneringsbistånd i formav utrustning, rådgivning och utbildningsinsatser till ett värde av sammanlagtca 8 milj. kr. undertecknades ett nytt avtal om samarbete inom det nationella ceylonesiskamödra- och barnavårdsprogrammet . Dessutom prövas inomSIDA ett förslag om en insats inom den ceylonesiska kooperationen isamarbete med . I har i enhghet medett treårsavtal tillsammansmed FAO lämnat bistånd till ett integrerat jordbruksprojekt. Det har till huvudsyfte att visa hur tekniska förbättringar,utbildning och kooperativa krediter kan leda till framsteg inomjordbruket. En förlängning på i första hand av avtalet om den svenskainsatsen övervägs, i avvaktan på en värdering av de vunnaerfarenheterna av projektet. Avtal slöts ibörjan av innevarande budgetår om en svensk utvecklingskredit till för finansiering avimport för skogssektorn. F. n. planeras inte något ytterligare kreditbiståndtill . Ett samarbete på familjeplaneringsområdet mellan ochTurkiet har inletts och kommer att fortsätta under /72. Häreftertorde svenska insatser till det nationella turkiskafamUjeplaneringsprogrammet komma att kanaliseras via FN:sbefolkningsfond. Det svenska biståndet till /70 till . ochavsåg stipendiering i samarbete med FAO och UNIDO samt exportstöd viaInternational (). Ett mer omfattande samarbete har inlettsgenom för utbildning av kyl-ochfrystekniker samt produktionstekniker (verktygstillverkning m. m.). Detsvenska stödet beräknas till drygt 10 milj. kr. Överenskommelse har också träffats omsvenskt stöd till program för mödra- och barnavård. SIDA prövar f.n. förutsättningarna för vidgade svenska biståndsinsatser i landet. Det svenskabiståndet till övriga länder i avser huvudsakligen familjeplanering. Förinnevarande och nästa budgetår beräknar jagi enlighet med SIDA:s förslag sammanlagt 12 milj. kr. har t. ex. samarbete inletts med om stöd tilllandets program på detta område. Äteruppbyggnadsbistånd till detjordbävningsdrabbade utgår genom insats av teknikerkadern i den svenskaberedskapsstyrkan. 1971:1 Bilaga 5 44 ärförsta gången FN:s generalsekreterare utnyttjat denna styrka som står tillgeneralförsamlingens disposition. För den svenska insatsen har hittillsanvisats 6 milj. kr. SIDA har inrättat biståndskontor i ettantal länder, där de svenska insatserna, särskilt i fråga om personalbistånd,är omfattande. F. n. finns sådana kontor iEtiopien, , , , och . Det åliggerbiståndskontoren bl. a. att svara för SIDA:s kontakter med projekten samt att fungera sompersonaladministrerande och personal-vårdandeinstans rill all SIDA:s fältpersonal i vederbörande mottagarländer.Kontoren svarar också för planering och genomförande av den fortbildning avpersonal som sker på fältet. I förhållande tillverksamhetslandet utgör biståndskontoren en särskild enhet inom den svenska beskickningen.Chefen för biståndskontoret, som vanligtvis också är av Kungl. Maj:t utseddbiståndsattaché, är i denna egenskap underställd chefen för vederbörandeutlandsmyndighet. Han skall också biträda chefen för utlandsmyndigheten med t.ex. rapporteringen beträffandeförhållanden av betydelse för svenskt utvecklingssamarbete medmottagarlandet. Biståndskontorensverksamhet har finansierats från anslaget för fältverksamhet. I förra åretsstatsverksproposition anmälde jag att myndighetsanslaget inomplaneringsramarna för /72 beräknats så att det skulle finnasmöjlighet att föra över kostnaderna för biståndskontoren frånfältverksamhetsanslaget till detta anslag. Med hänsyn tillbiståndets tillväxt och långsiktighet bör personalbehoven vid biståndskontoren i ökadutsträckning bedömas i anslutning till såväl hemmamyndighetens somambassadernas personalbehov. Prövningen av dessa behov skulle kunna ske på ettmera likartat sätt än om kostnaderna för biståndskontoren togs upp underSIDA:s myndighetsanslag. Det ingår emellertid i det av Kungl.Maj:t lämnade uppdraget till ledningsgruppen för översyn av att granska biståndskontorens organisatoriska samordning medSIDA:s hemmaorganisation. Med hänsyn dll den pågående organisationsöversynenhar jag ansett det lämpligt att avvakta med ett ställningstagande i dennafråga. Biståndskontorens kostnader redovisas alltså även för /72som en del av den operativa verksamheten och tas upp på anslaget för bilateraltutvecklingssamarbete. Biståndskontorens personal beräknas vidslutet av innevarande budgetår uppgår till 56 personer varav 14 ärlokalanställda med kvalificerade arbetsuppgifter. De fördelar sig enligtföljande: 13 varav 4 lokalanställda, 10 varav 2 lokalanställda.Pakistan 10 varav 5 1971:1 Bilaga 5 45 lokalanställda,10 varav 1 lokalanställd, 7 varav 2 lokalanställda ochZambia 6 personer, inga lokalanställda. Jagförordar att SIDA under /72 ges möjlighet att öka personalen vid biståndskontoren upp till högst 65personer inklusive kvalificerade lokalanställda. Det totala medelsbehovet för bilateraltutvecklingssamarbete har i SIDA:s anslagsframställning beräknas till 590 milj.kr. för /72, varav 340 milj. kr. beräknats för gåvobistånd och250 milj. kr. Det innebär en ökning med sammanlagt 100milj. för dessa ändamål i förhållande till innevarande budgetår. Som jag framhållit bör medel för vissaändamål som tidigare bestridits från anslaget Fältverksamhet nu anvisas underanslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. Till följd härav minskar medelsbehovet under anslagetC 2. med . Jag beräknar att medelsbehovet för det bilaterala utvecklingssamarbetet uppgår till 572 222 000kr. Inom anslaget beräknar jag förutvecklingskrediter 246 milj. kr. och förgåvobistånd ca 326 milj. kr. Inom posten utvecklingskrediter torde i enlighetmed SIDA:s förslag 10 milj. kr. få avse förberedande undersökningar ochprojektkontroll samt inom posten gåvobistånd 25 milj. kr. avsättas försärskilda insatser i samband med t. ex. naturkatastrofer. Den slutligafördelningen av medel på skilda ändamål inom ramen för anslaget torde isedvanlig ordning få ske genom Kungl. Under hänvisningtill det anförda hemställer jag att Kungl. a) att godkänna de av mig föreslagnariktlinjerna för bilateralt ut vecklingssamarbete b) att till Bilateralt utvecklingssamarbeteför /72 anvisa ett reservationsanslag av . Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet 1969/70Utgift 5 154 986 Reservation 1259 051 1970/71 Anslag 8 725 000 1971/72 Förslag 10 021 000 Från anslagetfinansieras dels rekrytering av personal till det svenska utvecklingsbiståndet och till deinternationella biståndsorganens verksamhet,dels förberedelser och utbildning av utresande personal, dels verksamhet förökad upplysning om situation och om biståndsverksamhetensinriktning och innehåll. 1971:1 Bilaga 5 46 För rekrytering och utbildning avfältpersonal och informationsverksamhet under /72 beräknar SIDAett medelsbehov av . rekrytering avfältpersonal, . utbildning av fältpersonal och 4 milj. kr.information. /70 rekryterades 335 personer till biståndsverksamhet.Innevarande budgetår beräknar SIDA att rekrytera 415 personer. För budgetåret1971/72 förutser SIDA en rekrytering av 520 personer och för de följandebudgetåren kraftigt ökande rekryteringsvolymer. Det grundläggande rekryteringsarbetetmåste göras och resurserna för dettaföreligga innan personalen väntas vara i tjänst. Resurskravetför /72 måste därför i åtskilliga avseenden ses i förhållande till behovet av fältpersonal under dedärpå följande budgetåren. Det personalbistånd som efterfrågas avu-länderna gäller i stor utsträckninginsatser på kvalificerad nivå och inom yrkesgrupper där tillgången ärrelativt knapp. Fortsatta ansträngningar måste därför göras för att förstärkaengagemanget bland enskilda personer och organisationer för att en kraftig ökning av antalet svenskar i aktivbiståndsverksamhet skall kunna komma till stånd i enlighet medföreliggande planer. Arbetet på att underlätta för enskilda att åta sig uppdraginom biståndsverksamheten måste intensifieras och området för åtgärdernavidgas. Särskilt väsentligt är attsysselsättningstryggheten vid återkomsten förbättras. En utbyggnad av programmet med s. k.biträdande experter torde enligt gjorda erfarenheter vara en utmärktmetod för att öka intresset för och kännedomen om biståndsarbetet. Samtidigtbreddas rekryteringsbasen förkvalificerade tjänster inom direkt och multilateral biståndsverksamhet. SIDA:s insatser för utbildning av fältpersonal syftar bl. a. till att förberedafältarbetarna för deras kommande arbetsuppgifter och främja rekryteringen avfältarbetare. Tillfredsställandearbetsinsatser och anpassning i u-landsmiljön kräver, vid sidan av yrkeskunskaperoch vissa personliga egenskaper, språkfärdigheter, förmåga att överförakunskaper, förståelse för de orsakssammanhang som bestämmer livsvillkor ochbeteendemönster i olika samt kunskap om fältarbetarens roll imottagarlandets utvecklingsansträngningar. Utbildningskostnaderna per utrest expertberäknas komma att öka från . under /71 till 12 000 kr.under /72. Motsvarande siffror för fredskårsdeltagarna blir . för vartdera av de två budgetåren.Orsaken till ökningen av utbildningskostnaderna för experterna ärfrämst att språkutbildningen kommer att för längas. Prop.1971:1 Bilaga 5 47 I 1970 årsstatsverksproposition förutskickades att SIDA med ledning av de allmännariktlinjer som tidigare angivits skulle utarbeta en fyraårsplan förinformationsverksamhetens framtida omfattning och innehåll. SIDAisinformationsverksamhet har genomgått en kraftig expansion under de båda senasteåren. Mellan budgetåren 1967/68 och 1969/70 sjudubblades medelsanvisningen. Nyaslag av informationsåtgärder har kunnat prövas. På grund av att erfarenheternaav dessa nya åtgärder är begränsade anser SIDA att underlaget för en utvidgadlångtidsplanering av informationsverksamheten ännu är bräckligt. SIDA hardärför i sin anslagsframställning begränsat sig till att beräkna medel förinformation under /72 och avser att senare presentera enfyraårsplan för informationsverksamheten. För /72 beräknas ett medelsbehov av 4 milj. kr., vilket innebär enökning med 1,5 milj. kr. i jämförelse med /71. Såsom jag tidigare iflera sammanhang anfört är det personella biståndet en mycket viktig del avdet internationella utvecklingssamarbetet. harrekryteringsbehovet ökat väsentligt bl. a. genom att kreditbiståndet alltmerkompletteras med personalbistånd. Från vissa mottagarländers sida, främst deafrikanska, har även önskemål framförts att i ökande utsträckning skallbistå med utbildad och erfaren förvaltningspersonal särskilt för beredning ochgenomförande av utvecklingsprojekt. Under /70 ägde emellertiden nedgång av rekryteringen rum i förhållande till /69. Motdenna bakgrund finner jag det angeläget att rekryteringsansträngningarnaintensifieras. För rekrytering ochutbildning av biståndspersonal beräknar jag ett medelsbehov av 7 271 000 kr.innebärande en uppräkning med . i förhållande till innevarandebudgetår. Förinformationsverksamheten har SIDA beräknat ett medelsbehov av 4 milj. kr. Iavvaktan på att den fyraårsplan för informationsverksamheten som är underutarbetande inom SIDA skall färdigställas beräknar jag tills vidare ettmedelsbehov för informationsverksamheten om . för budgetåret1971/72. Detta innebär en uppräkning med . i förhållande tillinnevarande budgetår. Anslagsökningens storlek bör ses i relation till detförhållande, som SIDA påtalar i sin framställning, att anslagen förinformationsverksamheten ökats mycket kraftigt under senare budgetår. Jag villi detta sammanhang understryka vikten av att SIDA fortsätter och intensifierarsina ansträngningar att via löntagarorganisationerna och andra folkrörelser fåså stor spridning som möjligt av informationen. 1971:1 Bilaga 5 48 Jag hemställer, att Kungl. att till Rekrytering ochutbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet för /72anvisa ett reservationsanslag av . Styrelsen för inteniationell utveckling(SIDA) 1969/70 Utgift 14 927 101 1970/71 Anslag 18 656 000 1971/72Förslag 20 837 000 SIDA är central myndighetför det direkta utvecklingssamarbete på skilda områden som bedriver medu-länderna. I detta samarbete ingår också vissa insatser som helt eller delvisfinansieras av men förvaltas av någon av de mellanstatligaorganisationerna. SIDA leds av en styrelse.Chef för den löpande verksamheten är en generaldirektör. SIDA:sorganisationsplan upptar tre avdelningar, två för operativ verksamhet och enför ekonomiska och administrativa funktioner. Vidare har verket en enhet förplanering och sekretariatsfunktioner samt en enhet för information ochdokumentation. Beräknad ändring 1971/72 -1- 2 647 000 + 1 138 000 Sjukvård m. m. -i- 325 000 -t- 405 000 -f- 256 000 -t- 276 000 (103 000) (+ 101 000) (-h 45 000) + 4 575 000 'Därtill kommer viss personal som avlönas med bl. a. medel som anvisats för expertis. Vid bedömningen avstorleken av hemmapersonalen har SIDA haft att beakta framför allt biståndetssnabba expansion och de framförliggande uppgifter som följer därav. Hänsyn harockså tagits till den ambitionsgrad som bedöms som nödvändig inomadministrationen för att nå önskad effekt i utvecklingssamarbetet. Underhänvisning till svårigheten att med någon större exakthet beräkna det behov avpersonaltillskott