prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — organisation förindustriell utveckling och fackorgan skall fortsätta attgranska de framsteg som görs inom respektive områden i enlighet med procedurersom redan finns fastställda och som kan bli föremål för erforderligaförändringar. (83) En genomgripandegranskning och värdering av framstegen i genomförandet av den internationellautvecklingsstrategin skall göras av generalförsamlingen, genom det ekonomiskaoch sociala rådet, på basis av ovannämnda översynsarbete samt på grundval avkommentarer och rekommendationer från kommittén för utvecklingsplanering inomramen för ett särskilt mandat. Generalsekreteraren skall underlätta dettaarbete genom att förbereda och framlägga erforderlig dokumentation ochrapporter. Den genomgripande värderingen skall ske , varvid denandra i ordningen skall utgöra en mittperiodsöversyn. Mobilisering av denallmänna opinionen (84) En väsentlig del avarbetet under utvecklingsårtiondet skall be stå i att mobilisera den allmänna opinionen i både utvecklingsländer och industriländer till stöd för utvecklingsårtiondets målsättningar och åtgärder. Regeringarna i de mer utvecklade länderna skall fortsätta och 1971:1 Bilaga 5 96 intensifierasträvandena att fördjupa den allmänna opinionens förståelse för den ömsesidiga karaktären av ansträngningarna under utvecklingsårtiondet särskilt fördelarna av internationellt utvecklingssamarbete och förbehovet av att bistå utvecklingsländerna att påskynda ekonomiska och socialaframsteg. De insatser som utvecklingsländerna själva gör för att uppnåekonomiskt och socialt framåtskridande måste bh bättre och mer allmänt kända iindustriländerna. På motsvarande sätt skall regeringarna i utvecklingsländernafortsätta att göra alla delar av befolkningen medvetna om fördelarna med och behovetav uppoffringar samt söka få befolkningen att till fullo engagera sig iansträngningarna att uppnå utvecklingsårtiondets mål. Ansvaret för den allmännaopinionens mobilisering måste i huvudsak åvila nationella organ. Regeringarnabör överväga att upprätta nya eller förstärka redan existerande nationellaorgan med uppgift att mobilisera den allmännaopinionen samt, som en mer långsiktig åtgärd, i ökad utsträckninginföra information om utvecklingsprocessen i läroplanerna. Med tanke på attviss ledning kan vara av stor betydelse för den allmänna opinionensmobilisering, är det nödvändigt att berörda myndigheter ställer upp konkretamål. Organisationerna inom system skall fylla uppgiften attbistå olika nationella informationsmedia i synnerhet genom att tillhandahållalämplig basinformation, varigenom sådana media kan erhålla såväl underlag sominspiration för sitt arbete. Det finns även ett trängande behov av ökadsamordning av sådan informationsverksamhet som redan har satts i gång inommånga organisationer inom system. Det internationellainformationsflödet skall företrädesvis inriktas på att förstärka den känsla avömsesidigt beroende och betydelsen av detsamarbete, som utgör grundvalen för utvecklingsårtiondet. 1971:1 Bilaga 5 97 4 A.Utrikesdepartementet ra. 4 Utrikesförvahningen 126018 000 6 Representationsbidragtill utlandstjänstemän 3 650 000 7 Inventarierför beskickningar, delegationer och konsulat 3960 000 7 Kursdifferenser 1000 7 Ersättningaråt olönade konsuler 1800 000 8 Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom internatio- nell organisation 4550 000 8 Kostnader för vissa nämnder m. m. 8 Kommittéer m. m. 8 Extra utgifter 200000 9 Tillfälliga representationskostnader 950000 Bidrag till vissainternationella organisationer 10 Permanentaskiljedomstolens internationella byrå i 6 000 10 FörentaNationerna 13700 000 11 Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () 5400 000 11 Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) 2 050 000 23 Bidrag till internationella biståndsprogram 395920 000 31 Bilateralt utvecklingssamarbete 572222 000 45 Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informations verksamhet 10021000 48 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 20837 000 51 D. Infonnation ora i utlandet 55 Övrig information omSverige i utlandet 6253 000 13670 000 59 E. 59 Gottgörelse av kostnader för sjöfolk ochnödställda svenska medborgare m. fl. 59 Bestridande avresekostnader för inom ut- sedda svenska stipendiater 20000 60 Information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska 64 Bidrag tillStockholms internationella fredsforskningsinstitut 3088 000 Summa för driftbudgeten 1182286 000 1971:1 Bilaga 5 98 66 // Statens allmänna fastighetsfond 66 Inköp, uppförandeoch iståndsättande av fastigheter för utrikes representationen 6200 000 68 IV Statens utlåningsfonder Summa förkapitalbudgeten 6 600 000 Totalt för 886 000 70 Bilaga 5.1 72 Bilaga 5.2 75 Bilaga 5.3 Bilaga 6 till statsverkspropositionen 1971 Prop. Tillförsvarsdepartementet hör det militära försvaret samt civilförsvaret, detpsykologiska försvaret och signalskyddet. Dessutom svarar departementet för desamordningsfrågor som rör totalförsvaret. Utvecklingen av vårtmilitära försvar har reglerats genom fleråriga försvarsbeslut,som bl. a. har angett storleken av försvarsutgifterna under de olikabeslutsperioderna. Försvarsbesluten har omfattat ävencivilförsvaret, som dock först genom beslut fick en ekonomisk ramfastställd för sin verksamhet. gällande försvarsbeslut tillkom ochomfattar budgetåren 1968/ 691971/72. Nästa budgetår är alltså det sista i den löpandebeslutsperioden. En gällandeekonomisk ram infördes för att ge större stadga i försvarsplaneringen och gemöjlighet till en målmedveten utveckling av försvaret. Dessa intentioner har iallt väsentligt uppnåtts. Vårt försvar är f. n. tillräckligt starkt för attlösa sina fredsbevarande uppgifter och bidrar därigenom till att skapaförtroende och respekt för vår alliansfria utrikespolitik. Ett karakteristiskt dragi den fortlöpande utvecklingen av vårt militära försvar har varit att en internationelltsett mycket stor del av de totala utgifterna har kunnat sättas av för attanskaffa modern materiel. Detta gäller även de ekonomiska resurserna enligt1968 års försvarsbeslut som både inom ramen för de s. k. grundutgifterna ochunder utgifterna för kompletteringar ger utrymme för betydandematerielanskaffningar. Som exempel på materiel som har levererats ellerbeställts kan för arméns del nämnas stridsvagn 103 (S),pansarbandvagn 302, pansarvämskanoner, ochautomatkarbi-ner. För marinen omfattar materielanskaffningarna bl. a. ett min-och ubåtsdepåfartyg, attackubåtar, torpedbåtar, helikoptrar och sjörobotar samt7,kustartilleribatterier och kustrobotar. Inom flygvapnet har enmodernisering av attackflyget inletts genom den första seriebeställ-1 1971. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 2 ningen av flygplan 37 () i attackversionoch attackrobot 05. Parallellt med denmateriella uppbyggnaden har en omfattande byggnadsverksamhet förekommit inomsamtliga försvarsgrenar. Nya befästningar, stridsledningscentraler,utbildningsanordningar, kaserner, matinrättningar m. m. har tillkommit. Vidarehar renoveringen av äldre kaserner och andra anläggningar för värnpliktigafortsatt i hög takt. På det organisatoriskaområdet pågår kontinuerligt försök och utredningar för att effektivisera ochrationalisera verksamheten. Bland de senaste årens rationaliseringsåtgärderkan nämnas inrättandet av , försvaretsrationaliseringsinstitut och värnpliktsverket samt omorganisationen och verkstadsledningar. Flygvapnets fredsorganisationhar anpassats till krigsorganisationens behov. Under överbefälhavarens ledningbedrivs f. n. ett omfattande utredningsarbete rörande krigsmaktensorganisation i lägre regional instans. Försök pågår vidare med stabs- ochförvaltningsorganisationen inom försvarsområde. Värnpliktsförmånerna harförbättrats genom ökade penningbidrag, fördubblat antal fria hemresor ochförsöksverksamhet med vidgad möjlighet till flygresor. harpersonalvårdsorganisationen och ökade resurser satts av förfritidsundervisning och trivsel- och förströelseåtgärder. Ett särskilt olycksfallsskyddhar införts för värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga och vissacivilförsvarspliktiga. Beslut har vidare fattats om att anordna bistånds- ochkatastrol utbildning för vissa värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga ochkvinnor. Inom civilförsvaret haruppbyggnaden fortsatt. har försetts med materieloch utbildad personal. Utbyggnaden av ledningscentraler har pågått för att georganisationen avsedd effekt. Särskilda åtgärder har vidtagits för attförbättra skyddet för befolkningen och civilförsvarets enheter mot kemiskastridsmedel. Inom fredsorganisationen har förråds- och inköpsverksamhetensetts över. Försök med att koncentrera utbildnings- och förrådsverksamhetentill större enheter inleds . Anslagen inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde ökar för nästa budgetår med 708,9milj. till sammanlagt 6 544,7 milj. kr. Därutöver avses 149,1 milj. kr. avreservationsmedel tas i anspråk för det militära försvaret under budgetåret. Detotala utgifterna för departementets verksamhetsområde beräknas härigenom bli6 693,8 milj. kr., vilket är 599,7 milj. kr. mer än /71. Behovet av långsiktigheti försvarsplaneringen har med tiden ökat och åtgärder har därför vidtagits föratt införa nya riktlinjer för långsiktsplaneringen av det militära försvaretsoch civilförsvarets framtida utformning. Det grundläggande utredningsarbetetslutfördes och har förklarat sig inte ha något atterinra mot att ett nytt system för planering och budgetering inom försvaretinförs 1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 3 budgetåret1972/73. I det nya systemet kommer ökad vikt att läggas vid den långsiktiga inriktningen i enlighet med intentionerna i vår säkerhetspolitik.Planering, budgetering och redovisning inriktas mot försvaretsprodukter, främst krigsorganisationen. Avsikten är att de långsiktigatendenserna skall belysas genom s. k. perspektivplaner, som syftar till attformulera och analysera alternativa utformningar av det militära försvaret ochcivilförsvaret i stort och att ange alternativa möjligheter att lösa olika uppgifter inom krigsmakten och civilförsvaret. Verksamheten på kortare sikt avses bli inriktadmed hjälp av femåriga rullandeprogramplaner som redovisar krigsmaktens och civilförsvarets uppgifteroch resursbehov. Den långsiktiga planeringen inom detmilitära försvaret och civilförsvaret är redan inriktad mot det nyaplaneringssystemet. Miljöstudier ochperspektivplanering pågår. Resultatet av miljöstudierna kommer tillsammans medde första perspektiv- och programplanerna att utgöra ett viktigtunderlag för den parlamentariska kommitté som har tillkallats för att överväga inriktningen av densvenska säkerhets- och försvarspolitiken. Den nu avslutade luftförsvarsutredningensrekommendationer har gett anledning tillviss omplanering inom luftförsvaret och angränsande system.Omplaneringen, som berör även andra delar av materielan-skaffningen, pågår ochkan komma att medföra att anskaffningen inom vissamaterielområden senareläggs något. Slutliga förslag rörande ma-terielanslagenavseende bl. a. anslags- och bemyndigandebelopp läggs därför inte fram nu utankommer att föreläggas i särskild proposition. I avvaktan härpåberäknas för anskaffning av tygmateriel och motsvarande under budgetåret1971/72 anslag om tillsammans ca 1970 milj. kr. Under nästa budgetår påbörjasleveranserna av flygplan 37 () i attack- och skolversionerna. Inomflygvapnet omsätts vidare beståndet avlätta skolflygplan. Marinen tillförs ett antal lätta fasta kustartUleribat-terieroch rörliga spärrförband samt den första enheten i en serie lätta minsvepare. Inom armén beräknas moderniseringenav robotsystem 67 kunna påbörjas. Uppbyggnaden avcivilförsvaret fullföljs i stort sett planenligt. Vissa tekniska förseningar imaterielanskaffningen har resulterat i att disponibla medel inte har kunnatutnyttjas helt. Organisation och personal m. m. Arméns hundskolaorganiseras om till försvarets hundskola i enlighet med beslut (prop. 1970: 96, SU202, rskr 419) och föreslås 1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 4 bli en självständig myndighet direkt underställd Kungl.Maj:t. Utbyggnaden av konsulentorganisationeninom försvarets personalvård fortsätter. Militärmusiken organiseras om tillregionmusiken i enlighet med beslut (prop. 1970: 31, SU 121, rskr282). Regionmusiken kommer att få uppgifter inom såväl försvaret som detallmänna musiklivet. Försvarets fredsorganisationsutredninghar lämnat ett betänkande med förslag till indragning av flottiljadministrationen vidÖstgöta flygflottilj. Beredningen av förslaget beräknas vara avslutad isådan tid att förslag i ämnet kan föreläggas vårriksdag i särskild proposition.I samma proposition kan vidare komma att läggas fram vissa principförslag rörande framtidaorganisation och försvarsforskningens organisation. Antalet värnpliktiga undergrundutbildning beräknas för nästa budgetår till något under 50 000 ochantalet tjänstgöringsdagar till ca 16,5 milj. Antalet värnpliktiga som genomgårrepetitionsutbildning m. m. under nästabudgetär beräknas tiil ca 115 000 och antalet tjänstgöringsdagartill ca 2,4 milj. 26 000 civilförsvarspliktiga beräknas kunna utbildas. Omfattningen av det stöd hemvärnet ochvissa frivilligorganisationer erhåller från anslag under fjärde huvudtitelnframgår av följande tabell. Anslag enligt riksstaten (1 000-tal kr.) 1971/72 (förslag) De anslagsökningarsom föreslås för nästa budgetår är en följd av beslut (SU87, rskr 194) med anledning av prop. 1970: 18. Beslutet innebär att ett nyttutbildningssystem genomförs och att vissa förmåner förbättras. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 5 Byggnadsverksamhet m. m. Reparation ochunderhåll m. m. av försvarets fastigheter betalas över vederbörandefastighetsfond dels från de på driftbudgeten uppförda anslagen tillersättning till försvarets fastighetsfond, dels av de medel under myndighetsanslagensom är avsedda för hyreskostnader. För dessa ändamål tas upp sammanlagt 323,9milj. kr., vilket är 17 milj. kr. mer än innevarandebudgetår. Av reparations- ochunderhållsmedlen beräknas 89,3 milj. kr. för iståndsättning av försvaretsfastigheter och flygfält under nästa budgetår. Härav beräknas 35 milj. kr. Detta medger att kasernrenoveringamafortsätter i hög takt. För investeringar i byggnader och marktas under försvarets fastighetsfond uppinvesteringsanslag om sammanlagt 220,8 milj. kr. Vid anslagsberäkningarnahar beaktats att 38,6 milj. kr. skall tas i anspråk av tidigare outnyttjademedel. Den beräknademedelsförbrukningen för byggnadsarbeten och markförvärv under kapitalbudgeten samtföreslagna medel för iståndsätt-ningsarbeten under staten för försvaretsfastighetsfond uppgår till sammanlagt 348,7 milj. kr., varav 322,9 milj. kr. avses förbyggnads- och iståndsättningsarbeten och 25,8 milj. kr. Motsvarande belopp för innevarande budgetår ärrespektive 302,3, 275,3 och 27 milj. kr. Inom civilförsvaret fortsätterskyddsrumsbyggandet och utbyggnaden avförråd för mobiliseringsmateriel och central förrådsverksamhet i huvudsakenligt uppgjorda planer. Förändringarna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde i förhållande till riksstaten för /71 framgårav följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Försvarsdepartementet m. m. Gemensamma staber m. m. Centrala förvaltningsmyndigheter m. m. Institutioner m. m. Viss materielanskaffning m. m. Bidrag till frivilliga organisationer m. m. Civilförsvaret m. m. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Anvisat Förslag Förändring 1970/71 1971/72 Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet införHans Mai:t Konungen i statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för försvarsdepartementet,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgiftema för budgetåret1971/72 inom försvarsdepartementets verksamhetsområde och anför. I sitt yttrandeöver myndigheternas anslagsframställningar framhåller överbefälhavareninledningsvis att oron i världen består trots tecken på politisk avspänning mellanstormaktsblocken, överbefälhavaren anser att den militära potentialen och degrundläggande konfliktskapande faktorerna i huvudsak kan väntas bestå underåtskilliga år. överbefälhavarenframhåller vidare att myndigheternas anslagsframställningar grundas på ett omfattande budgetarbete påcentral, regional och lokal nivå. En rimlig balans har enligt överbefälhavarenerhållits mellan och inom anslagen i deolika myndigheternas förslag. Utgiftsramen för /72 harav överbefälhavaren beräknats till 5 999 milj. kr. i prisläge och1970 års löneläge. Därav avses för armén ca 1 940 milj. kr., för marinen ca 817milj. kr., för flygvapnet ca 1 988 milj. kr., för gemensamma ändamål ca 1 129 milj. kr. och som prisregleringsreserv m. m. ca125 milj. kr. Överbefälhavaren anför att försvarsbeslut innebäratt full kompensation skall erhållas för pris- och lönestegringar.Överbefälhavaren utgår därför från att alla prisregleringsmedel skall fåutnyttjas. Med hänsyn härtill har utgiftsramen för /72 räknatsupp med hela det beräknade underutnyttjandet av utgiftsramen för budgetåret1969/70, 96,4 milj. ler. överbefälhavarenhar vidare ökat utgiftsramen för /72 med det belopp 38,4 milj. kr. som innevarande budgetårav arbetsmarknadspolitiska skäl har innehållits på kapitalbudgeten ochförsvarets fastighetsfond enligt beslut av Kungl. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 8 överbefälhavaren anförvidare att myndigheternas långsiktsplaner för perioden /721976/77 stabs-och förvaltningsmässigt är väl genomarbetade och utgör ett gott underlag förbedömning av krigsmaktens utveckling i gällande ekonomiska planeringsramar.Planerna anses därför kunna ligga till grund för den fortsatta verksamheten. Överbefälhavaren hävdaratt utvecklingen i den ekonomiskt horisontella planeringsnivån kommer att ledatill en successivt minskande krigsorganisation redan under planeringsperioden.Denna minskning anses effektmässigt inte bli uppvägd av den kvalitetshöjningsom sker efter hand som ny materiel tillförs. sker enligtöverbefälhavaren en fortlöpande sänkning av krigsförbandens kvalitet ochuthållighet jämfört med intentionerna försvarsbeslut. Utrymmet förmaterielanskaffning uppges i förhållande tillföregående års planer ha minskat på grund av prisutvecklingen. Detta harenligt överbefälhavaren medfört att flera objekt har måst senareläggas ellerhelt utgå. Vidare uppges nya vapensystem på grund av teknisk fördyring i vissafall få en lägre kvalitet än den militärtekniska utvecklingen motiverar. För att inom arménfrigöra medel för olika angelägna ändamål har möjligheterna undersökts att göraett i förhållande till föregående planer tidigare utbyte av vissa fördelnings-och brigadförband mot förband med lägre kvalitet. Detta har dock befunnits varaen orationell lösning. behålls därför i huvudsakkvantitativt oförändrad . Med nu gällandeplaneringsnivå uppges av fältförbanden kunna behållas som fördelnings-och brigadförband . Bibehållandet av antaletfältförband medför enligt överbefälhavaren materiella brister i fördelnings-och brigadförbanden, bl. a. i fråga om ammunitionstillgången. Vidare harbehovet av modernt artilleri och infanterikanoner anpassats tillkrigsorganisationens beräknade storlek efter planeringsperioden. För marinens del skerenligt överbefälhavaren en minskning av krigsorganisationen redan underplaneringsperioden beträffande bl. a. vissa ubåts-, motortorpedbåts- och fregattförband.Med nuvarande planeringsnivå bedöms av ytattackflottiljerna och av kustartilleriförbanden kunna behållas . Mot denna bakgrundfullföljs enligt överbefälhavaren redan vidtagna åtgärder för att förbättrahandlingsfriheten ätt nå en högre krigsorganisatorisk nivå än nuvarandelångsiktsplaner utvisar. Beträffande flygvapnetinnebär planeringen enligt överbefälhavaren att vissa tunga attackdivisionerutgår och att av spanings- ochjaktdivisionerna utgår . Som en av orsakerna härtill anges attkostnadsutvecklingen har gjort det nödvändigt att reducera det totala antalet flygplan 37 (). 1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 9 Överbefälhavarenanför vidare att behovet av åtgärder för att förbättra stril- och bassystemensuthållighet har kunnat tillgodoses endast i begränsad omfattning. Medel harinte heller kunnat sättas av för förprojektstudierav kommande flygplanssystem eller för omsättning av transportflygplan. 1 fråga om s. k. gemensamma ändamålframhåller överbefälhavaren att den horisontella planeringsnivån inte lämnarutrymme för ökade kostnader. Samtidigtuppges dock myndigheterna ha svårigheter att klara sina uppgifter inomoförändrade medelsramar, vilket hänger samman medbl. a. ökade krav på administration och centralisering av servicefunktioner,överbefälhavaren finner det emellertid inte möjligt att tillgodosemyndigheternas krav på ökade resurser annat än i speciella fall. Sammanfattningsvis anser överbefälhavarenatt nu gällande planeringsram för krigsmakten medför enkrigsorganisationsutveckling som inte motsvarar de krav som målsättningen förkrigsmakten, ambitionsnivån enligt 1968 årsförsvarsbeslut och utvecklingen i omvärlden ställer. Handlingsfrihetanses inte ha kunnat skapas i erforderlig utsträckning. En ytterligare sänkningav krigsmaktens kvantitet, kvalitet och uthållighet och därmed även en försämrad handlingsfrihet blir enligt överbefälhavarenresultatet av den alternativa planeringsnivå, som innebär en årlig minskning av utgiftsramen med 25 milj. kr.under perioden 1972/731975/76 och därefter förutsätter en oförändradutgiftsram. Överbefälhavaren anför vidare att den relativt begränsade ökningen 50 milj. kr. i den andra alternativa planeringsnivån medför bättremöjligheter att tillgodose kravet på handlingsfrihet, bl. a. genom att vissakvalitetshöjande åtgärder kan vidtas och ett större antalkrigsförband behållas . Inte heller denna nivå medger dock attalla problem som redovisas i planeringsnivån kan lösas. För att behoven skall kunna tillgodoses måste planeringen enligt överbefälhavaren inriktas mot en högre ekonomisknivå. Överbefälhavarentar även upp vissa speciella planeringsfrågor och kommer därvid bl. a.in på myndigheternas förslag till beställningsbe-myndiganden. Dessa anses tills vidarekunna ligga till gmnd för planeringen.Fullständig prisomräkning av bemyndigandeskulden uppges inte ha skett trots attdetta väl ryms inom en mycket låg bemyndigandekvot. Ett bemyndigande om ca 300milj. utöver de belopp som myndigheternahar föreslagit anses därför böra ställas till Kungl. Överbefälhavarenåterkommer även till prisregleringsmetodiken. Han framhållerdärvid att det för reglering av pris- och lönestegringar krävs ett nyanserat system som återspeglar denverkliga kostnadsökningen bättre ännettoprisindex, och dessutom ger möjlighet att utnyttja prisregleringsmedlen där kostnadsökningar har ägtrum. Reservationsmedelsbehållningenden anger överbefäl-1* 1971. Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 10 havaren till ca 887 milj. kr. Underförsvarsbeslutsperiodens återstående två budgetår beräknas ca 633 milj. kr.förbrukas. Behållningen skulle därmed uppgå till ca 254 milj.kr. Behållningen kommer dock enligt överbefälhavaren sannolikt att vara störreom man inte ändrar nuvarande bestämmelser för utnyttjande av reservationsmedelsom innebär att ofrånkomliga mindre reservationsmedelsökningar inte fårkompenseras genom motsvarande ökad förbrukning under följande budgetår. Personalsektornsutveckling uppges i stort följa de riktlinjer överbefälhavarentidigare har angett.