prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — för läsår och klass om företaget svarar ävenför undervisningen i yrkesteori. I avvaktan på enkommande omdaning av yrkesskolväsendet bemyndigades Kungl. Maj:t genom beslut av riksdag (prop.1 bil. 10 s. 292, SU 66, rskr 192) att efter prövning av behovet i varjesärskilt fall besluta om extra bidrag tiU enskild yrkesskola. Ur anslaget utgår vidare dels bidrag tillvissa enskilda yrkesskolor med belopp, som Kungl. Maj:t fistställer i enlighetmed av rUcsdagen givna särskUdabemyndiganden, dels i enUghet med av givet bemyndigande (prop. 1968: 1 bU. 10 s. 206, SU 8,rskr 8) bidrag tiU kostnadema för den del av utbUdningen avlaboratorieassistenter som är förlagd tUluniversiteten i , , och samt ochsom inte täcks av reguljärt utgående bidrag tiU inbyggd yrkesskola. Ur anslaget utgårvidare dels bidrag tUl Samariterhemmets sjuksköterskeskola enligt bestämmelseri Kungl. brev om statsbidragtUl sjuksköterskeskolor (ändrade ), dels bidrag till den vid Sociala bama- ochungdomsvårdsseminariet bedrivna UtbUdningen av socialpedagoger, dockendast för den tid är huvudman för verksamheten. överstyrelsenföreslår att anslaget minskas med 4,2 milj. kr. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 215 Beräknad Beräknad ändring 1971/72 1970/71 enligt Skolöver- Departements- 1970:1 styrelsen chefen bil. Enskilda yrkesskolor 21 3 61000 4 315 000 1 315 000 övrigUtbUdning 2 539 000 + 97 000 1336 000 23 900 000 4 218000 S651 000 Avmndat 4 200 000 5 700 000 1. överstyrelsenöverlämnade den 16 febmari 1970 tUl Kungl. Maj:t en redovisning av en inom överstyrelsen gjord översyn av enskilda yr kesskolor, tillhörande gmpp A och B. överstyrelsen beaktade därvid i vad mån de oUka skolornas utbUdning svarar mot den utbildning som kommer att ges i gymnasieskolan, om den är eftergymnasial eller på annat sätt inte svarar mot gymnasieskolans utbildning. De ställnings taganden som överstyrelsen kom fram tiU vid översynen Ugger till grund för överstyrelsens beräkningar av medelsbehovet för dessa skolor bud /72. På grundval av skolornas nuvarande omfattning be räknar överstyrelsen medelsbehovet för reguljära statsbidrag till ca 15 milj. kr. Under /70har ca 3 milj. kr. betalats ut i extra statsbidrag, varav ca 1,3 milj. kr. tUlB-skolor, som icke är företagsskolor, och resterande belopp till A-skolor. Isin anslagsframställning för /71 beräknade överstyrelsenbehovet av extra statsbidrag till 1 milj. kr. Med hänsyn till den verkligautgiften /70 beräknar överstyrelsen ett belopp av ca 2 milj. kr.för /72. Sammanlagt föreslåröverstyrelsen att posten till enskilda yrkesskolor förs upp med (15+2=) 17milj. I avvaktan på resultatav överläggningar om förändrat huvud mannaskap för beräknar skolöver styrelsen under denna post erforderliga medel för täckning av drift underskott. Överstyrelsen utgår härvid ifrån att det fr. o. m. inte sker någon nyintagning av elever vid skolan. För ändamålet beräknas oförändrat statsbidrag eller . Under denna post beräknasvidare bidrag till kostnaderna för utbildningen av socialpedagoger vid Socialabarna- och ungdomsvårdsseminariet med , dvs. en ökning med 5 000kr. jämfört med innevarande budgetår. överstyrelsen räknar medoförändrad kapacitet för utbildningen av laboratorieassistenter. På gmnd avökade kostnader för förbmknings-materiel beräknas ett ytterligare medelsbehovav . Fr.o.m. den 1 juli 1971kommer det att finnas en ny skolform, gymnasieskolan, som enligt kungörelsen(1970: 290) om gymnasiesko- Prop.1971:1 BUaga 10 216 lan (ändrad )ersätter kommunala gymnasier och fackskolor, kommunala och landstingskommunalayrkesskolor samt lantbruks-, lanthushålls- och skogsbruksskolor, som vid nämndatidpunkt drivs av landstingskommun. De enskUda yrkesutbildningarna kommer attligga utanför gymnasieskolans organisation. I kungörelsen (1957: 480)om statsbidrag till yrkesskolor (ändrad : 822) ingår f. n.bestämmelser om statsbidrag till enskilda yrkesskolor. Med hänsyn tillgymnasieskolereformen måste dessa bestämmelser omarbetas. Det är därvid frågaendast om en teknisk omarbetning av nuvarande statsbidragsbestämmelser. Maj:t har genombeslut uppdragit åt att på gmndval av deav överstyrelsen angivna riktlinjerna för översynen efter samråd medstyrelserna för resp. skolor inkomma med förslag till det prak;tiskagenomförandet i fråga om avvecklingen av statsbidraget till vissa enskildayrkesskolor. I avvaktan på resultatet av vidtagna åtgärder har jag ingenerinran mot överstyrelsens beräkning av medelsbehovet. 1970: 1 (bU. 222) framhöU jag angelägenheten av att utbildningsresursema vidSamariteirhemmet samordnas med resurserna för sjuksköterskeutbildning och annanvårdutbildning vid akademiska sjukhuset. Med hänsyn till det principiellaställningstagande som skett i fråga om huvudmannaskapet försjuksköterskeutbildning förordade jag ett successivt avvecklande av detstatiiga driftbidraget till grundutbildningen av sjuksköterskor vid skolan fördet fall grandutbildningen inte kommunaliserades. FörhandUngar pågår i syfteatt Samariterhemmets sjuksköterskeskola skall läggas ned med utgången av junimånad 1971 och att läns landsting härefter skall utnyttja vissaresurser vid Samariterhemmet för utbildning av sjuksköterskor underlandstingets huvudmannaskap. Om förhandlingarna ej hinner slutföras före nämndatidpunkt räknar jag i likhet med föregående år med att medel skall få utgå urförevarande anslag för fuUföljande av de kurser som påbörjats . Statsbidrag tillutbildningen av socialpedagoger vid Sociala barna- och ungdomsvårdsseminarietbör även för /72 få utgå ur förevarande anslag efter beslut avKungl. Jag beräknar 648 000 kr.för de kostnader för utbildning av laboratorieassistenter som inte täcks genomreglerna för statsbidrag till inbyggd yrkesskola. För vissa extra kostnaderför utbUdning av tandhygienister bör för nästa budgetår beräknas ett belopp av70 . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 217 Jaghemställer, att Kungl. a) bemyndiga Kungl. Maj:t att i de fall somangetts i det föregående meddela särskilt beslut om statsbidrag, b) tUl Bidrag tilldriften av enskild yrkesutbildning för /72 anvisa ett förslagsanslag av18200000 kr. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. 1969/70Utgift 4 442 999 1970/71Anslag 4 204 000 1971/72 Förslag 4 098 000 Enligt av Kungl. Maj:t den 28 maj 1959meddelade bestämmelser (ändrade ) beviljas statsbidragför lärlingsutbUd-ning dels hoshantverksmästare, dels inom muraryrket, byggnadsträar-betaryrket m. m. Antaletbidragsrum uppgår innevarande budgetår tiU 2 000. Skolöverstyrelsenföreslår i avvaktan på bl. a. yrkesutbildningsberedningens förslag angående samverkan mellanskola och arbetsliv oförändrat antal bidragsmm. Jagvill i detta sammanhang erinra om den förändring i fråga om yrkesutbildningens utformning som träder i krafti och med gymnasieskolans införande . Mot denna bakgrandbör antalet bidragsrum för nästa budgetårfaststäUas tiU 1 900. Vidare vUl jag framhålla att skolöverstyrelsenefter samråd med vidsin fördelning av bidragsrummen bör göra en bedömning av vilka utbUdningsbehov som med hänsyn tiUarbetsmarknadsläget och utbUdningen inom det offentliga skolväsendet iförsta hand bör tUlgodoses. Jag hemställer, att Kungl. att tiU Främjande av lärlingsutbildninghos hantverksmästare m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av4 . Bidrag tUl kostnader för granskning av utförda gesällprov 1969/70Utgift 45 000 1970/71Anslag 45 000 1971/72Förslag 45 000 Ur detta anslag utgår bidrag tUlhantverksdistrikt och för granskning av gesällprov.Anslaget utbetalas till Sve- 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 218 rigeshantverks- och industriorganisation samt fördelas av denna organisation meUan hantverksdistrikten resp. ifrågakommandeyrkesförbund eller deras organ. föreslår, att anslagetförs upp med oförändrat belopp. I enlighet med vad föreslagit hemstäUer jag, att Kungl. att tUl Bidrag till kostnader förgranskning av utförda gesällprov för /72 anvisa ett anslag av . Vissa kurser för ingenjörer m. m. 1969/70Utgift 667 263 Reservation 655 284 1970/71Anslag 650 000 1971/72Förslag 400000 Från anslaget ersätts utgifter förstatliga påbyggnadskurser till fyraårigteknisk linje i gymnasiet sami; för fortbildningskurser vid sjöbefälsskolor. Kursema är avsedda för personal, varsteoretiska kunskaper efter längre tidsyrkesverksamhet behöver förstärkas med hänsyn till den tekniska utvecklingen inom olika områden.Bestämmelser om påbyggnadskurserfinns i kungörelsen (1970: i 76) om påbyggnadskurser tiU teknisk linje igymnasiet. överstyrelsen räknar för budgetåret1971/72 med oförändrad kursverksamhet iförhåUande till innevarande budgetår, vilket innebär 14 påbyggnadskurseroch 25 fortbildningskurser. Jagförordar för nästa budgetår, med beaktande av förväntad reservation, attanslaget förs upp med . Det ankommer på attprioritera sådana kurser som tillgodoser de mest angelägna utbildningsbehoven.Jag hemstäUer, att Kungl. att tUI Vissa kurser för ingenjörer m. m.för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 219 Bidrag tiU byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. 1969/70Utgift 284 603 957 1970/71 Anslag 267 000 000 1971/72 Förslag 241000000 ,gymnasiet, m.m. Statsbidrag till byggnadsarbeten för grandskolor samt särskola i fråga om lokalersom ingår i skolanläggningar för dessaskolor, gymnasier, fackskolor och sjöbefälsskolor utgår till kommun enUgtkungörelsen (1957:318) om statsbidrag till byggnadsarbeten inom detallmänna skolväsendet (omtryckt 1962:479, ändrad senast 1970:263). För permanentaskollokaler bestäms bidragsunderlagetmed utgångspunkt i ett grundbelopp av 900kr. per kvadratmeter nettogolvyta. Detta grundbelopp, som hänför sigtUl kostnadsläget ,skall omräknas med hänsyn tiU därefter inträffade kostnadsförändringar enUgt byggnadsstyrelsensbyggnadskostnadsindex. Enligt beräkningar uppgickbeloppet tiU 1 587:60 kr.Omräkning skaU vidare ske med hänsyn till oUkheterna i byggnadskostnadernameUan skilda orter enligt ortsindex. På bidragsunderlaget utgår statsbidragmed procenttal, som fastställs med hänsyn tUl bl. a. skatteunderiaget enligt eni bidragskungörelsen intagen särskUd tabell. F. n. varierar bidragsprocentenmellan 35 och 45. TiU provisoriskaskollokaler utgår statsbidrag med 325kr. per kvadratmeter nettogolvyta. Statsbidrag kan därjämte utgå till a u d i v i s u e 11och hörselteknisk utrustningi grandskolan samt tiU inventarier i skolverkstad och förundervisning i yrkesämne i årskurs 9. Bidrag till hörseltekniskutrastning, som enUgt kungörelsen 1957:318 endast utgår för specialundervisningi hörselklass, kan enUgt beslut av Kungl. Maj:t utgå även för elever, som undervisas i vanUg klass i .grandskolan. Till förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel(inklusive laboratorieutrastning och elevbib-Uotek)vid gymnasium och fackskola utgår statsbidrag med hälften av bidragsunderlaget. Beträffande statsbidrag föranskaffande av undervisningsmateriel till gymnasier och fackskolor ianledning av gymnasie- Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 220 ochfackskolereformen gäller dock särskUda av Kungl. Maj:t den 28 maj 1968meddelade bestämmelser. Yrkesskolan.Statsbidrag till byggnadsarbeten inom yrkesskolvä sendet utgår enUgt kungörelsen (1957:480) om statsbidrag till yrkes skolor (ändrad senast 1967:822). Enligt denna kungörelse kan bidrag utgå till kommuner och landstingskommunertiU kostnaderna för dels anskaffande av skoUokaler för yrkesskolväsendet, däri inbegripet in ventarier och inredning, dels anskaffande av den första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel till yrkesskolor, dels ock anskaf fande av lokaler för elevhem samt inventarier och inredning till dylika lokaler eller till förhyrande av lokaler för elevhem. Beträffande statsbidrag till anskaffande av skoUokalergäller att bidragsunderlagetför permanenta skollokaler bestäms på grundval av deberäknade kostnaderna, dock att vid nybyggnad och tillbyggnad bidragsunderlageti allmänhet inte får överstiga ett grundbelopp av . Detta grundbelopp skall, iöverensstämmelse med vad som gäller för statsbidrag till skolbyggnaderinom det aUmänna skolväsendet, omräknas med hänsyn dels tiU byggnadskostnadernas förändring efter enligtbyggnadsstyrelsens byggnadskostnadsindex, dels till ortsindex. För central yrkesskola med landstingskommun som huvudmanutgår statsbidrag medhälften av bidragsunderlaget. Efter samma grund utgår statsbidrag för centralverkstadsskola och sjömansskola, även om kommun är huvudman för skolan. Iövriga fall, då kommun är huvudman för yrkesskola, bestäms statsbidragetsstorlek i regel i förhållande till bidragsunderlaget efter procenttal, somfaststäUs bl. a. med hänsyn tiU kommunens skatteunderlag enligt samma grundersom gäller för det aUmänna skolväsendet. TiU provisoriskaskollokaler utgår statsbidrag med325 kr. per kvadratmeter nettogolvyta. Statsbidrag till skollokaler m. m. för sjuksköterskeskolor utgår enligt brev den31 . Elevhem för elever i grund.ikolan, gymnasiet etc.Statsbidrag till kostnaderna för uppförande av elevhem utgår enligt kungörelsen (1936:202) angående statsbidrag tiUskolhemsbyggnader och deras in redning samt kungörelsen (1945:594) angående statsbidrag tiU skolhem för lärjungar vid högre skolor och tiU avlöning av föreståndare vid dy likt skolhem (ändrad : 332). Statsbidragutgår enligt den förra författningen tiU kommuner för uppförande av elevhem förelever i den obUgatoriska skolan och enligt den senare tiU kommun eUer annanhuvudman för uppförande av elevhem förelever vid gymnasier och vissa andra skolor. De båda kungörelsernaöverensstämmer i allt väsentligt. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 221 i båda faUen bidragsbeloppets storlek. GäUer det elevhemför det obUgatoriskaskolväsendet bestäms dock bidraget enUgt kungörelsens lydelse från faU tillfall. Bidraget till andra elevhem utgår av verkliga kostnaderna medmöjlighet för Kungl. Maj:t att, om särskilda skäl föreUgger, höja bidraget tiU90 % av dessa kostnader. Handläggningen av bidragsärendena är också någotolika. För uppförande av elevhem åt elever vidyrkesskolor utgår enUgt kungörelsen(1957:480) om statsbidrag till yrkesskolor statsbidrag med hälften av deberäknade kostnaderna. Utlandsskolor.Enligt kungörelsen (1968:321) om undervisning för utiandssvenskars barn (ändrad senast1969: 602) kan Kungl. Maj:t medgestatsbidrag för anskaffande av skol- och elevhemslokaler vid utlandsskola.Statsbidrag utgår även tiU första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel med belopp som överstyrelsen bestämmer. framhåller i fråga omåtgärder för rationalisering av skolbyggande i huvudsak följande. Enligt överstyrelsenkan resultatet av en ständig rationaUsering inom skolbyggnadsområdet bl. a. avläsas viden jämförelse meUan beräknade byggnadskostnaderoch bidragsunderlaget för olika är. Nettokostnaden för permanentagrundskolebyggen i procent av bidragsunderlaget uppgick /69 tUl96,och beräknas för /70 preliminärt tiU . presenterades den s. k.riksbygglådan, vilken är avsedd att bidratill en teknisk rationalisering av skolbyggandet. Svenska Kommunförbundethar i samarbete med överstyrelsen informerat om riksbygglådan vid regionalakonferenser till vilka kommuner inbjudits att delta. Det är ännu ej möjligt attbedöma resultatet av dessa konferenser.Utvecklingsgrappen inom överstyrelsen gör med anledning av den revideradeläroplanen för tiUsammans med en preliminär översyn avriksbygglådan. Fr. o. m. gäller förskolväsendet Svensk standard förförvaringsenheter, vilket också torde främja rationaliseringen. Nya principritningarhar utarbetats för att informera härom och underlätta för kommunerna atttillämpa dessa normer. En annan kostnadsbesparande åtgärd äröverstyrelsens förhandsgranskning av skissritningar. Enbart en förbättradplanekonomi en följd av skissgranskningen syns kunna reducerabyggnadskostnadema väsentligt. Fr. o. m.1968 registrerar överstyrelsen varje skiss-granskningsärende förgrundskolan på kort, som innehåller uppgifter omberäknad nettoytkvot och nettovolymkvot. Överstyrelsens förslag tUI ökningresp. minskning av byggnadskostnaderna antecknas. 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 222 ändringar innebärande en kostnadsminskning somunderstiger . Av samtUga statsbidragsärenden (183)/70 rörandepermanenta lokaler har 110 ärenden skissgranskats. Under kalenderåren 196869 har 67 av de 110skissgranskningarna utförts och registrerats. I 17 fall har därvidöverstyrelsen föreslagit ändringar innebärande en kostnadsminskning med50 . Kostnaderna har minskat med totalt ca 3,5 milj. kr.,vilket utgör av de för dessa fall beräknade byggnadskostnaderna. som kommunförbundet informerat omriksbygglådan har färbundet erbjudit sig att hjälpa kommuner, som önskat samordna sin skolbyggnadsverksamhet. Effekten avdenna form av administrativ rationalisering kan ännu ej mätas. Den rullande femårsplanen, vilken överstyrelsen årligenställer tUl länsskolnämndernas och skolstyrelsernas förfogande, har enligt uppgift medverkat tiU enlugnare projektering, vilket kan ha bidragit tUl den konstateradekostnadssänkningen. Enligt överstyrelsen är en långsiktig planering ett viktigtled i den administrativa rationaliseringen. Detta bekräftas enligt rentsiffermässigt av följande förhållande. Budgetåren 1959/60, 1967/68 och 1968/69har av arbetsmarknadspolitiska skäl beviljats extra investeringsram förskolbyggande. Statsbidrag beviljas för byggnadsföretag inom extra ram på sammasätt som för företag inom ordinarie ram. Bidraget i procent av den beräknadekostnaden har räknats fram för de tre budgetåren. Eftersom statsbidraget äroberoende av den beräknade kostnaden, innebär ett högt procenttal att denberäknade kostnaden varit låg och ett lågt procenttal att den beräknadekostnaden varit hög. Statsbidrag i procent av investeringsramen 1959/60 1967/68 1968/69 Grundskola 35,91 31,34 34,70 Gymnasiala skolor 40,29' 36,60 35,70 Extra ram 34,52 29,28 30,32 Den beräknadekostnaden är såiledes lägre för byggnadsföretag inom ordinarie ram än för företag inom extraram. Till en del kan detta förklaras avatt statsbidrag för relativt fler provisoriebyggen beviljats inom extraram. I huvudsak torde enligt dock skiUnaden förklaras av attprojektering Uksom överstyrelsens granskning kunnat försiggå i lugn och ro förbyggnadsföretag inom ordinarie ram, medan arbetet med företag inom extra ramtill förfång för noggrannheten måste forceras. En administrativrationalisering främjas uppenbarligen av 1971:1 Bilaga 10 223 atthela investeringsramen för ett budgetår anslås före början avbudgetåret. Den tekniska ochadministrativa rationaliseringen leder alltså till kostnadsminskningar, vilket i sin tur innebäratt investeringsramarna kan utnyttjasbättre. I motsatt riktning verkar en stegring av de aUmänna byggkostnaderna. Kostnadsökningen neutraliserasdelvis av rationaliseringsvinsterna. Det är emellertid enligt överstyrelsen ejmöjligt att genom teknisk ochadministrativ rationalisering helt upphäva verkan av kostnadsökningen. Kommunala skolor.Som underlag för bedömningen av investeringsbehovet använder överstyrelsenförteckningar över byggnadsföretag för och gymnasieskolan, vilkaupprättats och angelägen-hetsgraderatsav länsskolnämndema. I sin anslagsframställning förinnevarande budgetår framhöll överstyrelsenatt det synes sannolikt att skolbyggnadsinvesteringarna för /73 kan minska med ca 40 milj. kr. Enligt föreliggandeanslagsframställning har emeUertid byggnadsbehovet för ökat, varför den tidigare föratsedda minskningen avinvesteringsbehovet /73 är troUg. Det ökade byggnadsbehovetför torde enligt överstyrelsen i första hand bero på tätorternastiUväxt. Överstyrelsen räknar med följande byggnadsbehovför . 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1 000-tal m= 335 332 333 283 I motsats till vad faUet är förgrundskolan föreligger mycket ofuU-ständigauppgifter om byggnadsprogrammen för gymnasieskolan. Av redovisning framgår emeUertidatt av byggnadsbehovet förgymnasieskolan återstår för statsbidrag och igångsättning. hadelokalplaneringen för gymnasieskolan omfattat 135 skolenheter, för vilkalokalbehovet helt eller delvis prövats avöverstyrelsen. Antalet ytterligare, ej lokalbehovsprövade, skolenheterhar uppskattats tiU 55. överstyrelsen räknar med följande byggnadsbehov förgymnasieskolan. 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1 000-tal m= 134 120 101 107 Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 224 Det avöverstyrelsen redovisade investeringsbehovet för skolbyggandeför budgetåren 1971/74 framgår av följande sammanstäUning, i viUien somjämförelse anges investeringsramen för /71. I sammanställningeningår investeringar för elevhemsbyggnader, som fr.o.m. /72föreslås bli tiUgodosedda inom en särskild ram. I det beräknadeinvesteringsbehovet för ingår 3 milj. kr. per budgetår för atttillgodose lokalbehovet för den integrerade särskolan. 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 ] 608 608 608 Gynmasieskolan } 600 254 254 254 Elevhem j 15 25 25 600 877 887 887 Med hänsyn tiU investeringsramarnasstorlek anser överstyrelsen att ett förslag om en investeringsramav denna storlek är oreaUstiskt. Överstyrelsen utgår i sitt fortsattaresonemang från att investeringsramen bör vara oförändrad och ej underskrida600 mUj. Överstyrelsen föreslår att ramen i fortsättningen ändras i taktmed kostnadsutvecklingen. Byggnadsföretag, som i en femårsplan tagits upp på ett visst budgetår, skulle härigenom ej behövaflyttas tiU ett senare budgetår därför att investeringsramen på grund avkostnadsutvecklingen ej rymmer avseddabyggnadsföretag. I anslutning härtill framhåller överstyrelsen att rationaliseringsvinster säkrasterhåUes vid en genomförd flerårsplanering,vilken kräver medverkan av kommuner och länsskolnämnder. Enligtöverstyrelsen är det därför väsentligt att kommunerna får ett fast underlag försin planering genom säkra besked om vilket budgetår ett visst byggnadsföretagförs tiU. Överstyrelsens förslag till investeringsramar för budgetåren 1971/74framgår av följande sammanställning. Överstyrelsen framhåller att ramen /72 kan ökas med minst 200 milj. kr. utöver den föreslagna ramenpå 645 milj. kr. Överstyrelsen föratsätter att investeringsramarna förbudgetåren 1972/74 kommer att räknas upp med hänsyn till kostnadsutvecklingen. 1971/72 1972/73 1973/74 För budgetåren 1972/74 föreslåröverstyrelsen att planeringsramarna bUr lika stora som de föreslagnainvesteringsramarna. 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 225 vartoch ett av budgetåren 1974/75 och 1975/76 föreslår ensärskild planeringsram på 100 milj. kr. att företrädesvis tas i anspråk förförhandsbesked om statsbidrag till kommuner, som avser att tillämpa industrieUtbyggande. Vidberäknmg av anslagsbehovet utgåröverstyrelsen från att statsbidraget,bidraget tiU inventarier i gmndskolan inräknat, erfarenhetsmässigtmotsvarar genomsnittiigt av dc s. k. kvotkostnaderna. Vidare utgår överstyrelsen från att sedan statsbidrag bevUjatstiU byggen inom investeringsramen för visst budgetår bidraget utbetalasmed hälften under samma budgetår, med en fjärdedel under det närmast följandebudgetåret och med den sista fjärdedelen under det därpå följande budgetåret.Överstyrelsen räknar därför med att anslaget för /72huvudsakligen kommer att belastas av bidrag, som beviljats tiU byggen inominvesteringsramarna för budgetåren 1969/72. Ramarna för samtiiga budgetår harreducerats med ramar för elevhemsbyggande.Med dessa utgångspunkter beräknar överstyrelsen medelsbehovet /72 tiU 34/63015 60015 645~15\ +--------------- +---------------- = 209,1 milj. kr. 100 \ 4 4 2 , För ytterligare statsbidrag, som kankomma att beviljas för utförda byggnadsföretag, räknar överstyrelsen /72 med ett medelsbehov av . 1964: 171beräknades 5 mUj. för byggnads- och utmstningsändamål vid de privatagymnasierna, varav 1 milj. kr. skuUe utgå t. o. m. innevarande budgetår.Dessa medel har ej helt utnyttjats.Överstyrelsen föreslår nu att de tas i anspråk för investeringar ilokaler vid riksinternatskolorna. Medelsbehovet beräknas för /72till 1 milj. kr.