prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Storleken av upplåningen utomlands fär vid varjetillfälle bedömas med hänsyn till tillgången på reala resurser och samhällsekonomisktutrymme. Ett ökatfinansiellt utrymme kommer således att successivt ställas tiU förfogande för industrins investeringar.En väsentlig föratsättning för att framgångsrikt genomföra deekonomisk-politiska intentionerna blir då att erforderlig handlingsberedskapoch insatsvilja finns inom företagen. Att döma av de planer industrinpresenterat är denna förutsättning för handen. Expansionen av industriinvesteringarnainnebär också att ett antal äldre, mindre lämpligt utformade arbetsställenmoderniseras. I andra fall innebär det att nya produktionsenheter kommer till.Den ökade investeringsverksamheten innebärdärmed en betydelsefull möjlighet att förbättra arbetsmUjön inom vårtnäringsliv. Med en väl utformad samverkan mellan näringslivet, de fackligaorganisationerna och arbetarskyddsmyndigheterna bör den nu aktuellaexpansionen av industriinvesteringarna också ses som ett inslag ireformarbetet på arbetsmiljöns område. Insatserna för en förbättrad regionalbalans har successivt förstärkts undersenare år. Den industriella expansion som uppläggningen av den ekonomiskapolitiken syftar till, skapar förutsättningar för ökad sysselsättning i desysselsättningssvaga områdena. Möjligheterna att styra denna expansion iönskvärd riktning har också ökat genom den nya aktiva regionalpolitik som nugenomförs. En viktig uppgiftför den ekonomiska politiken är att hälla investe-ringsvUjan uppe även framdeles.Företagens egna strävanden att stärka sinkonkurrensförmåga måste aktivt stödjas genom målmedvetna näringspolitiskainsatser frän samhäUets sida. Detta föratsätter ett väl utbyggt fortgåendesamarbete mellan samhället och näringslivet grundat på ömsesidigtinformationsutbyte och fortlöpande överläggningar om 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 19 framtidsbedömningaroch långsiktig planering. Ett sådant ökat samarbete begränsar inte de enskildaföretagens ansvar att självständigt ta ställningtill och anpassa sin verksamhet till de ständigt nya krav och möjlighetersom den ekonomiska, tekniska och sociala utvecklingen skapar. Även om en utbyggnad av näringslivetskapacitet är nödvändig, förtjänar det emellertid starkt understrykas att vårtnäringslivs konkurrenskraft i sista hand bestäms av kostnadsutvecklingen härhemma. Som jag tidigare framhållit kan vi iår förutse en uppbromsning av pris- och kostnadsutvecklingen utomlands.Inställningen torde nämligen vara allmän bland industriländerna att enmarkerad dämpning av prisstegringarna måste komma till stånd. Från vårsynpunkt framstår det därför som vitalt att priser och kostnader inteutvecklas ogynnsamt i . Skulle priser och kostnader stiga inteoväsentligt snabbare i än i de länder, där vår exportindustri har sinavsättning, torde vi i det rådandevalutaläget ha begränsade möjligheter att framgångsrikt säkra vårfullsysselsättningspolitik. Under inverkan avbl. a. de osedvanligt kraftiga internationella prisstegringarna, men även avden starka inhemska efterfrågepressen, tenderade priserna i att i fjolstiga oroande snabbt. De motiv som föranledde regeringen att inför dennasituation införa ett temporärtprisstopp först begränsat till livsmedel och sedan av generell natur har tidigare utförligt redovisats.Prisstoppet har otvivelaktigt medverkat till att begränsa prisstegringenunder 1970. Under loppet av året steg Ukvälpriserna, mätt med konsumentprisindex, med inte mindre än 7 o/o. Vid eninternationell jämförelse framstår denna prisstegring trots allt inte somanmärkningsvärt stor. Det förefaller också som pris-och kostnadsutvecklingen inte försämrade näringslivets konkurrenskraft.Uppgången av exporten ger belägg för detta. Enligt föreliggandeprisprognoser, i vilka hänsyn tagits tUl verkningarna av denekonomiska politik som redovisats här, skulle prisstegringen i vårt land 1971motsvara ett troligt genomsnitt för den internationella prisstegringen, dvs. 3 a 4 o/o. Härav har1 o/o uppskattats härröra från utifrån kommande prisstegringsimpulser. Tilldenna prisstegring kommer den effekt somsammanhänger med mervärdeskattens höjning . Denna följd avfjolårets beslut rörande den skattepolitiska fördelningsreformen,har uppskattats till 3 o/o. Priseffekten härav kompenseras emellertid avsänkningen av inkomstskatten, i första hand för låginkomsttagarna samtav bättre familjestöd och av ökade sociala förmåner. Det är sålunda två huvudmotiv somdikterat den restriktiva grundtonen i denekonomiska politiken 1971: hänsynen till utrikesbalansen och omsorgen ompris- och kostnadsutvecklingen. En generell lättnad av den ekonomiska politikenvore i dagens läge klart olämplig och skulle 2t 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 20 intege det resultat som eftersträvas. Denna synpunkt understryks ytterligare av deproblem som den industriella strukturomvandlingen ger upphov till. I den månefterfrågeutvecklingen motiverar det fär selektiva ekonomisk-politiskaåtgärder tillgripas. Det är naturligt att mot denna bakgrundtilldela arbetsmarknadspolitiken, enviktig roll i den ekonomiska politiken. Förutsättningarna för att höjdakrav på arbetsmarknadspolitiken skall kunna infrias är goda. Arbetsmarknadspolitikens resurser har under enföljd av år blivit avsevärt förstärkta. I årets budgetförslag sker enfortsatt betydande utbyggnad. Arbetsmarknadspolitiken har att lösaflera olika huvuduppgifter. En är att underlätta omställningar genom åtgärderför att främja arbetskraftens yrkesmässiga och geografiska rörlighet samt attaktivera icke yrkesverksamma grupper. En annan är att upprätthålla enjämn och full sysselsättning. Ambitionerna i detta avseende har under senare årsuccessivt höjts. För att klara den fulla sysselsättningen för aUt fler grupper av människor, och för att säkrasysselsättning i landets olika regioner krävs ett omfattande program avsysselsättningsskapande och regionalpolitiska åtgärder. En tredjehuvuduppgift för arbetsmarknadspolitiken att hålla en hög beredskap för attmöta eventuella tendenser till vikandesysselsättning måste ständigt hällas aktuell, och åtgärder måste kunnavidtas med kort varsel. Trotstendensen till minskad efterfrågan på arbetskraft 1970, liggerden totala efterfrågan fortfarande på en hög nivå. Inom stora delar av servicenäringarna och exportindustrin främst de större företagen inom verkstadsindustrin råder betydande brist på arbets kraft. Utvecklingen av den totala efterfrågan isamhällsekonomin bör leda till bättre balans på arbetsmarknaden. Allttalar dock för att bristen pä framför allt yrkesarbetare kommer att varabetydande även under I ett läge då större delen av den svenskaindustrin har brist på yr kesarbetare och en prioritering av industrins utveckling framstår som nödvändig är det av största vikt att arbetsmarknadsutbUdningen och ar betsförmedlingens insatser i ökad utsträckning inriktas på att tUlgodose de expansiva industribranschernas behov avutbildad arbetskraft samt att resurserna inriktas på att aktivera sådana personer som inte va rit i arbete. Derörlighetsfrämjande åtgärdernas betydelse förstärks i väsentlig grad genom den höga takten i näringslivetsstrukturomvandling . har nära dubbelt så mångaarbetstagare berörts av varsel om nedläggningar och driftsinskränkningar somunder . Ökningen har varit särskilt markant inom textil- och konfektionsindustrinsamt träindustrin. Många faktorer synes ha medverkat tUl denna utveckling.Medan en bristande internationell konkurrenskraft varit en betydelsefull faktorför teko-industrin torde omvandlingen inom trä- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 21 industrin främst bero på överkapacitet och ivissa fall låg rationaliseringsgrad. Med hänsyn till den produktionsutvecklingför teko-industrin och träindustrin som förutses ter sig en fortsatthög takt i strukturomvandlingen på dessa områden sannolik. Även om de flesta somberörs av driftsinskränkningar oftast snabbt kan finna nytt och inte sällanmer förmånligt arbete ger erfarenheten vid handen att vissa arbetstagare,främst äldre och handikappade, lämnas kvar utan nytt arbete. Detta innebär attäven med en generellt sett hög efterfrågan pä arbetskraft vissarbetslöshet kan uppstå. Kraven att beredasysselsättning åt allt fler grupper, som tidigare stått utanförarbetsmarknaden, har successivt ökat. Likaså har kraven på förbättrad balans ide regionala sysselsättningsmöjligheterna vuxit sig starkare. Den långtidsarbetslöshetsom förekommer är i stor utsträckning koncentrerad till äldre och handikappadarbetskraft. Av personer som enligt arbetsförmedlingsstatistiken 1970 varitarbetslösa mer än en månad var mer än tvä tredjedelar . Införandet aväldrestödet och vissa andra arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder harvisserligen medverkat till att höja nivån på den registrerade arbetslösheten,men en inte obetydlig del av arbetslösheten bland de äldre torde också hängasamman med den ökade takten i omställningarna. ägnas mycket betydande insatser åtatt sysselsätta dessa grupper. Sista kvartalet 1970 sysselsattes genomsamhällets försorg mer än 50 000 äldre och handikappade. Den resursförstärkningsom i årets budgetförslag kommer arbetsmarknadspolitiken till del kommer ocksåfrämst att användas för att finna sysselsättning för denna arbetskraft. Dettakan och får emellertid inte undanskymma det stora ansvar som företagen har föratt söka bereda dessa människor sysselsättning. Det borde vara en angelägenuppgift för företagen själva att vidta särskilda åtgärder för att utforma ochanpassa arbetena så att företagen i ökad utsträckning kan anställa äldre ochhandikappad arbetskraft. Yrkesskicklighet, rutin och stabilitet ianställningen, egenskaper som kännetecknar den äldre arbetskraften, torde viden objektiv bedömning innebära avsevärda ekonomiska fördelar för företagen. haren påtaglig utjämning skett av de regionala skillnaderna i sysselsättning. del kan detta tillskrivas resultaten av den allt mer utbyggdaregionalpolitiken. Samhällets ambitioner pädetta område har successivt vidgats och allt fler instrument har kommit tillanvändning. Det utbyggda lokaliseringsstödet är alltjämt det dominerandeinstrumentet. Vid sidan härav har användningen av investeringsfonderna ilokaliseringspolitiskt syfte kommit att spela en betydelsefull roll sometableringsstimulans. De av fjolårets riksdag beslutade nya stödformerna,bidrag vid lokaliserings- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 utbildning, sysselsättningsstöd ochtransportstöd, synes redan från början ha fått en stor betydelse. Likaså ärfuUföljandet av kommunindel-ningsreformen och den länsstyrelsereform somgenomförs fr. o. m. viktiga förutsättningar för en effektivregionalpolitik. Målet för samhälletsregionalpolitik är att bättre balans skall erhållas mellan olika regioner ilandet. Vid sidan av områden med långsiktiga sysselsättningsproblem måstedärför även storstadsområdena med deras överheltningsproblem bli föremål föråtgärder inom ramen för en aktiv regionalpolitik. Det framstår därför som enallt mer väsentlig uppgift för regionalpolitiken att söka avleda expansionen istorstadsområdena som utvecklingen i andra regionalpolitisktbetydelsefulla orter stimuleras. En viktig åtgärd i detta syfte är det beslutom lokaliseringssamråd som fattats. Uppenbart är att en regional omfördelningav expansionen inte kan inskränkas tUl att omfatta endast industrin. Densnabbt expanderande servicesektorn måste även inkluderas. Inte minst gällerdetta den statliga förvaltningen. Regeringen avser därför att till vårriksdagenlägga fram förslag om utflyttning av statlig verksamhet frånstorstockholmsregionen till ett begränsat antal tUl-växtcentra i landets övrigadelar. Tillväxten i den svenskaekonomin väntas i är bli något lägre än . Bruttonationalproduktens ökningberäknas uppgå tUl 3 o/o mot 4 o/o 1970. Efterfrågan ligger dock fortfarande påen hög nivå och vi kan räkna med ett fortsatt högt utnyttjande avproduktionsresurserna. Politiken kommer med oförminskad styrka att inriktas påatt säkra en jämn och full sysselsättning. En hög beredskap kommer attupprätthållas för att möta de påfrestningar som skuUe kunna uppstå om den internationellakonjunkturen utvecklas svagare än vad som förutsatts. Arbetsmarknadspolitikensolika medel hör hit. Planeringen av arbetsmarknadsutbildningen är sådan attden med kort varsel kan expandera mycket snabbt. Likaså kan beredskapsarbetenasnabbt expandera. Andra åtgärder som kan tiUgripas är offentligainvesteringsinsatser och finanspolitiska åtgärder. En politik, syftande generell efterfrågeexpan-sion, är som jag tidigare understrukit, intetiUrådlig. Vi bör i stället i män av behov arbeta med selektiva, och rumavgränsade insatser. Erfarenheten visar att dessa snabbt och effektivt kansättas in och därefter upphävas när läget så kräver. Statens upplåningsbehovunder /70 uppgick som framgår av tabell 3 till ca 3,8 mUjarderkr. Detta belopp översteg något det jag räknade med i den revideradefinansplanen. Inkomsterna blev ett par hundra milj. kr. lägre och utgifternaett hundratal milj. kr. högre än kalkylerna i den reviderade finansplanenangav. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 23 Totalbudgeten1969/701971/72. 1969/70 1970/71 1971/72 Inkomster 40 404 46751 51519 Utgifter 44221 48009 51725 Budgetsaido 3 817 1258 206 Budgeten för nu löpandebudgetår, 1970/71, innebär en kraftig finanspolitisk åtstramning. I denreviderade finansplanen beräknade jag att upplåningsbehovet skulle komma attsjunka till i runt tal 900 milj. kr. Till följd av senare inträffadeförändringar pä såväl inkomst- som utgiftssidan kan upplåningsbehovet nuberäknas till ca . I förhällande till föregående budgetårminskar således upplåningsbehovet med i runt tal . Jämfört med beräkningarna i den revideradefinansplanen har inkomsterna räknats upp med . Huvuddelen avdenna uppräkning är en följd av det finanspolitiska åtstramningsprogram sombeslutades av förra årets riksdag i syfte att dämpa efterfrågeutvecklingen.Programmet innebar bl. a. att den aUmänna arbetsgivaravgiften samtenergiskatten på i första hand den privata förbrukningen av elkraft höjdes . Vidare höjdes skallen påmotorbränslen samt sprit och vin, som den höjda mervärdeskatt somsedan början av februari gällt för vissa varor utsträcktes till attomfatta även vissa hushållskapitalvaror. Tillsammans kan dessa åtgärderberäknas innebära en inkomstförstärkning med ca 775 milj. kr. I övrigt förklaras avvikelserna från beräkningarna i den revideradefinansplanen av att de direkta skatterna räknats upp till följd av nyaantaganden om skatteunderlagets utveckling som vissa indirektaskatter nu tas upp med lägre belopp än i de tidigare kalkylerna. Utgifterna /71 kan nu beräknas bli ca1,. större än tidigare beräknat. Till betydande del beror detta påprisutvecklingen, som medför ökade utgifter för bl. a. folkpensioner ochförsvarets prisreglering. Härtill kommer en betydande ökning av utbetalningarnaav bostadslån som vissa nya utgifter tillkommit pä tiUäggsstat. Jagvill i detta sammanhang erinra om att Kungl. Maj:t i syfte att så långt möjligtbegränsa en ytterligare utgiftsexpansion under innevarande budgetår föreskrivitatt merkostnader till följd av prisstegringar, även sådana som beror på höjdindirekt beskattning, bör rymmas inom anvisade anslag. Utgiftsberäkningen ärfortfarande osäker, bl. a. därför att några belopp för höjda löner under 1971till de statsanställda inte kunnat tas in i kalkylerna. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 Budgetförslaget för1971/72 innebär att den åstramning av finanspolitiken som inleds innevarandebudgetår fortsätter. Upplåningen reduceras enligt de nu föreliggandekalkylerna med . och beräknas komma att ligga på en nivå avca 200 milj. kr. Jag vill emellertid understryka att kalkylen i fråga omutgifterna är ofullständig såtillvida som några löneökningar för destatsanställda inte kunnat inberäknas och inte heller eventuellt tillkommandeutgifter på tilläggsstat. Utgiftsprövningen harvarit ytterst restriktiv. Med undantag av personalökningar som följer avtidigare fattade beslut har någon utbyggnad av befintlig organisation ellerutvidgning av pågående verksamhet i huvudsak inte inrymts i budgetförslaget. Iflera fall föreslås tvärtom inskränkningar och nedskärningar av pågåendeaktiviteter. En huvudregel vid utgiftsprövningen har bl. a. varit att anslageninte räknats upp för att kompensera den höjda mervärdeskatten.Denna handlingslinje innebär att effekten av höjningen av mervärdeskatten ocksåkommer alt gälla statliga myndigheters upphandling. Genom att utgiftsprövningenallmänt sett varit sä restriktiv har utrymme kunnat skapas för vissa reformerpå några särskilt vitala områden. Detta gäUer bl. a. arbetarskyddet ocharbetsmarknadspolitiken. Totalt anger de nuaktuella kalkylerna en utgiftsökning med ca . eller ca 8 o/ojämfört med det beräknade utfallet för innevarande budgetår. Detta innebär enökning i något lägre takt än under innevarande budgetår. Att utgifterna trotsrestriktiviteten i budgetprövningen fortsätter att stiga i relativt snabb taktberor på vissa relativt betydande utgiftsstegringar av automatisk karaktär.Detta gäller främst folkpensionerna. Inkomsterna beräknasstiga med ca . eller ca 10 o/o, vilket är en inte obetydligtlägre stegringstakt än innevarande budgetär, då ökningen beräknas tUl ca 15o/o. Huvuddelen av inkomstökningen hänför sig till de indirekta skatterna ochsärskilt mervärdeskatten, som beräknas öka med . Däremot beräknasinkomstskatten minska. Denna utveckling sammanhänger med utformningen av denskattereform som trädde i kraft . Till grund förinkomstberäkningen ligger antaganden om en avtagande stegringstakt iskatteunderlaget. beräknas den totala lönesumman ha ökat med 11,5o/o. har i sin inkomstberäkning antagit att lönesummanökar med 10 o/o och med 7 o/o är 1972. är det medhänsyn till ovissheten om resultatet av de pågående löneförhandlingarna mycketsvårt att bedöma lönesummans utveckling. För egen del har jag räknat med attden totala lönesumman kommer att stiga med 9 o/o och 6 o/o . Som jag redan antyttavser jag att i annat sammanhang anmäla frågan om förslag till en beskattningav annonseringen i tidningar och andra publikationer. Skatten som bör utgå med10 o/o av kostnaderna för in- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 25 förande av annonser kan beräknas ge eninkomstförstärkning om ca 120 milj. kr. Utrymme i budgeten skapas härigenom förökat statiigt stöd till pressen och utökad statiig informationsverksamhet. Vidsidan härav bör skatteförslaget ses som ett led i den finanspolitiska åtstramningen. Jag har i det föregående redovisat de nuaktuella beräkningarna av statens uppläningsbehov. Ett annat uttryck förfinanspolitikens inriktning är utvecklingen av statens finansiella sparande,som motsvarar budgetsaldot beräknat med bortseende frän finansiellatransaktioner av typen utlåning. Statens finansiella sparande, som 1969/70uppgick till , stiger /71 till ca 3,3miljarder kr. och ökar enligt nu gällande beräkningar nästa budgetår till ca4,. Ett huvudsyfte med den restriktiva finanspolitiken är att genombegränsning av statens efterfrågan på reala resurser skapa utrymme för fortsattuppgång i industrins investeringar och möjliggöra lättnader i kreditpolitiken. 3.3 Försörjningsbalans och bytesbalans 1 följandeförsörjningsbalans sammanfattas den produktionstillväxt och resursanvändningsom i den preliminära nationalbudgeten förutses . I prognoserna harhänsyn tagits till effekterna av den ekonomiska politik som redovisats i detföregående. inleds den beslutadearbetstidsförkortningen frän 421/2 till . Denna viktigasociala reform innebär att en betydande del av vår standardhöjning tas ut iform av ökad fritid. Bruttonationalproduktens relativt låga ökningstakt under1971 om knappt 3 o/o får ses mot denna bakgrund. I rådande konjunkturläge finnsdet vidare erfarenhetsmässigt anledning att räkna med en jämförelsevis lågproduktivitetsökning. Den inhemska efterfrågan beräknas totalt stigamed ca 2 o/o vilket är mindre än under föregående år.Nedgången beror främst pä att den extrema lagerkonjunktur som kännetecknadefjolåret blir väsentligt mindre utpräglad . Lagerinvesteringarnaligger dock kvar på en hög nivå även under nästa är och väntas komma att uppgåtill ca . I fråga om de fasta investeringarna beräknas enuppgång med 5 o/o. Industrins investeringar förutses öka med ca 12 o/o jämförtmed ca 7,5 o/o . Såväl det extra investeringsavdraget som ökade finansieringsmöjligheterbidrar till expansionen. I detta sammanhang kan också nämnas att en kraftiguppgång förutses för investeringar i handelsflottan. Däremot beräknas handelnsinvesteringar minska med 3 o/o, vilket beror på investeringsavgiften, somgäller till utgången av . Sammantaget ökar näringslivets investeringarmed 9 o/o. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen De statliga investeringarna väntas öka med 8 o/o. Ökningen avser väsentligen sädanastatliga investeringar som är av särskild betydelse står förmerparten av ökningen, men även för förutses vissa ökningarframför allt i fråga om rullande materiel för godstrafiken. För de kommunalainvesteringarna förutses en begränsad uppgång. Beräkningen baseras på en igångsättning av ungefär samma omfattningsom , dvs. ca 100 000 nya lägenheter. Den offentligakonsumtionen ökar med ca 4 o/o. Den statiiga stiger med endast ca 2 o/o underdet att motsvarande siffra för kommunerna beräknas till ca 5,5 o/o. Den privata konsumtionensökning förutses bli nära 3 o/o, eller ungefär densamma som 1970. Härvid harantagits en viss minskning av hushållssparandet, som dock stigit under såväl1969 som 1970. Exporten väntas öka med8,5 o/o i volym, eller i ungefär samma takt som 1970. Exporten av råvarorberäknas öka snabbare än 1970 till stor del beroende på ett omslag imalmexporten. Omslaget sammanhänger dels med produktionsstoppet vid i börjanav 1970 dels med att de rådande höga fraktpriserna gynnar den svenska malmen. För färdigvaruexportenförutses en viss dämpning av ökningstakten. De stora orderstockarna inom främstverkstadsindustrin tyder dock på 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 27 fortsatt hög tillväxt av exporten. Vidare börbeaktas att den inhemska efterfrågan stiger långsammare vilket ökarkapaciteten för ex- Övriga tjänster, netto Erfarenheten visar också att enminskning av hemmamarknadens efterfrågan leder till ökade exportansträngningarfrån industrins sida. Importen väntas 1971 ökamed 4 o/o i volym, vilket är väsentligt långsammare än föregående år och harsamband med att lageruppbyggnaden antar mer normala proportioner.Lageruppgängen förutses bli . Medhänsyn till lagrens importinne-häU torde denna faktor minska importbehovet medöver . Importen av bränslen var vidare extremt hög 1970 på grundav den stränga vintern och den dåliga vattenkraftssituationen. För både export- ochimportpriser förutses en avsevärt lugnare utveckling än . Prisindexför såväl exporten som importen beräknas öka med ca 2 o/o men med en svagtendens till fortsatt förbättring av bytesförhållandet. Sammantaget beräknashandelsbalansen svänga från ett underskott 1970 om ca 1 330 milj. kr. till ettöverskott 1971 på ca 300 milj. kr. Den nämnda förbättringenmotverkas dock av en fortlöpande försämring av turistnettot och nettot avtransfereringar. Turistutgifterna steg osedvanligt kraftigt . För1971 har antagits en ökning som närmare ansluter till den långsiktigautvecklingen. Turistbalansens underskott skulle därmed uppgå till ca 2miljarder kr. Det negativa nettot avtransfereringar fortsätter att öka främst till följd av den ökande u-hjälpenmen även på grund av ökade räntekostnader för upplåningen utomlands. Totalt förutses förbytesbalansen ett underskott om ca 750 milj. kr. Detta är en väsentligförbättring jämfört med . Härvid bör emellertid beaktas att näringslivetvid årets ingång låg med osedvanligt stora lager vilket medverkar till attimportökningen blir jämförelsevis låg . 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 28 Målet vid utarbetandet avårets budgetförslag har, som jag tidigare nämnt, varit att genom finanspolitiskrestriktivitet skapa utrymme för ökad export och stigande industriinvesteringarsamt möjliggöra en selektiv lättnad i kreditpolitiken.