prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Den långsiktiga planeringen inom det militäraförsvaret och civilförsvaret är redan inriktad mot det nya planeringssystemet.Miljöstudier och perspektivplanering pågåri enlighet med direktiv som ursprungligen meddelades åren 1967 och 1968och som därefter har kompletterats vidolika tillfällen, . Perspektivplanerna skall inte inbegripaförslag till framtida omfattning och kostnadsnivå för försvaret utan kommer attinnehålla alternativa principlösningar, som skall bli föremål för fortsatta analyser och även visst forsknings- ochutvecklingsarbete. De första perspektivplanerna beräknas föreliggaomkring . Programplanerna skall utgöra ett sammanfattandeunderlag för statsmakternas beslut om resursfördelning och resursanvändning underdet närmaste budgetåret. De första programplanerna avses föreligga i september1971. Praktiska försök med programbudgeteringvid lokal myndighet påbörjades . Försöken har sedermera utvidgats ochomfattar dels samtliga förband och andra enheter inomBergslagens militärområde, dels ett tiotal andra enheter på central, regionaloch lokal nivå. För försöksmyndigheterna på lokal nivå har medel anvisats i riksstaten under anslagsbeteckningenFörband med särskUd budget /69. Genom beslut har Kungl.Maj:t anbefallt myndigheterna att i sin planering utgå från bl. a. attanslagsframställningar för /73 skall lämnas i programbudgetform.För att under Kungl. Maj:t leda införandet av det nya systemet har chefen förförsvarsdepartementet tillkallat en särskild delegation med representanter förförsvars- och finansdepartementen samt för överbefälhavaren, och vissa andra centralamyndigheter. Verksamheten i delegationen har varit koncentrerad på åtgärderoch beslut som är avsedda att vara vägledande för myndigheternas budgetarbeteför budget- 1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 9 året1972/73. Delegationens verksamhet bedrivs i nära samarbete med myndigheterna,som anlitas bl. a. för olika utredningsuppdrag. Inom det ekonomiska försvaret pågår ocksåarbete med att utforma ett nytt planeringssystem. Maj:t har uppdragit åtöverstyrelsen för ekonomiskt försvar, som deltar i försöksverksamheten rörandeprogrambudgetering inom den civila sektorn, att genomföra en förstudieangående långsiktsplanering. Vidare pågår miljöstudier inom området sedanhösten 1969. har i enpromemoria lagt fram ett förslag till system med differentierade lönekostnadspålägg.Förslaget innebär en tudelning av lönekostnadspålägget i en aktivtidskostnadoch en passivtidskostnad.Aktivtidskostnaden differentieras med hänsyn till pensionsålder.Pålägget på lönen föreslås variera mellan 16 och 28 "/o, den allmänna arbetsgivaravgiftenej inräknad. Utredningen framhåller emellertid att det rent administrativt ären fördel om en differentiering av lönekostnadspålägget kan undvikas.Flertalet remissinstanser har avstyrkt attpåläggen differentieras inom den enskilda myndigheten. Någraremissinstanser anser att differentiering endast bör förekomma inom områden därdet kan förväntas råda mera betydande avvikelser från ett generellt beräknatpålägg. För egen del anserjag att den fördel i form av mer rättvisande redovisning avpersonalkostnaderna som en långt gående differentiering ger måste vägas mot de ökade administrativakostnaderna. Om endifferentiering av lönekostnadspålägg skall ske mellan olika myndigheter men ej inom en enskildmyndighet, skall för varje myndighet enprocentsats framräknas och sedan enhetligt tillämpas inom myndigheten.En så framräknad procentsats kommer sannolikt i de allra flesta fall att avvikaså obetydligt från en generellt framräknad procentsats att myndigheternashandlande ej påverkas. Därmed bortfallerenligt min mening ett väsentligt motiv för en differentiering av lönekostnadspålägget. Försvaret har nämnts som en sektor därdet kan finnas skäl att till-lämpaspeciella lönekostnadspålägg. Frågan torde få övervägas vid det fortsattaarbetet med att införa programbudgetering inom försvaret. För övriga områdenanser jag inte att tillräckligt starka skäl nu finns för att frångå den gällande ordningen med generelltberäknade lönekostnadspålägg. har i enandra promemoria föreslagit att för lön som utgår av gåvomedel m. m. sammaregler bör gälla för beräkning av lönekostnadspålägg som när lönen utgår avstatsmedel. Utredningen har vidare föreslagit att statsverket bör ha ett gene- 1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 10 relltansvar att bestrida alla utgifter för sjuklön. Utredningen förutsätter därvidatt lönekostnadspålägget för all programbudgetstyrd verksamhet kommer att ökasmed en riskpremie svarande mot sjuklönekostnaden. Vid remissbehandlingen har förslagen intemött några invändningar. Vissa remissinstanser framhåller särskilt attdubbeldebitering av sjuklönekostnaderna sker genom reglerna för det statligaarbetsgivarinträ-det. Riksrevisionsverketanser att de praktiska konsekvenserna av utredningens förslag börnärmare utredas. Jag anser liksom utredningen ochremissinstanserna att generella regler bör gälla för beräkning avlönekostnadspålägg oberoende av finansieringskälla. Härav följer enligt minmening att de administrativa konsekvenserna för hela myndighetsområdet nogamåste övervägas före en eventuell ändring av beräkningsnormerna. Det nuvarandesystemet fungerar i stort sett tillfredsställande. Administrativa vinster harskett genom det statliga arbetsgivarinträdet i sjukförsäkringen. Generell kompensation för utbetald sjuklön är enligt minmening ej påkallad, eftersom myndigheternas anslag är beräknade medhänsyn till en normal sjukfrånvaro. Lönekostnadspålägg bör därför liksomhittills ej inkludera någon riskpremiesvarande mot kostnaderna för sjuklön. De uppburna sjukpenningarna tillförsenligt gällande ordning . m. varifrån ävensjukförsäkringsavgifterna bestrids. Enligt min mening sker därför ingendubbeldebitering. Något behov av riskutjämning föreligger endast för relativtsmå enheter. Jag anser att denna fråga bör prövas fristående från frågan omlönekostnadspåläggen. Jag vill här blott erinra om hur medicinskaforskningsrådet löst problemet med riskutjämning. Jag avser att låta se över underlaget förberäkning av lönekostnadspålägget. I detta sammanhang vill jag erinra om attbeslut har fattats om en höjning av arbetsgivaravgifterna. Lönekostnadspåläggethar till följd härav räknats upp från 23 till 24 «/o. Jag övergår nu till att behandla utrednings-och försöksverksamheten rörande programbudgetering inom den civila sektorn. Innevarande budgetår har ett tiotalmyndigheter tagit ett mera markerat steg mot programbudgetering genom attanslag anvisats i programtermer. För ett antal enheter inom rättsväsendet samtför har anslagsframställningar i programtermer /72 lämnats. Det är ännu för tidigt att göra någon egentligutvärdering av försöksverksamheten. Detta torde kunna ske först efter utgångenav /71 och då i begränsad omfattning. De erfarenheter somhittills vunnits avser främst den information somlämnats i myndigheternas anslagsframställningar. Anslagsframställning iprogramtermer innebär ett nytt sätt att strukturera informationen. Prop.1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 11 Vidmyndigheter med uppdragsverksamhet har en klarare bild erhållits av dekostnader och intäkter som är förenade med verksamheten. Staten subventionerari vissa fall uppdragsverksamheter genom att medge direkt taxenedsättning ellergenom att medge att uppdragsverksamheter vid vilka full kostnadstäckning inteuppnås får fortsätta. I anslagsframställningarna redovisas i dessa fallsubventionerna öppet. Härigenom fås enklarare bild av statens insatser. Vid övriga myndigheter har anslagsframställningarnai programtermer bättre än tidigare visat hur redan anvisade medel fördelats påolika ändamål och vilka effekter som uppnåtts.Möjligheterna att välja mellan alternativa insatser inom ett verksamhetsområdehar förbättrats. Betydanderesurser har lagts ner på arbetet med programbudgetering. Stora insatserkommer även i fortsättningen att krävas för att lösa problem som uppkommer under utrednings- och försöksverksamheten. Erfarenheternaav den bedrivna försöksverksamheten bedömer jag vara goda. Frågan omen viss utvidgning av försöksverksamheten inom den civila sektorn bör därförenhgt min mening tas upp till närmare prövning. Det ankommer på Kungl. Maj:tatt besluta om en sådan utvidgning. Jag avser att återkomma vid ett senaretillfälle med en redogörelse för vilka områden som bör ingå i den utökadeförsöksverksamheten. Chefen för försvarsdepartementet kommersenare denna dag att anmäla frågan om programbudgetering inom försvaret. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t beslutar delgeriksdagen vad jag har anfört. Vad föredragandena sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. 1971:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 12 Den allmännalönenivån för statsanställda m. m. Lönegradsplaceringför vissa tjänster m. m. Utrednings- ochförsöksverksamhet rörande programbudgetering 3 Bilaga 3 tillstatsverkspropositionen 1971 Prop.1971:1 Utdragav protokollet Över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , ,, , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler härefter de frågor, som gäller utgifterna /72 för kungl. hov- och slottsstaterna, och anför. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. I riksstaten förinnevarande budgetår har till Kungl. Maj:ts hovhållning anvisats ett anslag av3,4 milj. kr. Anslaget har utgått med oförändrat belopp sedan budgetåret1967/68. Därefter inträffade löne- och prisstegringar motiverar en höjning avnämnda belopp till 3,8 milj. kr. I övrigt har utgåttanslag till Hennes Kungl. Höghet Hertiginnan av med 225 000 kr.och till Hans Kungl. Höghet Hertigen av med . Underbeaktande dels av den prisstegring som skett sedan dessa belopp bestämdes, delsav att vissa medel bör beräknas med hänsyn till att Hans Kungl. Höghet Kronprinsenvid ingången av /72 kommer att ha uppnått föreskriven lägstaålder för att äga tillträda riksstyrelsen, bör för Deras Kungl. HögheterKronprinsen, av och Herti- Prop.1971:1 Bilaga 3 Kungl. hov- och slottsstaterna 2 genav beräknas ett sammanlagt belopp av . att ställas till HansMaj:t Konungens förfogande för slutlig utdelning. Sålundaförordade belopp, tillsammans , bör i riksstaten för nästabudgetår sammanföras till ett nytt anslag med benämningen Hans Maj:t Konungensoch det Kungl. Jag hemställer, att Kungl. att till Hans Maj: t Konungens och detKungl. Husets hovhållning för /72 anvisa ett anslag av 4 325 000kr. Underhåll och vård av möbler samt andra statentillhöriga inventarier i de kungl. Detta anslag är i riksstatenuppfört med 605 000 kr.Riksmarskalksämbetet har i anslutning till en av överintendenten och chefenför kungl. husgerådskammaren gjord framställning hemställt, att anslaget /72 anvisas med . Härvid har bl. a. medel beräknatsför två tjänster som möbelsnickare resp. tapetserarbiträde samt för enuppräkning med . för täckande avsocialförsäkringsavgifter och allmän arbetsgivaravgift. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed . Jag har därvid beräknat medel för socialförsäkringsavgifter ochden höjda allmänna arbetsgivaravgiften. Jag hemställer, att Kungl. att till Underhålloch vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten för /72anvisa ett anslag av . Prop.1971:1 Bilaga 3 Kungl. 1969/70Utgift 2 571 569 1970/71 Anslag 2 574 000 1971/72Förslag 2 627 000 Under anslaget avlönas 61lönegradsplacerade anställda, varav 25 park- och trädgårdsarbetare och 26tillhörande vaktpersonalen. Härtill kommer ett tiotal arvodister med uppdrag avdeltids- eller bisysslekaraktär och viss personal utan tjänstemannaställning.Från anslaget bestrids vidare övergångsvis understöd till sju förmånstagaresamt andra omkostnader än för uppvärmning och fastighetsunderhåll för de kungl.slotten. hemställer, medanledning av en av ståthållar-ämbetena vid de kungl. slotten gjordframställning, att anslaget för nästabudgetår tas upp med . För nya parkeringsplatser i Drottningholmsslottspark har därvid beräknats . I övrigt påverkas medelsbehovet iförsta hand av automatiska förändringar. Av följande sammanställning framgår deförändringar i medelsanvisningen för de olika slotten, som beräknats för nästabudgetår i jämförelse med de belopp, som anvisats 1970/71 enligt den av Kungl.Maj:t fastställda staten. -1- 11 500 Sammanfattningsvis kan förändringarnaunder de olika posterna mellan den fastställda staten för /71och det framlagda statförslaget för /72 anges på följande sätt. Prop.1971:1 Bilaga 3 Kungl. Avlöningar och arvoden Understöd och vattenParkers underhåll Trädgårdars underhåll Övriga omkostnader Enligt staten för1970/71 2158 600 30 200 110 800 294 000 118 900 423 500 Enligt statförslagetför 1971/72 2233 300 29 900 120 800 304 500 128900 182 100 - 300 + 10 000 + 10 500 + 10 000 Med undantag förförslaget om anordnande av nya parkeringsplatser i slottsparkhar jag ingen erinran mot riksmarskalksämbetets beräkning och hemställer, attKungl. att till De kungl.slotten: Administration för /72 anvisa ett anslag av 2 627 000kr. 805 000 813 000 1969/70 Utgift 722 692 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Från anslaget bestridskostnader för löner till elva anställda värmeskötare, reparatörer m. fl. och för inköp av bränsle m. m. har på grundval avståthållarämbetenas beräkningar hemställt om ett anslag för /72av . Ökningen är huvudsakligen av automatisk karaktär. Med godtagande avriksmarskalksämbetets förslag hemställer jag, att Kungl. att till De kungl.slotten: Uppvärmning för /72 anvisa ett anslag av . Vid bifall till de av migframställda förslagen kommer första huvudtitelns slutsumma för budgetåret1971/72 att uppgå till , vilket innebär en ökning i jämförelsemed det för /71 anvisade beloppet med . Vad föredraganden sålundamed instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:tKonungen. 1971:1 Bilaga 3 Kungl. A. Kungl. 1 Hans Maj :t Konungens och det Kungl. Husets hovhållning 4325 000 2 Underhålloch vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de Kungl.slotten 690000 Summa för kungl. B. Kungl. slotten: Administration 2 627000 slotten: Uppvärmning 813000 Summa för kungl.slottsstaten 3440 000 Totalt för kungl. hov- och slottsstaterna 8 455 000 Bilaga 4 till statsverkspropositionen 1971 Prop. Tilljustitiedepartementets verksamhetsområde hör polis- och åklagarväsendet, deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna, kriminalvårdenoch hyresnämnderna. Departementet svarar också för beredning av lagstiftningsärendenpå ett flertal områden av samhällslivet. En rad olika åtgärder harunder senare år vidtagits för att effektivisera och rationalisera arbetet hosmyndigheterna inom område. På flera punkter har detprocessuella förfarandet kunnat förenklas och arbetsmetoderna förbättrats.Myndigheternas organisation anpassas successivt till ändrade förhållanden. Den genomgripandeomorganisation av de allmänna underrätterna som beslutades av riksdaghar i stort sett slutförts. avses en väsentlig omorganisation ochutbyggnad av de allmänna förvaltningsdomstolarna komma att genomföras. Arbetepå en reform av samhällets rättshjälp bedrivs med sikte på att förslag skallkunna läggas års riksdag. polisutredning har i juni1970 avlämnat ett betänkande "Polisen i samhället". I betänkandet som ej avser storstadsområdena föreslås att en ny regional polisorganisationskapas och att antalet polisdistrikt begränsas till 90. Utredningen föreslårockså inrättande av regionala och lokala polisstyrelser. Betänkandet bereds nuinom departementet. Som ett led i strävandenaatt rationalisera de rättsvårdande m)'n-digheternas arbete bedrivs försök medprogrambudgetering inom polisväsendet och åklagarväsendet, domstolarna ochkriminalvården. Uppbyggnaden av rättsväsendets informationssystem (RI), som nuomfattar rutiner för automatisk databehandling (ADB) inom polisväsendet,åklagarväsendet och domstolarna, fortsätter med ytterligare rutiner för dessaverksamhetsgrenar och för kriminalvården. Ett nytt redovisningssystem baseratpå ADB-teknik införs successivt. Vidare ingår rättsväsendets myndigheter i denförsöksverksamhet som bedrivs inom ramen för statskontorets översyn av denstatliga personaladministratio- Prop.1971:1 Bilaga 4 2 ADB-system för fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet är under uppbyggnad. Trots att flera av devidtagna åtgärderna redan har lett till åsyftade resultat är det nödvändigt attöka resurserna inom vissa av rättsväsendets områden. Detta gäller i förstahand polisväsendet. har de brott som kommit tillpolisens kännedom ökat i antal. Enligt den preliminära statistik som nuföreligger har ökningen varit särskilt markant . Denstörsta ökningen hänför sig till bedrägeri- och tillgreppsbrotten. Kravet påinsatser av de rättsvårdande organen ökar även på andra områden inomsamhället. föreslås därför att medel anvisas som gör det möjligtatt öka antalet tjänster inom område med omkring 1 000.Polisväsendet tillförs 570, kriminalvården cirka 300 och övriga verksamhetsgrenarinom rättsväsendet 200. dras ett 90-tal tjänster in påkriminalvårdens område som följd av vissa anstaltsnedläggningar. Förslag om ersättning avallmänna medel för personskada på grund av brott läggs fram. Utgifterna inomjustitiedepartementets område beräknas komma att öka med 122,9 milj. kr. Därmedomsluter verksamheten 1 914,5 milj. kr. Enligt brottsstatistikenhar brottsligheten ökat . Antalet brottsbalksbrott som harkommit till polisens kännedom uppgick till i runt tal 276 000 och år1967 till omkring 437 000. föreligger endast preliminärstatistik. Denna statistik visar en successiv ökning av brottsbalksbrotten.Under år 1970 har ökningen varit särskilt markant. För tiden fram till den 1november ökade sålunda antalet sådana brott som kom till polisenskännedom med 69 000 i förhållande till . Den successivaförstärkning av polispersonalen som har skett bör fortsätta.Dessutom sker en omorganisation av framför allt ordnings- ochutredningsavdelningarna. Vidare kommer förslag till författningsändringar i syfteatt avlasta polisen vissa arbetsuppgifter att läggas fram . Genom dessaåtgärder uppnås en väsentlig effekti-visering av polisarbetet. För polisväsendetberäknas medel för omkring 570 nya tjänster, varav 400 polismanstjänster. Ifråga om utrustning föreslås inköp av bl. a. ytterligare 59 bilar och 125bärbara radioapparater. Vidare beräknas bl. 1,6 milj. kr. förledningscentraler i , och samt 8,5 milj. kr. förfortsatt utbyggnad av polisens radionät. Förskjutningen i arbetsbelastning frånglesbygdsområden till framför allt storstadsområden fortsätter. På grund häravföreslås en förstärkning av åklagarmyndigheterna i vissa åklagardistrikt. Igengäld kan antalet assistentåklagare reduceras. Vid beslöts en enhetlig organisation av de allmänna underrätterna fr. o. m. den 1 januari1971. Häradsrätterna och rådhusrätterna har genom denna reform ersatts avtingsrätter, för vilka gemensamma regler för rättens sammansättning gäller.Riksdagen fastställde vissa principer för den framtidadomkretsindelningen för underrätterna. Genom skilda beslut och1970 har Kungl. Maj:t med anledning av tingsrättsreformen och beslutade ändringari den kommunala indelningen förordnat om den judiciella indelningen i samtligalän med verkan fr. o. m. . Efter de genomförda ändringarna idomkretsindelningen uppgår antalet tingsrätter fr. o. m. den 1 januari 1971till 108 mot 135 underrätter (27 rådhusrätter och 108 häradsrätter) vidutgången av . Efter beslut av riksdag harstaten övertagit lokalhållningen för de allmänna underrätterna den 1 januari1971. Genom tingsrättsreformen har antalettjänster för chefsdomare minskat under det att antalet tjänster för rådmänökat. Totala antalet tjänster för ordinarie domare nedgick den 1 januari 1971med 10. Antalet tvistemål och brottmål undergår ej någon större förändring. Det föreslås att underrätterna tillförsmedel for statens övertagande av lokalhållningen (cirka 29 milj. kr. pådriftbudgeten) samt medel för bl. a. två domare. kommer förslag att läggasfram till en ändrad organisation av de allmänna förvaltningsdomstolarna. ,som beräknas få ett stort antal nya måltyper, kommer därvid att föreslås bliutbyggd med en ny kammarrätt i . Två avdelningar av kammarrätten iStockholm föreslås bli flyttade till . Medelbeläggningen på fångvårdensanstalter har varit 4 893. Föregående års genomsnittsbeläggningutgjorde 5 181. Den högsta beläggningenunder registrerades , då antalet anstaltsintagna var 5331. Arbetet på en modernisering av anstaltsbeståndetfortsätter. Antalet platser på fångvårdsanstalterna uppgår till 5 930. /72 tillkonmier en öppen 120-mannaanstalt i Viskan och nyaallmänna häkten med sammanlagt 113 platser i , , ochMariestad. Prop.1971:1 Bilaga 4 4 Den ökade platstillgångenoch den f. n. gynnsamma beläggningssituationen gör det möjligt att lägga nedett antal anstalter och anstaltsavdelningar. För /72har medel beräknats för ytterligare anstaltspersonal bl. a. som följd avförkortning av arbetstiden. Anstaltsvården får ytterligare medel för idrotts-,bildnings- och biblioteksverksamhet. Frivårdsfallen som den 1december uppgick till 22 963 utgjorde 22 875.Utbyggnaden av frivårdsresurserna fortsätter. Medel har beräknats fören fortsatt rationalisering av kriminalvårdsadministrationen. Förändringarna inomjustitiedepartementets område i förhållande till riksstaten för budgetåret1970/71 framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Anvisat 1970/71 Förslag 1971/72 E. Rättegångsväsendet i allmänhet 67,2 '233,8 + 5,6 + 79,9 + 2,1 + 40,1 + 5,0 + 35,6 - 12,2 () Förvärv av jorbruksfastigheter Nybyggnad i kvarteretKronoberg i '1,1 ' Inkl. anslaget under VII ht Kammarrätten. " Anslaget Renoveringav byggnad för regeringsrätten. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , ,, , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1971/72 inom verksamhetsområde och anför. 2 712 000 2 765 000 1969/70Utgift 2 315 966 1970/71Anslag 1971/72 Förslag Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Därav utrikes resor Expenser (Il 000) (-) 38 000 1971:1 Bilaga 4 6 Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 2 765 000kr. lag har därvid beräknat medel för arbetskraftsförstärkningar med 70 000kr. Jag hemställer, att Kungl. att till Statsrådsberedningen /72 anvisa ett för; slagsanslag av . 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 10 416 417 11207 000 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal övrig personal (110 000) (14 000) (-) - 2 000 (-) -1- 90 000 Jagberäknar medel för ytterligare tre biträdestjänster med . Fr. o. m. avses enkansliorganisation komma att inrättas för regeringsrätten. Eftersomdepartementets befattning med regeringsrättsmålen därmed upphör, minskarmedelsbehovet under förevarande anslag med . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer, att Kungl. att till /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 913 158 1970/71 Anslag 650 000 1971/72Förslag 1 100 000 Från anslagetbestrids kostnaderna för bl. a. tryckning av . Medanledning av förslag som lagts fram av utredningen om författningspubliceringi betänkandet (SOU 1970: 48) kommerförfattningssamlingen att fr. o. m. ges en i viss mån ny utformning i redaktionellt och tryckeritekniskthänseende, innebärande bl. a. att den tidigare tillämpade ordningen medtransume-ring överges. Vidare kommer utsändning av författningssamlingen attske i princip en gång i stället för som tidigare två gånger imånaden. nämnda och vissa andra smärre tekniska förändringar torde komma attunderlätta användandet av författningssamlingen. De ökade kostnader somförändringarna medför har jag beaktat vid medelsberäkningen. I detta sammanhang vill jag också erinraom att Kungl.