prop · FU0361 · 1971-12-31 00:00:00 — LSK föreslår därför alt rätten alt saluhålla en ny produkt underuppgift sora anknyter till något livsraedel raed redan fastställd beteckninggörs beroende av livsmedelsstyrelsens medgivande. Som huvudvUlkor för eltsådant medgivande bör gälla alt det vid saluhållandel otvetydigt fraragår, altproduktens sammansättning och beskaffenhet i övrigt skUjer sig från livsmedletmed den faststäUda beteckningen. Medgivande krävs både när det gäUer uppgiftersom läranas i text på själva förpackningen "eUer annorledes". Meddella ullryck avser LSK den annonsering och reklam om livsmedel soraförekoraraer i dags- och veckopressen, på biografer 1971: 61 102 ochgenora olika broschyrer. Dessa former av marknadsföring anses lika lätt somtexten på en varas etikett kunna ha en vilseledande effekt. Närdet sedan gäUer hur livsmedelsslyrelsen bör tillämpa befogenheten enUgt 46 §andra stycket frarahåller LSK alt vissa nya produkter avsedda alt användas påsararaa sätt sora traditionella livsraedel kan ha en OtUlfredsstäUandesararaansättning. Detla kan innebära folkhälsoraäs-siga risker när det är frågaora ersättningar för näringsfysiologiskt betydelsefulla livsmedel sora deflesta människor konsumerar så gott som , t. ex. mjölk, kött, smör ochmargarin. En sådan ersältning kan sålunda på grand av ell lågt pris koraraatill användning i stor utsträckning bland barn, åldringar eller andrabefolkningsgrupper. ersättningen inte har en lämplig sararaansättning,löper dessa konsuraenter risk att få en otUlräcklig tillförsel av denäringsäranen som den naturliga varan innehåUer men ersättningsprodukten intehar. Med hänsyn härtUl anser LSK del motiverat all ge livsmedelsstyrelsen rällalt, när del är synnerligen påkallat från hälso- och näringssynpunkt, förbjudasaluhållande av ifrågavarande slags produkter. LSK föreslår en bestäraraelsedärom. Sådant saluförbud kan också beslutas för att säkerställa redlighet ihandeln (45 § tredje stycket). I förslaget till tillämpningskungörelse krävsmed stöd härav livsmedelsstyrelsens tUlstånd för atl saluhålla mjölkUknandevara, annat smörUknande fett än raargarin och köllvam-liknande vara. I sarabandraed tillståndsprövningen har livsraedelsslyrelsen att bedöraa inle bara om ensådan produkt är lämpligt sararaansatt utan också om den får saluhållas underuppgift att den kan användas på samma eller Uknande sätt som varan den äravsedd atl ersätta. Annanersättningsprodukt än mjölk-, smör- eller köttvaruliknande livsmedel föreslåsenligt tUlärapningskungörelsen få saluhållas ulan livsmedelsstyrelsenstUlstånd. Om den har sararaa eller liknande användningsområde sora livsraedelraed fastställd beteckning, får den saluhållas under uppgift därora underfömlsällning alt också sådan upplysning om arten och hallen av produktensväsenlliga beståndsdelar läranas alt förväxling undviks. Det kan då blinödvändigt all uppge exerapelvis vUken typ av fett produkten innehåller,om.della är fleromällat eller inte eller hur raycket uldrygningsraedel soraanvänts. LSKanser del viktigt all livsraedelsslyrelsen noggrant övervakar tUl-lämpningen avden föreslagna raöjligheten alt saluhålla nya livsraedel och produkter aversällningslyp under uppgift att de kan användas på samma sätt som redanvälkända livsmedel raed fastställda varubeteckningar. EnUgl LSK lorde delsannolikt visa sig att del i de flesta fall går att raarknadsföra sådanaprodukter under självständiga beteckningar. På längre sUct raåste en sådanordning vara alt föredra från tillverkarens synpunkt, eflersora ensjälvständig beteckning på elt bättre sätt poängterar produktens egenvärde vidraarknadsföringen. reservation föreslår ledaraötema , Kärape och att 1971: 61 103 förslageltill 46 § andra stycket utgår. Enligt reservanterna skall del inle varatillåtet alt vid saluhållande av ersättningsprodukter eller nya livsraedelstyperlärana någon uppgift, i vUken en för en annan vara fastställd beteckning ingåreller sora antyder likhet därraed. Reraissinslansernaär i aUraänhet positiva till alt nya Uvsmedelstyper och ersättningsprodukterskall få konkurrera fritt på lika vUlkor med redan välkända livsraedel och allsärskilda bestäraraelser inte skall gälla i avsikt all skydda en vara motkonkurrens från en annan. Ingen erinran görs raot förslaget att upphävasärbestäramelserna om raargarinvaror. Veterinärstyrebenerinrar ora alt de nuvarande föreskrifterna ora raargarinvaror frärast utgjortell skydd för jordbraksprodukter raed sararaa användningsområde. Styrelsendelar LSK:s uppfattning alt sådana och liknande varor inle längre skallbetraktas som ersättningar utan som självständiga livsraedel. Styrelsen förlantbrukshögskolan anser all egentliga jordbruksprodukter inle onödigtvisskall omgärdas av skyddsbestämraelser. Den snabba tekniska utvecklingen gör delsvårt all enbart med lagstiftningsåtgärder skydda konsumenterna raot skadligaeller raindre tjänliga nya livsrae-delsprodukter. Livsraedelslagstiftningenraåste därför korapletteras raed medicinsk och näringsfysiologisk forskning ochprövning av nya livsmedel och produktionsraetoder. Lanlbruksstyrelsenhävdar att livsraedelslagstiftningen måste vara utformad så allproduktutvecklingen inte försvåras. Det är angelägel all dennautveckling följs uppraärksarat och alt reglerna successivt anpassas därtUl.Med denna reservation anser lantbruksstyrelsen att konkurrensen raellan äldreoch nylillkoramande produkter i varje fall i princip bör vara fri, såvida intejordbrakspolitiska intressen eller andra speciella skäl ger anledning lillsärskilt skydd ål traditionella livsraedelsslag. KFuttrycker sin tillfredsställelse över LSK:s syn på nya Uvsmedelstyper ochersättningsprodukter. Förbundet delar sålunda helt uppfattningen om frikonkurrens på lika villkor mellan sådana varor och äldre livsmedel.Margarinvaror och liknande produkter, vilka betecknats somersättningar, bör såsom LSK föreslagit anses som självständiga livsmedel raedelt eget värde. Liknande synpunkter framförs av ,och Kemikontoret, som också betonar viklen av alllivsmedelslagstiflningen inle får hindra utvecklingen av nya livsraedelstyper.Pris- och kartellnämnden framhåller också all produktutvecklingen inoralivsraedelsorarådel inle får hämmas. Ännulängre i önskemålen ora konkurrens mellan nya och gamla livsraedelstyper synesNO vilja gå. Det är i konsuraenlernas intresse rira- 1971: 61 IO4 ligtoch önskvärt all befintliga och blivande ersättningsprodukter får frittkonkurrera med traditioneUa livsraedel. Med hänvisning tUl de senare årensprishöjningar på bl. a. köttvaror får del anses synnerUgen angelägel att detsnarast på raarknaden introduceras ersättningsprodukter tillkonkurrenskraftiga priser. Enraolsalt uppfattning framförs av och som anser attbetydligt strängare restriktioner bör införas för introduktion av nyalivsmedelsprodukter, speciellt i de fall där del redan finns fullgoda och ändamålsenligavaror för de avsedda konsumtionsbehoven. Det är nödvändigt alt samhällethjälper konsuraenterna i deras val av nya livsraedel och skyddar dera raot altovetande bygga upp sin konsumtion på livsraedel med en näringsfysiologiskt settoläraplig sararaansättning. Förslagetora beteckningar för nya livsmedel och ersättningsprodukter lämnas ulan erinranav de flesta remissinstanser. I vissa yttranden avstyrks emellertidmöjligheten atl få saluhålla en sådan vara under en benäraning eller uppgift,vari en enligt 16 § fastställd beteckning ingår eller som antyder likhet medsådan beteckning. Denna uppfattning, som sålunda helt ansluter sig lillreservationen atl förbudet i 46 § första stycket mot atl använda skyddade vambeteckningarför andra livsmedel än för vilka de faststäUts bör vara undantagslöst,framförs bl. a. av länsläkaren i , länsveterinärerna iStockholms och , hälsovårdsnämnderna i och ,och läns handelskammare, . Hälsovårdsnämndeni hävdar atl benämningen av en ny livsraedelsprodukl över huvud tagetinte bör få hänsyfta på en fastställd beteckning för en annan vara.Bestäraraelserna i 16 § ora skyddade varubeteckningar och i 46 § första stycketora förbud att använda dessa för andra livsraedelstyper har ju tiUkorarait föralt fräraja redlighet i handeln och hindra alt konsumenterna blir vUseledda.Det är då inle rikligt atl nämnda förbud luckras upp genora alllivsraedelsslyrelsen får raedge dispens. Hälsovårdsnäranden hänvisar till atl1970 års Kon-sumentstärama krävde all skyddet för fastställda varubeteckningarmåste upprätthållas så all konsumenterna kan känna trygghet inför den flod aversällningslivsmedel sora i allt större utsträckning kastas ul på raarknaden. Också Lantbruksförbundetoch RLF ansluter sig till reservationen lill förmån för ell undantagslöst skyddför fastställda varubeteckningar. Lantbruksstyrelsen anser att det är eltrimligt krav att så ärliga varubeteckningar på nya livsmedel används all dessainle kan förväxlas med produkter av samma typ sora redan är etablerade påmarknaden. Veterihärstyrdsen har en uppfattning som ligger mellanLSK:s förslag och reservanternas i fråga om hänsyftning på skyddade vambeteckningar.Del är inle helt logiskt och kan vilseleda om i själva benämningen av ettersällningslivsmedel används den fastställda belecknmgen för den ersattaprodukten. I stället bör bestäramelsen i 46 § andra stycket ändras så attmöjligheten tUl dispens endast avser rätten att som kompletterande uppgift angeatt den nya produkten har sanuna användningsområde som del livsmedel den kanersätta, exempelvis raed orden "användes på sararaa sätt sora" eUerliknande uttryck. Förbudet bör eventuellt också utsträckas tUl atl gälla varjevedertaget livsrae-delsnainn för viss produkt. MC fäster uppmärksamheten på den nya typen av matfett,"Bre-goll", som beslår av 80 »/o smör och resten av en vegelabUiskfetlråvara med hög halt av linolsyra. Denna produkt måste enligt nuvarande bestäraraelserbetecknas sora margarin, eftersom den innehåller också annat fett änmjölkfetl. LSK föreslår ingen ändring härav. Enligt MC bör emellertidifrågavarande nya malfeltstyp och liknande produkter få betecknas sraör, oradel kan visas alt de huvudsakligen beslår av smörfelt. Allraänna föreskrifter ora hantering av livsraedel finns i1117 §§ stadga. Grundregeln är atl vid all slags hantering skall sådanaförsiklighets-raåll vidtas och i övrigt så förfaras, alt livsmedlen inleförorenas eller blir skadliga eller på annat sätt otjänliga till människoföda(12 §). I livsmedelslokal får inle förvaras vara eller ämne somkan antas tillföra i lokalen förvarade livsraedel främmande lukt eUer sraakeller eljest göra dem otjänliga (11 § 1 mom.). Del är vidare förbjudet alt ulantillstånd av hälsovårdsnämnd plocka fjäderfä eUer befria dem från inälvor ivissa tillverknings- och försäljningslokaler (11 § 2 mom.). Livsmedel som till följd av otjänlighel eller liknandeförhållande är underkastat saluförbud enligt 7 § får inle förvaras i vissaUvsraedelslokaler (13 § 1 raora.). Gifter av första eller andra klassen fårinle utan raedgivande av kommerskollegium förvaras eller användas i lokal, därkött- eller fiskvara bereds, eller i rum sora slår i direkt förbindelse medsådan lokal. Sararaa förvaringsförbud gäller också färgämne eller annatkonserveringsraedel än sådant sora är godkänt för användning sora tillsats ikött- eller fiskvara. Undanlag från förvaringsförbudel gäller vissa varor somär nödvändiga eller tekniskt lämpliga för laborato- 4t 1971.1 saml. 1971: 61 106 riebrukeller för skötseln av livsraedelslokalens utrustning (13 § 2 mora. ).Velerinärslyrelsen kan, i sararåd raed koramcrskollegium ocharbelarskyddsstyrelsen, meddela närraare föreskrifter om förvaring ochanvändning av olika varor i livsraedelslokal (13 § 3 raora. Vattensora används för rengöring och kylning av livsraedel eller för rengöring avredskap och annan utmstning för tillverkning av livsraedel får inle vara avsådan beskaffenhet all del kan antas göra livsraedlel skadligt eller otjänligt.Motsvarande skall gälla is som kan korama i beröring med livsmedel (14 §). Kärl,maskin eller redskap för beredning, förvaring eller servering av livsraedel fårinle tillverkas, saluhållas eller eljest överlåtas, ora sådan utrustninginnehåller bly, kadmium eller zink som vid beröring raed livsmedel kan utlösasi viss skadlig mängd (15 § 1 mora.). Utrustning av angivna slag får inteanvändas vid beredning, förvaring eller saluhållande av livsraedel och inleheller förvaras i lokal för sådan hantering eller i rura, som slår i direktförbindelse raed sådan lokal (15 § 2 raora.). kan medgeundantag från förbuden i 1 och 2 mora. (15 § 3 raora. Livsraedelfår inle förvaras eller saluhållas i sådana flaskor sora kan förväxlas raedflaskor av typ som fastställts som standard för giftflaskor (16 §). Fordonsora är avsett för transport av livsraedel, avsedda för försäljning ellersei-vering, skall vara lärapligt för ändaraålet saral rent och snyggt hållet.Fordonet får inte saratidigt användas lUl transport av vara som kan göralivsraedlel otjänligt, såvida inle erforderliga försiktighetsmått vidtagitsför alt förebygga sådan verkan. För ömtåliga livsmedel skall användas rent ochsnyggt orahölje eUer underlag (17 §). EnligtnorraaUivsraedelsordningen kan komraun raeddela egna lokala besläramelser ifråga om transporter. a. kan kommunen föreskriva atl fordon vid transportav köttvaror ora möjligt skall vara försett raed särskilt skåp och vid transportav bröd eller annat bakverk raed täckt låda eUer korg för att livsraedlen inteskall bli förorenade (22 §). Sådana föreskrifter har raeddelals i ell flertalkorarauner. Förhantering av livsraedel finns bestäraraelser även i författningarna (1937: 737)och (1942: 428) ora paslörisering av rajölk och grädde samt i 64 § 1951 årslivsraedelsstadga ora paslörisering av glassraassa. Förslaglill bestäraraelser om hantering av livsraedel och om vad därvid skall iakttasfinns i 2532 §§. EnligtLSK är del betydelsefullt atl, sora en korapletlering till bestäraraelsen i 8§ alt livsmedel inle får antas vara otjänliga tiU människoföda, ha en allmänföreskrift om att livsmedlen också i alla lägen skall hanteras så all de inleblir otjänliga innan de konsuraeras. hardärför behållit nuvarande grundregel för all hantering atl sådanaförsiktighetsmått skaU vidtas och i övrigl så förfaras att livsraedlen inleförorenas. Bestäramelsen har emellertid ansetts böra skärpas så alt vidhanteringen fara icke uppkoraraer för att livsraedlen bUr otjänliga (25 §första styckel). Myndighetema får sålunda möjlighet ingripa redan då ell vissthanleringssäll innebär en påtaglig risk för menlig påverkan av livsraedel.Genora ifrågavarande skärpning kommer den allraänna hanleringsbesläraraelsenatt bättre korrespondera raed kravet i 8 § alt livsraedel inte får"antagas" vara eller bli otjänUgt. Vidare föreslår LSK att dennuvarande grandregeln korapletteras raed en raotsvarighet tiU kravet i 8 § allhanteringen raåste vara sådan alt fara inle heller uppkoraraer för attlivsraedlel i övrigl överför smitta eller orsakar sjukdom. Därraed avses fallnär livsraedel kan vara bärare av sjukdoras-alslrande bakterier sora kan överförastUl raänniskor, även om livsmedlet inte fortares. Dennu angivna grundregeln är enligt LSK mycket villorafatlande och berör allverksarahet raed livsraedel. I de följande bestäraraelserna exemplifierar LSKvad som särskilt skall iakttas för att gmndregelns syfte atl säkerställahygienen inom livsmedelshanteringen skall kunna uppnås. Sora fraragår redan avavsnittet ora hållbarhetsmärkning föreslår LSK, atl den som yrkesmässigthanterar ell livsmedel som försetts med förvaringsanvisning skall ställa siganvisningen tUl efterrättelse (25 § andra styckel). Enligt LSK är del av storvikt alt närmare lUlärapningsbesläraraelser i klargörande syfte skall kunnaraeddelas i fråga ora olika slags livsraedelshanlering. Därför föreslås alllivsraedelsslyrelsen får befogenhet raeddela särskilda hanterings- ochkontrollföreskrif-l e r (26 § första stycket). Sådana föreskrifter får meddelasi fall när styrelsen fastställer livsmedelsstandard och skall vara motiveradefrån hälso- och näringssynpunkt eller för att säkerstäUa redlighet i handelnraed livsraedel. Särskilt i fråga ora osamraansalta livsraedel som rent kött,fisk, rajölk och ägg har LSK ansett det bli svårt alt alltid fastställa enspeciell standard. I sådana fall synes det mera ändamålsenligt att föreskrivahur livsraedlen skall beredas eller i övrigl hanleras för att kunna uppnåavsedd livsraedelsslandard. Härigenora får livsraedelsslyrelsen raöjlighet altvälja mellan att enbart fastställa en livsraedelsslandard eller all korabinerastandarden raed hanleringsföreskrifler eller att i sfället för standarden barameddela sådana föreskrifter. En hanterings-föreskrift bör anpassas lill en såhög nivå all de livsraedel föreskriften gäller kan betraktas sora tjänliga orade hanleras på angivet sätt. Somexempel på hanleringsföreskrifler i förslaget lUl tiUärapningskun-görelse kannäranas nya bestämraelser om paslörisering av mjölkprodukter. Vidare har iförslaget tUl tillämpningskungörelse överförts kravet enligt 64 § 1951 årsstadga om paslörisering av glassvaror. Prop.1971: 61 108 ärförslaget alt också flytande, fryst eller torkad heläggraassa och ägggula skaUpaslöriseras. Det grandas på elt förslag sora veterinärstyrelsen lade frara år1968. LSK betonar också angelägenheten av att djupfrysta livsmedel hanteras påräll sätt. Dessa varor måste förvaras så atl deras temperatur inle överstiger18° C, eftersom den s. k. fryskedjan annars blir braten. Itillämpningskungörelsen föreslås besläramelser därora och en föreskrift ora atlutrymrae för djupfrysta livsmedel i kontrollsyfte skaU vara försedda med enlermoraeler. Vidare föreslås en besläramelse om all infrysning av Uvsmedel intefår ske i vanliga frysförvaringsdiskar eller i frys- eUer glassboxar idetaljhandeln. a. hanteringsföreskrif-ter som föreslås itUlämpnmgskungörelsen kan nämnas atl plockning och urtagning av fågel samtavhudning och urtagning av vUl bara skall få ske i helt avskilda ulrymraen, somgodkänts av hälsovårdsnämnden. Vidare läranas beträffande fisk regler ora nedkylning,avblodning och avlägsnande av inälvor. LSKföreslår en betydelsefull och helt ny besläramelse att konsumtionsmjölk somserveras tUl dryck aUlid skaU tUlhandahåUas i obraten originalförpackning.Bakgrunden härtill är bl. a. den dåUga hygien som förekommer vid användningenav purapanordningar för rajölk på lunchserveringar och andra restauranger raedsjälvservering. För atl möjUggöra den avsevärda omställning inommjölkproduktionen som blir följden av att så gott sora all konsurationsrajölkskall levereras i förpackat skick föreslår LSK all bestäraraelsen träder ikrafl efter en övergångstid av . MöjUghet bör också finnas förhälsovårdsnämnd alt medge lokalt undanlag från ifrågavarande föreskrift. Somkomplettering liU 26 § första stycket föreslår LSK befogenhet förlivsmedelsstyrelsen alt också förbjuda saluhållande av visst slags vara somUvsmedel (26 § andra stycket). Förbudet raåste kunna grundas på samma skäl soraangetts i första styckel, näraligen alt livsraedel ansetts böra uppfylla enviss standard. I likhet med vad som gäUerenligt 11 § 1 raora. och 13 § stadga föreslår LSK regler för förvaringav andra varor tillsammans med livsmedel. Livsraedel skall inle få förvarastUlsararaans raed varor sora kan antas tillföra livsraedlen fräramande lukteller sraak eller genora någon annan oraständighel göra dem otjänliga (27 §första stycket). Förvaringsförbudel i 11 § 1 mora. stadga gäller baraför Uvsraedelslokaler raen LSK:s förslag innebär förbud mot förvaring överhuvudtageldär livsmedel förekommer. Motivet härtUl är atl livsraedel i stor utsträckninghanleras på raånga andra ställen än i egentiiga Uvsraedelslokaler, t. ex.flyttbara kiosker, automater, fordon, utställningar, marknader ra. Delföreslagna förvaringsförbudel har störst betydelse inora detaljhandeln.Självbetjäningssystemet har utvecklats så atl konsuraenterna ilivsraedelsbutikerna inhandlar också andra s. k. dagligvaror än livsraedel.Det är särskilt fråga ora 1971: 61 109 tvål,tvätt- och diskraedel och andra kemisk-tekniska varor. Sådana artiklar kanonekligen överföra fräraraande lukt eller smak till livsmedlen även om dessaär förpackade. LSK har emellertid ansett att elt förbud alt förvara sådanavaror i livsmedelsbutikerna raåste anses aUtför rigoröst. Det torde också frånkonsumenternas synpunkter medföra avsevärda praktiska ölägenheter. Enligt LSKär det därför tUlräckligt föreskriva alt ifrågavarande kemisk-tekniska varor,om de förekommer i livsmedelslokal, skaU vara förpackade och hållas väl avskUdafrån livsmedel. LSKhar också uppmärksammat all bär, grönsaker och rotfrukter kan medföra vissahygieniska risker för övriga livsmedel, särskUt om de saluhålls tillsammans medoförpackade kött- och fiskvaror. För att komma tiU rätta härraed föreslås itUlärapningskungörelsen att ifrågavarande vegetabUier skall håUas väl avskildafrån oförpackade livsmedel. Också fisk kan i oberelt tiUstånd genora lukt ochsraak men också på grand av sin speciella ylbaklerieflora raenligt påverka andralivsmedel, i synnerhet kött. Med hänsyn härtUl föreslår LSK att särskilttUlstånd av hälsovårdsnämnden skaU fordras för atl få saluhålla färsk fisk ochfärska skaldjur i köllförsäljningslokaler. TiUståndel bör enligt LSK kombinerasmed på att fiskvarorna saluhålls i en särskUd avdelning, s. k. fiskficka.Samma tUlståndsförfarande föreslås i fråga om fågel och vih. Ett specieUt problemerbjuder försäljningen av hund- och kattmat i livsmedelsbutikema. Även om sådandjurföda i allmänhet inte anses innebära några större hygieniska risker, kanraan enligt LSK inte koraraa ifrån all dessa produkter i kvalitativt hänseendeinte raotsvarar kraven på människoföda. DärtUl koramer all t. ex. hundraal oftabeslår av sådana djurdelar vilka av hygienisk-estetiska skäl inte fårsaluhållas som livsraedel. För alt sådan djurföda inte skall kunna bliförväxlad med livsmedel i butikerna föreslår LSK därför itUlärapningskungörelsen att den skall hållas väl avskild från livsraedel ochalltid vara förpackad. LSKföreslår vidare alt livsraedel eller annan vara, sora icke får saluhållas,inte får införas eller förvaras i livsraedelslokal (27 § andra stycket). Enmotsvarighet finns i 13 § 1 mora. LSK anser del vara enordningssak all varor, sora enligt livsraedelssladgan inle får saluhållas t.ex. otjänliga livsraedel, inte heller skall få förekomma ilivsmedelshanteringen. Livsmedel som blivit otjänligt skall omedelbartbortskaffas. Ianslulning tUl reglerna om förvaring av andra varor tUlsararaans raed livsmedelframhåller LSK all del finns vissa äranen, sora är direkt hälsofarliga ellervars förekorasl tiUsararaans med livsraedel av annan orsak raåste ansesoläraplig, t. ex. gifter, icke godkända livsraedelslUlsatser,bekärapningsraedel och andra fräraraande äranen. LSK föreslår förbud motanvändning eller förvaring av sådana äranen i varje slags lokal där 1971: 61 110 livsmedelhanleras eller i utrymme som står i direkt förbindelse med lokalen (28 §).Liknande föreskrifter avseende kött- och fisklokaler finns i 13 § 2 mom. 1951års stadga. Beträffandegifter fäster LSK uppmärksamheten på atl flera av de varor sora tidigare föUunder del äldre begreppet andra klassens gift numera i giftförordningen (1962:702) räknas till gruppen vådliga äranen. En stor del av de keraisk-tekniskaprodukter sora f. n. allraänt ingår i Uvsmedelsbutikernas sortiraent, t. ex.kosraetika, loalettarliklar, fläckur-tagningsraedel, lim, klister ra. ärall hänföra lUl grappen vådliga äranen. Dessa varor saluhålls eraeUertiduteslulande i originalförpackning, varför risken enligt LSK får anses Ulen förall de kan raenligt inverka på livsraedel. LSK föreslår inle elt direkt förbudmot förvaring av dem i livsmedelslokaler men de keraisk-tekniska varorna fårförvaras i sådana lokaler bara om de är förpackade och hålls väl avskilda frånlivsmedlen (jfr 27 §).