prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag förordar att objektet tas upp i investeringsplanen med enpreliminär kostnadsram av detta belopp. För nästa budgetår bör medel beräknasenligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan (1 000-talkr.) Nybyggnad för mynt- och 1 Förbrukningen redovisas t.v. i annan ordning. " Uppskattad kostnad. " Kostnadsram redovisas . Anslagsberäkning (1 000-tal kr.) Behållning Anslag 1970/71 Anslag1971/72 (förslag) Jag hemställer, att Kungl. att till Byggnadsarbeten för statlig förvaltning för /72 anvisa ett investeringsanslag av . 13.Inköp av fastigheter m. m. 1969/70 Utgift 3 237 951 1970/71Anslag 1000 1971/72Förslag 5 500 000 Från anslaget bestridskostnader för förvärv av fastigheter, främst sådana som avses för regionalförvaltning, men anslaget tas även i anspråk för inköp av andra fastigheter. Under /70har från anslaget utbetalats ca 3,2 milj. kr. för förvärv av fastigheter iLuleå, , , och . Styrelsen uppskattarmedelsbehcivet för fastighetsförvärv till ca 17,5 milj. kr. under budgetåret1970/71 och till ca 22,5 milj. kr. under /72 eller tillsammanlagt ca 40 milj. kr. Anslaget bör föras upp med 5,5 milj. kr. Anslaget bör liksom tidigare få användasendast efter Kungl. Maj:ts medgivande i varje särskilt fall. Jag hemställer,att Kungl. Maj:t föreslår att till Inköp av fastigheter m. m. /72 anvisa ett investeringsanslag av . 1969/70 Utgift 3 275 716 1970/71Anslag 352 000 1971/72Förslag 375 000 För uppförande av statligförvaltningsskola i beräknar styrelsen anslagsbehovet för nästatiudgetår till . Redogörelse för objektet har lämnats i prop. 1968: 1(bU. 14 s. 1718). Jag förordar att medelför nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplan ochanslagsberäkning. Investeringsplan (1000-tal kr.) Byggstart mån/år Färdigställande mån/år Beräknad /71 1971/72 Nybyggnad för statiig förvaltningsskola i 7 000 7 300 1971:1 Bilaga 9 105 Anslagsberäkning (1 000-talkr.) Behållning 1273 1970/71 1600 Anslag 1970/71 352 1971/72 400 Anslag 1971 / 72 (förslag) 375 2 000 2 000 Jag hemställer, att Kungl. att till Statligförvaltningsskola för /72 anvisa ett investeringsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Från anslaget bestridskostnader för anskaffning av fastigheter och byggnader avsedda att tUlgodosebehovet av expeditionslokaler m. m. för de lokala tullmyndigheterna. anvisas för /72 för bl. a. uppförandeav tullstationer i och Högen. Med hänsyn tUl attförseningar nu kan förutses beträffande några av de byggnadsobjekt somgeneraltullstyrelsen har fört fram, bör anslaget begränsas tiU . Jag hemställer, att Kungl. att till Vissabyggnadsarbeten vid för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av . V. Fonden för låneunderstöd Lån för inrättande av alkoholfriarestauranger 1969/70 Utgift Behållning 205 000 1970/71 Anslag 1 000 1971/72 Förslag 1 000 Från anslaget bestridskostnaderna för långivning enligt kungörelsen (1955: 145) om lån av statsmedelför inrättande av alkoholfria restauranger. Prop.1971:1 Bilaga 9 106 Behållningen påanslaget uppgick till . I avvaktan på att alkoholpolitiskautredningens arbete skall slutföras och då några ansökningar om lån inteföreligger bör anslaget endast föras upp med ett formelltbelopp av . Jag biträder riksskatteverkskommitténsförslag. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Lån för inrättande avalkoholfria restauranger för budgetåret1971/72 anvisa ett investeringsanslag av . Med åberopande av vad jag anfört underpunkten E 7. Stöd till dagspressen hemstäUer jag, att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Pressens lånefond för /72 beräkna ettinvesteringsanslag av . Fonden för förlag till statsverket 1969/70Utgift 32 743 000 Behållning 20 651098 1970/71 Anslag 20 000 000 1971/72 Förslag 35000 000 Anslaget disponeras efter Kungl. Maj:tsbeslut i varje särskilt fall för sådana projekteringsarbeten som skall görasinnan slutlig ställning tas till vissa byggnadsobjekt. De byggnadsanslag sombegärs av sedan projekteringsarbetet utförts inkluderar de nedlagdaprojekteringskostnaderna. Det belopp sommcitsvarar projekteringskostnaderna förs därför tillbaka till fonden förförlag till statsverket och redovisas såsom övrigakapitalmedel på fonden, sedan byggnadsanslag beviljats. Projekteringsanslagetkan användas även för att skapa en reserv av fär-digprojekteradebyggnadsobjekt. En sådan reserv motiveras av bl. a. kravet på en godarbetsmarknadspolitisk beredskap. Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av projekteringsverksamheten förordar jag, att anslaget för budgetåret1971/72 förs upp med 35 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att till Vissa projekteringskostnader för /72 anvisaett investeringsanslag av . 1971:1 Bilaga 9 107 Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner 1969/70Utgift 29 256 098 Behållning 17 906 908 1970/71 Anslag 25 000 000 1971/72 Förslag 8 000 000 Statens datamaskinfond är en kapitalfondför finansiering och redovisning avgenereUt användbar datamaskinutrustning som anskaffats för andramyndigheter och institutioner än de affärsdrivande verken. Datamaskinfondenomfattar datamaskinutrastning som förvärvas med anlitande av anslag avkapitalinvestering i fonden, annan staten tillhörig datamaskinutrustning somenligt särskilt beslut invärderats på fonden samt förhyrd utrastning såvittanskaffningen föranlett utgifter som bestritts från anslag tUlkapitalinvestering i fonden. Fonden består avtvå delfonder, civila statsförvaltningens delfond och försvarets delfond. Båda delfondernaförvaltas av statskontoret. Delfondernabyggs upp genom medel som anvisas på investeringsanslagen Statensdatamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner för försvaret och Statens datamaskinfond:Anskaffning av datamaskiner. Medelsbehovet för /72 till Statensdatamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner för försvaret har tidigare dennadag anmälts av chefen för försvarsdepartementet. Från investeringsanslag till fonden bestridsdels utgifter för förvärv av datamaskinutrustning, dels andra utgifter avinvesteringskaraktär i samband med anskaffning, installation ellerigångkörning av förvärvad eller förhyrd datamaskinutrustning, vilka är avsådan art att de bör periodiseras. Påfonden redovisad utrustning ställs mot avgift till förfogande för demyndigheter som skall svara för driften av anläggningarna. Avgifternafastställs av statskontoret efter samråd med . Avgifternaskall, utöver normal avskrivning eller hyra för utrustningen m. m., även täckakostnaderna för fondens administration. I anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar för /72 ålades de myndigheter som skallomfattas av statens datamaskinfond att anmäla behov av datamaskinutrustningtill statskontoret, som avger gemensam anslagsframställning för dendatamaskinutrustning som kan behöva anskaffas över fonden. På gmndval av sålundaredovisade eller på annat sätt aktualiserade behov beräknar statskontoret attdatamaskinustrustning behöver anskaffas för den civila 1971:1 Bilaga 9 108 statsförvaltningenunder /72 till ett sammanlagt värde av 34,9 mUj. Anskaffningen avser datamaskinutrustning för bl. a. rättsväsendetsinformationssystem, statens vägverk, det centrala bilregistret, det centralapersonregistret, universitetens datamaskincentraler och exekutionsväsendet. Statskontoret hemställer om ett invesleringsanslag av 20milj. Den slutliga prövningenav de enskilda investeringsobjekten förutsätts ske i samband med attstatskontoret hos Kungl. Maj:t begär bemyndigande att få anskaffa viss utrustning. Medelsberäkningen avser dels köp, delsförhyrning av utrustning. mellan köp och förhyrning av kontrakteraduttustning sker dock som regel först i samband med leveransen. Skulle förhyrning bli aktuell för vissutrustning blir medelsbehovet i motsvarande mån lägre. Medhänsyn till de långa leveranstider som normalt gäller vid anskaffning av datamaskinutrustninganser statskontoret vidare att det behövs ett bemyndigande att beställadatamaskinutrustning till ett värde av högst 120 milj. kr. för leverans underbudgetåren 1971/721973/74. Ifrågavarande datamaskinutrustning utgörsav utrustning för bl. a. allmän försäkring. Statskontoret har på grundval av bl. a.uppgifter från myndigheterna beräknat att datamaskinutrustning kommer attanskaffas för 34,9 mUj. under nästa budgetår. Större delen av medelsbehovetavser anskaffning av utrustning för dencentrala bilregisteranläggningen och datamaskincentralen vid i . Utrustningen för detcentrala bilregistret avses till stor del bli anskaffad med stöd avbemyndigande som Kungl. Maj:t tidigarelämnat statskontoret. Anläggningen skall, förutom för det centralabilregistret, användas för verksamhet. Anskaffningenav utrustning för centralen vid i avser ersättning avbefintlig anläggning vid . Denna senare anskaffning prövas f. n.av universitetskanslersämbetet inom ramen för det uppdrag som lämnats ämbetetatt utreda det framtida behovet avdatamaskinkapacitet inom den högre utbildningens och forskningensområde. Någon möjlighet att bedöma när och i vUken omfattning en anskaffningkan bli aktuell föreligger inte i nuvarande läge. Förnästa budgetår beräknar jag medelsbehovet under anslaget tUl 8 milj. kr. Dettamöjliggör en total anskaffning av datamaskinutrustning av drygt 20 milj. kr. om hänsm tas till beräknad behållning på anslaget. Vidare bör bemyndigandeinhämtas att beställa datamaskinutrustning till ett värde av 90 milj. kr.utöver tidigare lämnat bemyndigande. 1971:1 Bilaga 9 109 Jaghemställer, att Kungl. 1) bemyndiga Kungl. Maj:t att bestäUadatamaskinutrustning för , 2) till Statens datamaskinfond: Anskaffningav datamaskiner för /72 anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredragandena sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Maj:tKonungen. 1971:1 Bilaga 9 Fiinansdepartemenfet ra "O 1 I I c (/> TD - cn s- OJ c o "O .,- E > i- to rii CU i/l t/> c: C71 ro -C c: 4* i! i- *-» .c % :o Irt u ro C = c *ro -r- C O C t. E o*t- o >, -o <- c -r- co ro -p -f-4-> -P -ö n) Ä . , r-l o »H o) -H h C -P 43 o 03 o H H O +> B o fH Ö -H o -! ö A( 1 OJ v c u -p i-i a 1971:1 Bilaga 9 112 8 Gemensammaändamål för statsdepartementen 9 Ekonomiska attachéer 9 Kommittéer m. m. Allmänna centralaämbetsverk m. m. 13 Statistik,register och prognoser 33 Datamaskincentralenför administrativ databehandling 34 Vissförsöksverksamhet inom statsförvaltningen m. m. 42 m. m. 42 Inredning av byggnaderför statlig förvaltning 70 Förvaltningskostnader 196800 000 74 Anskaffning av viss materiel 3100 000 74 Förvaltningskostnader 5263 000 76 Nyanskaffning av vissa maskiner m. m. 76 Statensjusterare 2627 000 77 48770 000 79Avsättning till banktillsynens fond 1 800 000 81 Avsättning tillfondtillsynens fond 110000 81Avsättning tUl jordbrukskassetillsynens fond 290 000 81 Avsättning till sparbankstillsynens fond 2100 000 81 Revisionav sparbankernas förvaltning 900000 82 Avsättningtill försäkringsinspektionens fond 3 445 000 84 Stämpelomkostnader 1216000 84 Kostnader för årligtaxering m. m. Prop.1971:1 Bilaga 9 113 85 Ersättning tillpostverket m, fl. för bestyret med skatteupp- börd m. m. Bidrag och ersättningar till kommunerna 88 Ersättning tiU förmistad tolag 2130 000 88 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. 1880 000 000 1 882 130 000 92 Ersättning filJstatens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggna dernas delfond 4442 000 92 Bidragtill vissa internationella byråer och organisationer m.m. 1020 000 92 m. m. 93 Bidragtill vanföra ägare av motorfordon 1900 000 94 Bidrag till Institutetför storhushållens rationalisering 300 000 95 Stöd till dagspressen 30 000 000 96 000 96 Avlöningar till personalpå indragningsstat m. m. 96 Vissutbildningsverksamhet 4482 000 97 Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering 4 400 000 98 Kostnaderför vissa nämnder m. m. 99 Vissförslagsverksamhet m. m. 50000 99 Täckning av merkostnaderför löner och pensioner m. m. '1 000 99 Premiering av visstfrivilligt sparande 150000 000 100 Kostnader för vissstatlig annonsering MO000 000 Summa för driftbudgeten 2 585 641 000 101 Byggnadsarbeten förstatiig förvaltning 70850 000 103 Inköpav fastigheter m. m. 105 Vissabyggnadsarbeten vid 150000 V. Fonden för läneunderstöd 105 Lånför inrättande av alkoholfria restauranger 1000 106 Pressenslänefond 125000 000 Fonden för förlag tillstatsverket 106 Vissa projekteringskostnader 35000 000 107 Statens datamaskinfond: Anskaffning avdatamaskiner 8000 000 Summa för kapitalbudgeten 144876 000 Totalt för 2730 517 000 ' Beräknat belopp. BUaga 10 till statsverkspropositionen 1971 Prop.1971:1 TUlutbildningsdepartementet hör skolväsendet, den högre utbildningen och forskningen, vuxenutbildningen,det studiesociala stödet, kultur-ochbUdningsverksamheten, radio- och televisionsfrågorna samt kyrkoärendena. De storautbildningsreformer som genomförts utgör vUftiga led iutvecklingen mot ett samhälle, där alla ges samma möjlighet tiU UtbUdning. Detgäller besluten om den nioåriga obligatoriska gmndskolan, utbyggnaden avgymnasial och eftergymnasial utbUdning liksom förbättringarna av det studiesocialastödet. Statsmakternas beslut attrevidera läroplan och att ersätta , gymnasiet ochyrkesskolan med en skolform, gymnasieskolan, motiverades inte minst av strävanbort från statusbetingade skiljelinjer i skolväsendet. Barnens möjligheteratt utveckla sina förutsättningar påverkas av uppväxtmiljön redan under förskolåldern. Idet fortsatta reformarbetet intar därför frågan om förskola för alla barnunder närmast före inträdet i en central plats. Denna frågabehandlas av barnstugeutredning. Redan beslutade reformer beträffandegrundskolan och gymnasieskolan leder till att samhället kommer attkunna erbjuda i huvudsak alla ungdomar enminst elvaårig utbUdning. I gymnasieskolan kommer de studerande att gesökade möjligheter att välja utbildning efter sina intressen och fömtsättningar. Det pågående reformarbetet på vuxenutbildningensområde tar sikte på att utbildningsklyftorna mellan generationerna skallbryggas över, något som kommer att ställa betydande ekonomiska krav påsamhäUet. Hög prioritet ges åt insatser för grupper med kort och oftaotidsenlig Utbildning. Av stor vikt för devuxnas möjlighet att skaffa sig utbildning är det studiesociala stödetsutformning. Derma fråga utreds av kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX). 1 1971, 1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 10 2 Det angelägna i attde vuxnas behov av fortsatt utbildning tiUgodoses iUustreras av vidstående diagram. .Ännuår 1980 kommer om inga specieUa insatser görs en mycket stor del av dem somdå befinner sig i den relativt låga åldersgmppen att ha en kortare utbildning än grundskola bakom sig. .[åldersgruppen däröver kommer den övervägande delen två tredjedelar eller mer att ha Uka kort gmndutbildning, medan nästan aUa som då befinner sigi åldersgruppen 20 genomgått en minst elvaårig utbildning. En särskUd kommitté(FÖVUX) har tiUkaUats med uppgift att pröva oUka möjUgheter för att de som har den lägstaskolunderbyggnaden skaU nås av åtgärdema på vuxenutbUdningsområdet. Kommitténhar inlett försök med uppsökande verksamhet. har i sitt förraåret avgivna huvudbetänkande föreslagit en rad åtgärder som syftar till attvidga möjligheterna för stu-dieintresseradeatt få tillträde tiU eftergymnasial utbildning. Utredningsförslaget gårut på att man skall säkerställa att de studerande har förutom vissa för varje utbildningsUnjespecificerade förkunskaper viss bredd i sina erfarenheter ochreferensramar. Inom 1968 års utbUdningsutredning (U 68)behandlas en rad övergripande frågor omden eftergymnasiala utbUdningens dimensionering, organisation ochlokalisering. U 68 tar i sitt arbete även upp sambandet mellan gymnasial ocheftergymnasial utbildning liksom relationerna mellanungdomsutbUdning och viucenutbUdning. I en pubUceraddebattpromemoria, belyser utredningen några utvecklingslinjer förgymnasieskolan. I en annan debattskrift tar utredningen upp frågorna omforskningsanknytning och studieorganisation. U 68 väntas lägga fram sitt huvudbetänkandeunder . Det reformarbete på utbildningsområdet,som utförts under de båda senasteårtiondena, har avsett såväl, en omfattande kvantitativ utbyggnad avutbildningsorganisationen som en genomgripande förändring av utbUdningensiimehåU och utformning. Syftet med denna förändring har varit att skapa ettutbUdningsväsen, som kan fyUa sin funktion i ett modemt, demokratiskt samhälle. Insatsema inom detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet koncentreras kring de problem som har störst betydelse närman söker nå de utbildningspolitiska målen. Verksamheten inriktas i allt störreutsträckning mot sådana områden som förskola, handikappfrågor i vid mening och vuxenutbUdning. I arbetet ingårsjälvfaUet fortiöpande utvärdering av hur man i skolans arbete når deuppställda målen. Inte minst vid utvecklingen av undervisningsmetoder i enstakaämnen utgår man från resultatet av sådan utvärdering. Frågan om åtgärder för elever medsärskUda svårigheter i skolan Uksomfrågorna om arbetsmiljö och arbetstrivsel i skolan behandlas inom Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 3 Befolkningens utbildningssammansättning och1980 uppdelad på (Diagramutarbetade av prognosinstitut) För personer anges procentuella fördelningen på olika utbildningsnivåer för varjefemårsklass. I diagrammen har hänsyn inte tagits tiU immigranterna efter 1967och deras utbildning. 2025 30 35 40 45 50 55 60 24 29 34 39 44 49 54 59 64 2025 30 35 40 45 50 55 60 24 29 34 39 44 49 54 59 64 Fullständigexamen från universitet eller högskola Gymnasium, fackskola, nya gynmasieskolan samtev. Grundskola,realskola, fUck-skola, folkhögskola samt ev. yrkesutbildning Folkskola, fortsättningsskola samt ev.yrkesutbildning 1971:1 BUaga 10 4 ensommaren 1970 tillsatt utredning om skolans inre arbete. En arbets-gmpp inomskolöverstyrelsen har undersökt bl. a. förutsättningarna för ökad samverkan i skolan, däribland möjligheternaatt ge eleverna större medinflytande och ansvar. Vidare pågår inom enannan av överstyrelsen tiUsatt arhetsgmppundersökningar om behovet av betyg och om betygssättningens effekter,funktioner och form. Strävan efter förbättringar i fråga omskolans inre arbete har kommit tUl uttryckinte minst i de senaste årens läroplansarbete. Den nya läroplanen förgrundskolan införs successivt med början under innevarande läsår. Ävenför gymnasieskolan, vilken träder i funktion nästa läsår, kommer en ny läroplan att tillämpas. Denreformerade lärarutbildningen och insatserna för lärarfortbildning gerliksom läromedelsutvecklingen och resurserna för studie- och yrkesorienteringnya förutsättningar för skolans fortsatta utveckling. Vissa aktueUa utbildningsproblem harunder det gångna året diskuterats inom planeringsrådetför utbildningsfrågor. Det gäller bl. a. frågan om den socialasammansättningen i klasser, skolenheter och rektorsområden igrundskolan. Social skiktning i förekommer mest påtagligt istorstäderna och speglar där befolkningensfördelning på olika bostadsområden. Initiativ tiU åtgärder i överensstämmelsemed bestämmelser i bl. a. läroplanen för måste tas i första handav de lokala skolstyrelserna. I några fall planerar dessa redan att ändrafördelningen av elever på bl. a. klasser och skolenheter. Rådet har vidare behandlat frågan omutbildning för invandrare. Andelen utländska medborgare utgjorde vid årsskiftet1969/70 av alla barn i åldrarna och av alla barn ochungdomar i åldersgruppen . Här angivna tal visar att antalet invandrarbarni skolåldern kommer att öka starkt . Rådet fann attomfattande insatser krävs för att dessa barn och ungdomar skall få en UtbUdning som är reeUt lUcvåirdig med denderas svenska kamrater får. På främst gmndskolenivå görs det redan imånga kommuner avsevärda insatser för att hjälpa dessa, barn, bl. a. genomstödundervisning. Rådet betonade även behovet av uppsökande verksamhet, inteminst bland vuxna invandrare utan tillräcklig förutbUdning. Kulturpolitikens utformning i framtidenbehandlas bl. a. inom kulturrådet.Dess arbete har i betydande utsträckning rört kulturpolitikens mål,organisationen av insatsema för kulturlivet samt finansieringen av verksamheteninom denna sektor. Rådet avser att lägga fram betänkanden i dessa frågor underinnevarande år. I ett senare utredningsskede kommer rådet att behandlakulturarbetarnas ekonomiska villkor. Inom forskningsberedningen, vars uppgiftär att verka 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 5 som rådgivande organ i frågor om den långsiktigainriktningen äv forsk-ningspoUtiken,har bl. a. frågan om formerna för tvärvetenskapligt forskningssamarbete vid universitet och högskolordiskuterats. Beredningen har vidare behandlat problem kring högskolutbildningensforskningsanknytning, frågan om det svenska deltagandet i internationella vetenskapliga projekt sett i relation tillforskningsverksamheten inom landet samt frågor rörandeframtidsforskning. För nästa budgetår föreslås fortsattutbyggnad av utbildningsväsendet och kultursektorn med utgångspunkt i tidigarefastställda planer. Förslagen på driftbudgeten innebär om man bortser fråneffekten av vissa överföringar från andra huvudtitlar anslagshöjningar med totalt453,5 milj. kr., medan kapitalbudgeten ökar med 9,1 milj. kr. I det följande lämnas ett sammandrag avde viktigaste förslagen inom verksamhetsområde /72. Redogörelsen avslutas med en sammanstäUning avanslagsberäkningen. Insatserna på kulturområdet inriktas iförsta hand på att redan påbörjat reformarbete skall fullföljas. Resursernaför rikskonsertverksamheten förstärks främst genom den omorganisation avmUitärmusiken som enligt beslut i anledning av prop.1970: 31 angående regionmusik skall genomföras . Under ettsärskilt anslag beräknas medel för regionmusikens insatser inom det aUmännamusiklivet. Härvid har beaktats det ökade medelsbehov för bl. a. ledning och administration som uppkommerpå grund av den nya inriktningen av verksamheten. Med anledning av förslag i prop. 1970: 25beslutade om engenomgripande reform av musik- och dansutbildningen. förhögre musikutbildning (OMUS) och lärarutbildningskommittén () harlagt fram ett gemensamt förslag om att utbildning av tvåämneslärare med musiksom det ena ämnet skall anordnas i provisorisk form. Frågan om dennautbildning kommer att redovisas tiUsammansmed övriga förslag från OMUS i en särskild proposition. För att det skall bli möjligt att i ökadutsträckning ge stöd åt olika nya kuUuraktiviteter har ytterligare medelberäknats under anslaget Bidrag tilldrag till särskilda kulturella ändamål. Stödet till ungdomsorganisationerna harunder ökat väsentUgt. Genom den i föregående årsstatsverksproposition anmäldaomorganisationen av har planeringen av insatserna påungdomsområdet förbättrats. På gmndval av förslag från rådet kommer i ensärskUd proposition förslag om utökning av det stat- Prop.1971:1 BUaga 10 6 ligastödet till vmgdomsorganisationernas lokala verksamhet att läggas fram. , som påbörjat sin verksamhet iimevarande budgetår, föreslås få resurser för fortsattutbyggnad. Vad gällerinternationellt-kulturellt samarbete bör nämnas att överläggningar pågår mellan de nordiskaländerna om ett avtal om nordiskt kultursamarbete,omfattande såväl utbUdning och forskning som annan kulturell verksamhet.Avtalet väntas medföra effektivare arbetsformer för det nordiskakultursamarbetet samt ökade möjligheter till stöd åt samnordiska projekt påutbildnings-, forsknings- och kulturområdet. Föreskrifter om måloch riktlinjer för gmndskola, gymnasieskola och lärarhögskola har meddelats under loppet av de två senasteåren. Underinnevarande läsår har den nya läroplanen för börjat tiUämpas. Den genomförs /73. Fr. o. m. sistnämnda läsår fuUgörs skolplikten heltinom ram. Den 1 jiUi 1971 ersätts fackskola, gymnasium ochyrkesskola av gymnasieskolan.Denna skolform kommer att bestå av 22 olika linjer jämte specialkurser av oUka slag. ./'intalet elevplatser motsvararnärmare av årskuUen 16-åringar. har viktiga beslutfattats rörande gymnasieskolan, bl. a. om. huvudmannaskapet, om läroplanen ochom gmnderna för ett i huvudsak enhetligt regelsystem för den nya skolan. Utredningsarbete pågår om systemet medstatsbidrag till skolväsendet.