prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Detta innebär att planerna innefattar fjärrtrafikleder,primärleder, viktigare sekundärleder samt tunnelbanor, dvs. enbart en del avdet statsbidragsberättigade väg-och gatunätet. Städernas och KSL:s förslag tilllåogtidsplan omfattar totalt ca , vilkafördelar sig med ca 4,8 mUjarder kr. på ochGöteborgMölndal och ca . på övriga städer. Av nämnda 4,8miljarder kr. hänför sig ca 1 miljard kr.till utbyggnaden av sådana tunnelbanor i , somföratsatts bestridas med statsbidrag enligt fördelningsplan. Verket har gjort en angelägenhetsprövningav de anmälda företagen samt utgått från den för fastställdamedelstilldelningen om ca 300 milj.kr. Den härefter följande behövliga åriigaanslagsökningen bedöms utgöra i genomsnitt . Ökningen har gjorts i steg varttredje år, vilket bedömts lämpligt medhänsyn tiU omprövningen av fördelningsplanen. Prop.1971:1 Bilaga 8 Kommunikationsdepartememei 44 Med denna ökningstakt - sominnebär ett anslag av 550 milj. kr. - omsluter långtidsplanen en totalanslagsram av 3 850 milj. kr., vilket motsvarar en byggnadsvolym av 4 000 milj.kr. Därmed beaktas hälften av de enligt städernas och KSL anmälda behoven. De kostnader tiU vilkastatsbidrag utgått har kommit att utgöra en alltmindre andel av de totala kostnader som läggs ned på byggande avbidragsberättigade vägar och gator. Är 1960 var andelen och hadeden sjimkit till . För åren 1970 och 1971har anvisats ca 300 resp. 330 milj.kr. vilket innebär att (3 850 630) 3 220mUj. återstår att fördela på de åtta åren 19721979. Detta innebär ettårUgt anslagsbehov av ca 4O0 milj. kr. krävs en volymmässig ökningav det för tUlgängUga anslaget med ca 70 mUj.kr. för att uppnå detta belopp.Vägverket föreslår föratom uppräkning motsvarande pris- och löneomräkning envolymökning av 64,8 milj.kr. förslag ligger sålunda i underkant avett redan till hälften nedskuret förslag till bidragsgivning. I och för sig mycketangelägna trafikledsbyggen har i de föreliggande planema måst senareläggaseller utgå tUl förmån för kollektivtrafiken. Sålunda kan nämnas att följandeleder i senarelagts: Följande leder har helt utgått: Söderleden inom Södermalmmed tidigare beräknad statsbidragsgiv-ningåren 1972-1976. Lundaleden (del avKungshattsleden mellan E 18 och Bergslagsplan) med tidigare beräknadstatsbidragsgivning fr. o. m. . Statens vägverkhemställer om medel under /72 för följande poster. Central och regionaladministration 1400000 Detta innebär envolymmässig ökning i förhållande till /71 med ca 65 milj. kr.Verket föratsätter i sin långtidsplan en fortsatt höjning av anslagsnivån.Denna plan innebär att av den erforderliga utbyggnaden avhuvudtrafiksystemet kan tillgodoses. Hela det övriga bidragsberättigade väg-och gatunätet måste lämnas helt utanför statsbidragsgivningen. Prop.1971:1 Bilaga 8 45 har vidberäkningarna av medelsbehovet inte tagit hänsyn till förefintligarationaliseringsmöjligheter. Dessa beräknar verket på grund av arten avstädernas väg- och gatuarbeten inte vara av sådan storleksordning att denämnvärt påverkar medelsbehovet. Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. Programmet under dettaanslag avser statsbidragsgivningen till det enskUda vägnätets driftkostnader.Bidragen utbetalas årsvis i efterskott. Statens vägverkhemställer om medel under /72 för följande ändamål. Central och regional administration 4450 000 Barmarks- ochvinterväghållning 55200 000 Av den föreslagnaökningen om ca 20,2 mUj. utgör ca 4,7 milj. kr. löne- och prisomräkning,medan ca 16,5 mUj. erfordras för iståndsättningsarbeten samt bidrag tUlbarmarks- och vinterväghållning. Ökningen får ses mot bakgrunden av att detbidragsberättigade vägnätet kan beräknas öka med från nuvarande tiU . HärtUl kommer atttrafikutvecklingen väntas bli betydande bl. a. tUl följd av densnabbt stegrade fritidstrafiken samt den ökande pendeltrafiken kring störrecentralorter. Jordbrukets och skogsbrukets mekanisering medför en ökad tungtrafik. Genom försorgpågår en inventering och standardbedömning av det enskilda vägnätet, somväntas främst komma att visa behov av för trafiksäkerhetens höjandeerforderliga iståndsättningsarbeten. Följande prestationsutveckling för programmetredovisas av verket. väglängd med bidrag endast 1 Avser /71. " Prop.1971:1 Bilaga 8 46 hemställervidare om en förändring i medelsanvisningen innebärande att anslaget för bidragtill drift av enskilda vägar - i likhet med anslaget till byggande av enskildavägar - anvisas under det budgetår som föregår det kalenderår som bidragetavser. Länsstyrelsema kannämligen vid nuvarande ordning inte bevilja bidrag till det löpandekalenderårets drift tidigare än i anslutning , dvs. sedanungefär halva den period förlupit som bidraget avser. Planeringen avbidragsårets verksamhet måste enligt mening för att bli meningsfylldgöras året före bidragsåret och sålunda vara avslutad föregående kalenderår.HittUlsvarande ordning för medelsanvisningen har regelmässigt medfört att depreliminära planer som upprättats under föregående höst och efter vilka arbetetbedrivits under första hälften av bidragsåret måst underkastas en omfattanderevidering. Följden härav har blivit en i mänga fall felaktig satsning underbidragsårets första hälft vartill kommer det administrativa mer-arbete somplanrevideringen innebär. Verket föreslår därför att de för /73beräknade erforderliga medlen, 73,4 milj.kr., anvisas /72för att kunna disponeras 1.7-31.12.1971 för utbetalningar av bidragavseende . Detta belopp har dock ej upptagits i anslagsöversikten i detföregående. Bidrag till byggande av enskilda vägar Under programmet fördetta anslag redovisas bidragsgivningen till byggande av enskilda vägar. m. lämnas bidrag även tiU byggande av enskild väg somutgör tUlfartsväg till naturområde för rekreation och friluftsliv eller påannan grund är av särskild betydelse för fritidsändamål. /Vnslaget, som har varitoförändrat , fördelas med 13,9 mUj. kr.tUl fortsättnings- och slutbidrag för tidigare påbörjade byggnadsprojekt ochmed 6,1 milj. kr. till projekt som avses att påbörjas . Det avlänsstyrelsema redovisade verkliga anslagsbehovet uppgick tilldrygt 30 mUj.kr. Detta har medfört att en väsentlig del av de bidragsberättigadebyggnadsprojekten måste avvisas eller förklaras vilande. Enligt länsstyrelsemasinventering avseende byggande av enskilda vägar uppgårmedelsbehovet för bidragsgivningen tiU 31 mUj.kr., varav 16 milj.kr. förfortsättnings- och slutbidrag samt 15 milj.kr. för nya vägprojekt. /70 har tiU länsstyrelserna inkommit 240 ansökningar om bidragavseende en väglängd av och en total kostnad av 36,5 milj. kr. Den ökande volymenansökningar om byggnadsbidrag får ses mot bakgrunden av att trafikarbetet harökat väsentiigt på vissa delar av det bidragsberättigade vägnätet.Fritidstrafiken och de snabbt ökade pendelresorna inom centralorternas omlandmedför ett ökat krav på Prop.1971:1 Bilaga 8 47 framkomlighet på enskilda vägar. Genomflottiedsnedläggelsema har vidare en betydande del av flottgodset överförtstiU vägnätet vilket resulterar i ökade krav på bärigheten i första hand förbroar. Även skogs-och jordbruksnäringarnas fortlöpande mekanisering medför enökning av de tunga transporterna på de enskilda vägarna. Någon avveckling avantalet inneliggande äldre ansökningar om byggnadsbidrag kan inte påräknasunder . beräknas för fortsättnings- och slutbidrag tilläldre företag 17,2 milj. kr. och för bidrag tUl nya företag 16,2 milj. kr. Byggandet på detbidragsberättigade enskilda vägnätet utförs till största delen såsomentreprenader. Rationaliseringstakten kan därför antas i stort motsvara vadsom uppnås inom övrigt vägbyggande på entreprenad. Dock kan effektenförutsättas bli något mindre på grund av objektens förhållandevis ringa storlek. Statens vägverkhemställer om medel under /72 för följande ändamål. Centraloch regional administration 2400 000 Av ökningen i förhåUandetUl innevarande budgetår utgör 1,7 milj. kr. prisomräkning medan volymökningenutgör 10,7 milj. kr. Programmet för dettaanslag inrymmer tjänster till utomstående och beredskapsarbeten. Denförstnämnda posten avser den taxe- och avgifts-belagda verksamheten,huvudsakligen byggande och drift på entreprenad av vägar och hamnar tillhörigakommuner och enskilda väghållare samt statliga myndigheter. Verksamheteninnefattar även inkomster av dispensgivning, tillsyn, försäljning avpublikationer, väglagningsämnen och andra förrådsartiklar samt sten, uthyrningav maskiner, ersätt-ningsbromateriel och bostäder, reklamutrymmen, avgifter fördatabehandling, konsultationer och ljuskopiering, skadeersättningar samt försäljningsinkomsterfrån fast och lös egendom. Den principiellamålsättningen för taxe- och avgiftssättning är fullkostnadstäckning. Härmed avses täckning av såväl bokföringsmässiga somkalkylmässiga kostnader. Verksamheten beräknas av vara självbärandeunder med en beräknad omslutning av ca 40 milj. kr. Posten beredskapsarbetenavser interna planering för räkning. Motbakgrund av verkets målsättning och med hänsyn till omfattningen av egnaresurser samt efter samråd 1971:1 Bilaga 8 48 med planerar enomslutning av beredskapsarbetenamotsvarande en ersättning från av ca 150 milj. kr. Härtill kommer särredovisadc administrationskostnader för den intemaplaneringen om ca 8,7 milj. kr. som inte ersätts av . begärunder programmet Tjänster till utomstående medelsanvisning för /72 meddetta senare belopp. Arbetsmarknadsstyrelsenhar mot bakgmnd av rådande tendenser på arbetsmarknaden understrakit betydelsenav en sådan planering av investeringarna inom , ,postverkets, , statensjärnvägars och luftfartsverkets verksamhetsområden att dessa snabbt kananpassas med hänsyn tiU arbetsmarknadsläget. Detta gäller såväl byggnads- ochanläggningsinvesteringar som industribeställningar. Under perioden19551970 har de statliga investeringarna i vägar och gator utgjort ca . i1970 års prisnivå. beredskapsarbeten, vUkai huvudsak utförts i och i skogslänen i övrigt. Återstoden eller nära14 mUjarder kr. har investerats främst ihuvudvägnätet som omfattar riksvägar och genomgående länsvägar samt i städemas genomfartsleder. Huvudvägnätets längd uppgår f. n. till ca25 . hari regi statlig väg färdigställts genom ny- ochombyggnadsåtgärder. Investeringarna har lett till höjd trafikkapacitet ochtrafiksäkerhet, vUket bidragit till att behålla och även förbättravägnätets kvalitet i relation tUl den kraftigt ökande trafiken. Beredskapsarbetenasomfattning har medgett att långtidsplaner för de nyssnämndanordliga skogslänen i stort sett kunnattillgodoses, vilket haft stor betydelse för tiUskapan-det av ettsammanhängande kommunikationsnät inom berörda regioner. har vidare genomförtsförstärkningsarbeten på det sekundära vägnätet tiU en investeringskostnad avdrygt , vilket innebär att betydande delar av detta vägnät kunnatupplåtas för tyngre trafik. Detta har kommit bl. a. skogs- ochjordbraksnäringama tUlgodo men även främjat näringslivets övriga tunga transporter. Den statligabidragsgivningen tUl städemas väg- och gatubyggande har utgjort ca 3,5miljarder kr. prisnivå, medan motsvarande belopp för kommunernasegna insatser torde uppgå till ca . Även i städer och andratätorter har alltså betydande investeringar gjorts. 1971:1 Bilaga 8 49 Utvecklingen uppvisar enallt starkare koncentration av trafiken till riksvägarna och de genomgåendelänsvägarna. Ett annat karakteristiskt drag är den fortgående utvecklingen motallt större brutto- och lastvikter för de tunga fordonen samt användandet avsläpvagnar. har trafiken i de större tätortsregionerna som en följd av befolkningsutvecklingen ökat i väsentligtsnabbare takt än i övriga delar av landet. Sistnämnda förhållande har motiveratsärskUda insatser med hänsyn till denstarkt ökande belastningen på storstädemas väg- och gatunät. Sålundasöker man bl. a. avveckla de toppbelastningar på trafiksystemen som arbetsresorna utgör genom att bygga uttunnelbanor, stadsbanor, koUektiva körfält för bussar och taxi m. m. DestatUga insatsema har i övrigt kommit att beröra sådana trafiklösningar somallmänt har stor betydelse för de stora tätorternas trafikförsörjning och ävenär ägnade att förbättra de miljömässigabetingelserna i berörda orter. Allmänt kan hävdas att investeringarna idet allmänna vägnätet under den gångnaperioden syftat till att så långt möjligt tillgodose de olika krav på vägkvalitet och vägkapacitet somutvecklingen ställt. Som mått på utvecklingen kan konstaterasatt numera av riksvägama, av de genomgående länsvägama och ca46 % av det totala statliga vägnätet ärbelagda eller oljegrasade samt att de rena grusvägarnas andel av hela detstatliga vägnätet minskat från ca 85 %tUl . Driftåtgärderna har för såväl de statiigasom de kommunala och enskilda vägnäten av hävd haft hög prioritet. Det ärangeläget för den totala transportekonomin att vidmakthålla det kapital somnedlagts i vägarna genom ändamålsenliga driftåtgärder. Bilden av den framtida efterfrågan påvägtjänster är inte fullt entydig. Som allmän förutsättning i fråga omutvecklingen av transportarbetet gällerdock att även om ökningstakten skuUe bli lägre än under de senastedecennierna det blir fråga om kraftiga årliga nytillskott till trafiken. kommer utveckluigen av ochformerna för transportarbetet att påverkas av olika faktorer. Jag tänker på enfortsatt anpassning av kostnadsansvaret,som verkar i riktning mot de mera likartade konkurrensförutsättningar meUan olika trafikmedel som trafikpolitiken byggerpå. I sammanhanget kan erinras om de beslut som redan fattat ianslutning till bUskatteutredningens förslag. Av särskilt intresse från kostnadsansvarssynpunkt är givetvis detarbete som bedrivs av väg-kostnadsutredningen och som på viss sikt kanförutsättas få direkt betydelse förfördelningen av kostnadsansvaret och för utfominingen av avgiftssystemet förvägtrafiken samt därmed också för den framtida fördelningen avtransportarbetet på olika trafikmedel. Av betydelse i detta sammanhang är ocksådet utvecklingsarbete avseende en övergri- 1971:1 Bilaga 8 50 pande regional trafikplanering, som igångsattssom ett led i den statligatrafikpolitiken. Planeringen syftar till att ge stat och kommuner liksomtransportnäringen över huvud taget ett successivt förbättrat underlag föravvägning av investerings- och transportinsatser, vilket givetvis också blir en påverkande faktor i fråga omarbetsfördelningen mellan de olikatransportgrenarna. Som ett led i en aktivare trafik-, samhälls- och miljöplaneringkan en ökad satsning på kollektiva trafikformer påräknas. Över huvud tagetkommer trafiksäkerhets- och miljöaspekter i vidgad utsträckning och då ävensom en kostnadsfaktor för trafiken attvägas in i de trafikpolitiska bedömningama med åtföljande återverkningarpå transportmönstret. Väganslagen för nästa budgetår börbibehåUas på en fortsatt hög nivå. Inuvarande ekonomiska läge måste dock återhållsamhet iakttas, och en ingåendeangelägenhetsprioritering ske av engagemang inom ramen för deresurser som ställs till förfogande. Allmänt bör gälla att de statiiga insatserna i första hand inriktas påatt dels genom ändamålsenliga driftåtgärder säkerställa funktionen hosde olika delama av det befintliga vägnätet, dels fullfölja deinvesteringsplaner som avser att genom mera begränsade punktvisa insatseråstadkomma förbättringar som kommer längre sammanhängande vägsträckor till delresp. siktar till att avhjälpa påtagliga brister inom de av trafikökningen merabelastade delama av vägnätet. I vägbyggnadsverksamheten bör alltså först i andra hand påbörjas vägföretag, som utgörbegynnelseetapper i mera omfattande standardhöjande projekt. Inom ramen för ensådan allmän inriktning bör i fråga om byggnadsanslagen de riktlinjer tillämpas som återspeglas i urvaletav vägföretag i de av fastställda flerårs- ochfördelningsplanema. Dessa är huvudsakligen inriktade på huvudvägnätet. En samordningav planema har skett med hänsyn till fördelningen av de beräknade transportbehoven. Objektenssamhällsekonomiska lönsamhet har i första hand varit avgörande förprioriteringen inom planema. Härvidlag hari flerårsplanema beaktats såväl näringslivets behov av tillfredsställandetransportmöjligheter som behoven av kapacitetsstarka trafikleder inom ochmellan tätortsregionerna. Vid upprättandet av fördelningsplanen harutgångspunkten i de större städerna varit, att de kollektiva trafiksystemen ingår som en väsentlig och integrerad del i dessastäders trafiksystem. Tunnelbane-samt viktiga infarts- och genomfartsprojekt har prioriterats gemensamt.Behovet av särskilda bussfUer m. m. har uppmärksammats. I fråga om bådeflerårsplaner och fördelningsplan harsärskUt beaktats sådana vägförbättrande åtgärder som höjer trafiksäkerheten. Beredskapsarbetenahar utgjort en betydande del av vägbyggandet på landsbygden, särskilt i de s. k. skogsläneni de norra 1971:1 Bilaga 8 51 delarna av landet. Som beredskapsarbeten utförs normaltprojekt som planeras kommatUl utförande inom långtidsplanen. Jag förordar ingen ändring av dessa principer för det kommande verksamhetsåret. Den statliga vägdriften börsyfta till att till lägsta möjliga kostnader garantera trafiken säkerframkomlighet. Nya åligganden i fråga om renhållning samt andra åtgärder somkan komma i fråga måste även utföras medbästa möjliga utnyttjande av den fasta produktionskapaciteten. Jag räknar medökade rationaliseringsvinster till följd av den nya linjeorganisation som infördes under förraåret. Vidare bör möjligheten att hyra vissafordon och maskiner leda till en ökad valfrihet vid användningen av detotala resurserna. Ökade personalkostnader på grund av arbetstidsförkortning får i största möjliga utsträckning mötas genomproduktivitetsförbättringar. Jag förutsätter vidare att möjligheternaatt höja standarden hos vägnätet genom t.ex. oljegrusning eller beläggning tillvaratas.Valet av sådana åtgärder bör så långt möjligt grundas på bedömningar av den samhällsekonomiska lönsamheten. Slutligen bör särskild uppmärksamhetalltjämt ägnas möjligheterna att genom en rationell resursanvändning se tUl attskäligt utrymme ges för förstärknings- ochombyggnadsarbeten på det sekundära vägnätet. är en avde myndigheter som deltar i pågående försöksverksamhet på programbudgetområdet.Under år 1970 har gjorts bedömningarav den fr. o. m. /70 av använda programindelningen. I anslutning härtill harkonstaterats bl. a. att planeringen inom vägväsendet i princip böromfatta och baseras på likartade kriterierför hela väg- och gatunätet det statliga, det kommunala och det enskUda samt såvitt möjligt inriktas på att finna den från samhäUsekonomisk synpunkt lämpligasteresursfördelningen mellan dessa kategorier. Med hänvisning till vad jaganfört i det föregående vill jag också peka på angelägenheten av att vägverketvid fullgörandet av sin huvuduppgift eftersträvar en samplanering mellantrafik-, bebyggelse- och annan samhällsplanering. Övervägandena i syfte attfinna den programindelning som bästtillgodoser statsmaktemas behov av underlag för beslut om inriktningenav den statliga vägpolitiken och ger möjligheter att inomden av statsmakterna angivna ramen effektivt leda och följa upp verksamhetenpågår alltjämt, och jag är f. n. inteberedd att ta slutlig ställning i frågan. Verketsekonomi-administrativa redovisningssystem har främst syftat till ettinternt inriktat planerings- och kontrollsystem, vilket emellertid även kurmat användas för att tafram uppgifter av värde för statsmaktemas bedömningar. Det fortsatta arbetetmed vidareutveckling av detta system bör resultera i ett allt bättreunderlag för kostnads-, prestations- ochproduktivitetsredovisning till ledning för bl. a. budgetarbete och långtidsplanering.I samverkan med har un- 1971:1 Bilaga 8 52 der preciserats en rad krav på verkets externaredovisning, förutsättningarnaför programdefinition m. m. som torde vara av värde i detta utvecklingsarbete.Enligt den i sammanhanget tänkta tidsplanen börett tUl de nya kraven anpassat redovisningssystem om möjligt föreliggaden så att verksamhetsplanen för kan lämnas enligtden nya ordningen. I samband härmed torde frågan om slutgiltig programindelning av verksamheten ånyo fåtas upp. Den anslagsindelning som används /71 bör tills vidare bibehåUas. En omläggning tiU kostnadsramar i ställetför medelsförbrukningsra-mar har genomförts för anslagen tUl drift resp.byggande av statliga vägar under åren 1970och 1971. Genom omläggningen som stämmer överens medprogrambudgeteringens principer kan i sin intema budgetering planera verksamheten inom en given prestations/kostnadsram.De budgetansvariga kan arbeta utan att vara alltför bundna av den faktiska utbetalningsvolymen underkalenderåret. Förfarandet medverkar till en rationellare planering ochen effektivare verksamhet som mera odelat kan inriktas på genomförandet av deuppställda målen. Innan jag går övertiU att behandla anslagsäskanden för /72 viU jag något beröra det betänkandeVägplan 1970 (SOU 1969: 56, 57), som vägplaneutredningen lade fram . Utredningen har efter en kartiäggningav det nuvarande väg- och gatunätets omfattning och standard ingåendeövervägt principerna för en långsiktig vägplanering och därvid lagt stor viktvid att utarbeta en planeringsmetodik sombygger på en samhällsekonomisk värderingav olUca insatser på vägområdet. I sistnämnda hänseende har utarbetatsen kalkylmodell för lönsamhetsbedömnuig av trafikprojekt, som avses vara etthjälpmedel vid prioritering av vägföretag och även vid bestämning av olikatekniska standardkrav på vägnätet. Ett omfattande arbete har inom utredningenlagts ner på att ställa upp sådana krav som därefter omvandlats till normerbeträffande vägnätets bärighet och geometriska utformning i olika hänseendenoch under olika trafikföratsättningar. Utredningen har också gjort prognoser avseendeden framtida trafikutvecklingen samt med utgångspunkt från dessa och med anlitande av bl. a. den nyssnämndalönsamhetskalkylen upprättat behovsplaner för väg- och gatubyggandet ochvägdriften samt angett kostnadernaför ett genomförande av planema. betänkande har varitföremål för en omfattande remissbehandling.Med hänsyn till den rad av viktiga frågor inom vägpolitiken som tas uppi betänkandet jag tänker då bl. a. på planeringsmetodikenoch standardkraven krävs ingående och allsidiga överväganden och dåäven med beaktande av de många synpunkter som Jag är inte beredd att nu närmare gå in på dessa frågorutan avser att återkomma till dem . Jag går över tillatt redovisa mina ställningstaganden till anslags-beräkningama. Jag kommer i det följandeatt hemställa om medelsanvisning under resp. anslag. Anslaget tiUämbetsverksuppgifter föreslås ökat med , vari inräknats kostnadema för underhåll ochförrådshållning av reservbromateriel. Anslaget till driftav statliga vägar avses täcka kostnadema för servicearbeten och egentUgt underhållsamt förstärkningsarbeten på det sekundäravägnätet. Innevarande budgetår är anslaget 774 milj. kr., varav ca 86 mUj. kr.avser förstärkt vägunderhåU. Med hänsyn till vikten av att vidmakthållastandarden på det statiiga vägnätet samt med beaktandeav de ytterligare åligganden i fråga om renhållning som åvilar vägverketefter förordar jag att ökade medel ställs tiU förfogande under nästa budgetår. Jag beräknarsåledes en höjning av anslaget med ca53 mUj. kr., varigenom för den statliga vägdriften under skulle komma att disponeras ca(774+53) 827 mUj. För bidragsgivningen till den kommunalaväg- och gatudriften beräknar jag ett anslag av ca 122 milj. kr., vUketinnebär en ökning i förhållande till innevarande budgetår med ca 15 mUj. Till den enskildavägdriften beräknar jag ca 54,5 milj. kr., vilket innebär i huvudsak oförändradmedelsanvisning. framställning omsärskUd medelsanvisning för omläggning av användningsperioden för här avsedda bidrag är jag således f. n. inteberedd att biträda. Vad gäller väg- och gatubyggandet villjag i följande tabell inledningsvisredovisa det ungefärliga utfallet av investeringarna inom denna sektor samt de beräknadekostnadema . I de angivna beloppen förberedskapsarbeten ingår Statlig medelstilldelning till byggande av vägar ochgator (milj.kr.) m. m. Prop.1971:1 Bilaga 8 54