prop · FU03107 · 1971-12-31 00:00:00 — De sakkunnigabör pröva om lagbeslämda långa uppsägningslider är tillräckligt för att nådetla särskilda syfte eller ora det därutöver behövs någon form av avgångsersättning,sora lill skiUnad mol lön under uppsägningslid inle förenas med skyldighet allslå liU arbetsgivarens förfogande. Delpåpekas också alt ett skydd av della slag till förraån för viss åldersgruppkan vara ägnat att minska anställningstryggheten därför all arbetstagare justpå grund av skyddsbestämmelserna riskerar all bli avskedade innan de fyllerförutsätlningarna all få skyddet. Om elt särskilt skydd i denna form anseslämpligl, bör de sakkunniga därför undersöka i vad mån den angivna olägenhetenkan minskas t. ex. genora en ordning där uppsägningstiderna förlängs ochavgångsersättningarna ökas stegvis . Långuppsägningstid och lagfäst avgångsersättning enbart för äldre anställda kan ökaderas svårigheter atl få ny anställning ora de trots allt avskedas. Dennanackdel raed ell specieUt skydd för de äldre kan delvis rainskas genora krav påviss anställningstid på den nya arbetsplatsen sora förutsättning för degynnsamma bestämraelsernas tillämpning. sådani krav innebär å andra sidanatl den anställde inte får det i och för sig önskvärda skyddet.Sannolikt är det lämpligl alt utforma lagbestäraraelser ora uppsägningstidsora elt allraänl minimiskydd som kan förbättras genora avlal. Med en sådanlösning blir del raöjligt för arbetstagargrapper all behålla eUer tillvinna siglängre uppsägningslider än de lagstadgade. Omanställningstryggheten ökas genom förlängda uppsägningstider och i synnerhetora därtill läggs etl särskilt skydd i form av avgångser-sällning, blir d;lenligl direktiven ofrånkomligt alt undersöka, ora det ökade skyddet skaUberedas den anställde också i de faU då uppsägningen har sin grund i hanspersonliga förhållanden. De sakkunniga bör därför tiU aUsidig prövning ta uppockså frägan om skyddet mot obefogad uppsägning saml överväga behovet attlagreglera uppsägningsgrunderna och de rättsliga följderna av obefogaduppsägning. Utgångspunkt för övervägandena bör vara all principen omarbetsgivares rätt all ulan skäl avskeda arbetstagare skall ersättas med enhuvudregel om skydd mol sakligt ogrundade uppsägningar. Omde sakkunniga skulle finna all en dellösning av frågan ora de äldresanställningstrygghet är raöjlig och läraplig, bör de raed förtur behandla ochlärana förslag lill en sådan lösning. Desakkunniga har vidare i uppdrag atl överväga reglerna om arbetsdomstolensbehörighet och därvid undersöka bl. a. om tvister i arbels-rältsliga frågor,som rör oorganiserade arbetstagare, kan i någon form överföras från allmändomstol liU arbetsdomstolen. Desakkunniga väntas slutföra sill uppdrag . 2.3Samhällsåtgärder för den äldre arbetskraftens sysselsättning 2.3.1 Inledning Vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder är inriktade specieUt på att lösa sysselsättningsproblemenför arbetstagare med särskUl utsatt läge på arbetsmarknaden, bl. a. äldrearbetstagare. står hela det arbetsraarknadspoliliska ålgärdssysleraeltill de äldres förfogande. Av stor betydelse förmöjligheterna alt effektivt vidta arbetsraarknadspoliliska ålgärder är delsyslera med varsel vid personalinskränkningar som grundas på överenskomraelserraellan AMS och olika arbelsmarknadsparter. Samhällsåtgärder för den äldrearbetskraftens sysselsättning aktualiseras emeUertid i betydande omfattning vidsidan av varselfallen. De åtgärder som sarahället vidtar för de äldre påarbelsraarknaden går i huvudsak ul på all på olika sätt skapa sysselsättning åtäldre i sarahällelig regi, all genora bidrag eller utbildning stimulera tillanställning av äldre på den öppna arbetsmarknaden saral all sprida inforraationora äldreprobleraen och genora samverkan med bl. a. arbetsgivare förbättrasysselsättningsmöjligheterna för de äldre. Vidare har, sora elt led i strävandenaall förbättra de äldres situation, försörjningsskyddel vid arbetslöshetförbättrats för dera och deras raöjligheler atl få förtidspension vidgats. 2.3.2Varsel tiU arbetsmarknadsverket vid personalinskränkningar Påden privata arbetsmarknaden träffades en överenskommelse mellan AMSsamt bl. a. SAF och ora varsel viddriflinskränkningar och driflnedläggelser berörande rainst tio arbetstagare.År 1968 träffades en ny varselöverenskomraelse meUan AMS samt SAF, , LO och TCO. Den har biträtts av åtskUliga andra arbetsgivar-och arbetstagarorganisationer. Enligt1968 års överenskommelse skaU arbetsgivare som fattar beslut om sådandriftförändring att den medför uppsägning eller perraitlering, inbegripetpermittering av säsongarbelare, av minst fera anställda varslaarbetsmarknadsverket om åtgärden så snart det kan ske. Varsel behöveremellertid inte lämnas, ora ansläUningarna är lidsbestämda eUer har tillfälligkaraktär. Är del fråga om uppsägning eller om permUtering för längre lid än tvåveckor, skaU varslet lämnas minst två raånader innan åtgärden sätts i kraft.Ora uppsägningar gäller fler än 50 anställda, skaU varsel lämnas tre månaderinnan uppsägningarna träder i verkstälUghet. Om driftsenhet raed fler än 100ansläUda skall läggas ned, skall varsel läranas innanavvecklingen börjar. Varsletskall lämnas tUl länsarbetsnämnden i del län där den berörda driftsenheten ärbelägen. ett offentiiggörande kan befaras medföra påtagligskada för företagel, får varsel lämnas lill länsarbetsdirektören personligenmed anhåUan atl varslet tills vidare behandlas förtroligt. Om därigenom denyss angivna miniraitiderna skulle underskridas och länsarbetsdirektörenbedöraer all del kan raedföra avsevärda olägenheter frånarbelsraarknadssynpunkt, skall frågan underställas AMS för prövning. Isamband med driflförändring kan en särskild samrådsgmpp inrättas. Gruppen ärsararaansatt av företrädare för näranden, arbetsgivaren, de anställda ochkoramunen. Den har att följa omställningen och atl lärana förslag till ålgärdersom skall underlätta arbetsförmedlingens arbete. I samrådsgruppens uppgifteringår bl. a. all behandla möjligheterna till oraplacering för äldre. Förstatliga myndigheter gäUer enligt Kungl. Maj:ts cirkulär (1969: 706) omanmälan av personalinskränkning och personal-antagnmg ra. alt myndighetskall tiU länsarbetsnämnden anmäla planerad eller beslutad uppsägning på gmndav personalinskränkning, om uppsägningen omfattar minst fem anstäUda på sararaaort. När del är möjligt, skaU myndigheten lämna sådan anmälan senast tvåmånader innan uppsägningen är avsedd alt träda i krafl, ora åtgärden avser mindreän 50 ansläUda. Motsvarande varsellid är , om åtgärden avser 50-100anställda och rainst , ora fler än 100 anställda berörs. Dennedan intagna tabellen visar i vilken utsträckning varsel har lämnats åren1965-1970. Vid studiet av tabeUen bör observeras all bl. a. oorganiserade arbetsgivareinle omfattas av överenskoraraelsen. Vidare brukar personalinskränkningarbeträffande arbetare inora bl. a. byggnadssektorn med hänsyn till denspeciella karaktären på anställningsförhållandena där inle leda lill varsel. Undersökningarsom har förelagils av AMS (Meddelande från utredningsbyrån : 37 och 1970:9, slenciler) i anslulning liU tyder på alt de arbetstagare som åren 1967och 1968 på grund av driftinskränkningar eller drif Inedläggningar är avsevärtfler än de som enligt tabellen de åren berördes av varsel. I undersökningarnaberäknas alt ca 4,2 milj. personer och 4,3 milj. personer harhaft förvärvsarbete minst . Del beräknas vidare all av dessa personerhar omkring 573 000 resp. 567 000 de båda åren av olika anledningar slutatminst ell stadigvarande förvärvsarbete. Av dessa personer slutade 151 400resp. 129 000 förvärvsarbetet på grand av driflinskränkningar. Begreppetdriflinskränkning orafattar i del sararaanhangel nedläggningar och personalinskränkningarsom normall tillhör produk-tionsforraen. Vidare lorde talen 151400 och 129 000orafatta säsongarbelare inom bl. a. jordbruk och skogsbruk. Inomnäringsgrenarna gruvor och tillverkningsindustri, där säsongvariationerna tordeha järaförelsevis ringa orafallning, slutade de båda åren 52 000 resp. 36 900personer stadigvarande anställningar på grund av driftinskränkningar. Enligtarbelsraarknadsmyndighelernas erfarenheter lämnas i regel varsel av de företagför vilka varselöverenskommelsen gäller. Däremot underskrids varselliderna ibetydande utsträckning. Inoraarbetsvärden bereds sysselsättning åt svårplacerad arbetskraft i skyddadeverksläder. I verkstäderna får de där sysselsatta arbeta under förhållanden somär specielll tillrältalagda för dem. Där sysselsätts dels personer som beräknasefler kunna få placering Övriga områden Antal Antal påden öppna marknaden, dels personer raed så framträdande handikapp att de inlekan beräknas få annan placering än i skyddad verksamhet. Tillkoraraunal eller enskUd verksarahet på arbetsvärdens område utgår statsbidrag.Enligl kungörelsen (1966: 370) om statsbidrag lill verksläder inoraarbetsvärden (ändrad : 116) läranas statsbidrag för anordnande ellerdrift av bl. a. verkstad för skyddad sysselsättning av handikappade. SoravUlkor för bidrag gäller bl. a. atl platserna slår tiU den offentligaarbetsförmedlingens förfogande. Antaletpersoner som sysselsätts i skyddade verkstäder har ökat starkt under senare år.I september 1965 sysselsattes ca 4 900 personer. Antalet hade stigit liU 10264 i septeraber 1970. De flesta av dera som sysselsätts i skyddade verkslädertillhör de äldre åldersgrupperna. Vid utgången av var avarbetslagarna där eller äldre. Slalligleller koraraunalt arkivarbete anvisas arbetslös genora det arbelsförraedlingskontordär han är anraäld. Arkivarbetena beslår i arbete raed ordnande av arkiv, vissaallraänna kontors- eller expedi-lionsvaktgöroraål, karllagnings-, trycknings-eller bokbinderiarbelen. Del förekomraer också atl vetenskapliga arbeten utförssora arkivarbete. Personlig tjänst kan inrättas hos statlig myndighet som har arbetat där . Arkivarbetsverksarahetenhar ökat väsentligt . I början av 1960-talel sysselsattesi raedellal per raånad omkring 1 500 personer i arkivarbete. Antaletarkivarbelare hade vid utgången av juni månad stigit tiU 4 900,6 600 resp. 8 400 personer. hade antalet ökat liU ca 8 800. Enligt en avinrikesdepartementet företagen undersökning var av de vidutgången av ca 7 000 arkivarbetama eller däröver. I 1971 årsstalsverksproposilion (bil. 13 s. 66) uttalas all den snabba ökningen avantalet arkivarbelare liksom utvecklingen av andelen äldre bland dem somsysselsätts i beredskapsarbete tydligt återspeglar den äldre arbetskraftensproblem på arbelsraarknaden. Personalen inom arbetsförmedlingen föreslås bliförstärkt bl. a. för alt man skall kunna ägna särskild uppmärksamhet åtarkivarbetarnas möjligheter till placering i enskild eller offentlig tjänst. Föräldre arbetskraft har beredskapsarbetena stor betydelse. Beredskapsarbetenutförs dels sora allraänna arbeten, sora syftar till att snabbt och på kortsikt skapa ökad sysselsättning främst bland säsong- eUer konjunklurarbelslösa,dels som särskilda arbeten för alt ge arbete åt personer sora av olika skäl ärsvårplacerade på den öppna arbelsraarknaden. Beredskapsarbete anvisas ålarbetslös genora det arbelsförraedlingskontor där han är anraäld. Vid beredskapsarbetetUl-lämpas lönerna på den öppna marknaden. Beredskapsarbetenutförs för statens, för komrauns eller landstingskommuns eller för enskildsräkning. Till koraraunalt eller enskilt beredskapsarbete kan statsbidrag utgå. Vid de särskUdaberedskapsarbetena sysselsätts bl. a. äldre, lokall bundna arbetslösa. PersonertUlhörande denna kategori utgör emellertid även en betydande del av dem somsysselsätts i allraänna beredskapsarbeten. I railten av noveraber 1970sysselsattes närraare 11 000 personer i särskUda beredskapsarbeten och ca 2400 personer i allmänna beredskapsarbeten. Av dessa ca 13 400 personerberäknas nära hälften höra till gruppen äldre lokalt bunden arbetskraft. k. halvskyddade sysselsättningen har till uppgift att ge de personermöjlighet till produktivt arbete vilkas arbetsförmåga är nedsatt på grand avhandikapp och sora därför inle kan få eller behålla anställning på öppnaarbelsraarknaden. Den halvskyddadesysselsättningen utgör ell altemativ lill olika former av skyddad verksamhet.De arbetstagare som placeras i halvskyddad verksamhet har i regel högrearbetsförmåga än de som arbetar vid t. ex. skyddade verksläder. För dearbetstagare vid skyddade verkstäder, vilkas arbetsförmåga utvecklas gynnsamt,komraer i vissa fall omplacering liU anställning i halvskyddat arbete i fråga. Genom beslut den 29 maj1969 har Kungl. Maj:l meddelat föreskrifter ora särskilt statsbidrag tillförsöksvis bedriven halvskyddad sysselsättning. Bidrag kan ulgå lill enskUtförelag saral koraraunal eller lands-lingskomraunal rayndighel ellerinrättning. Bidraget utgör fr. o. ra. per halvåroch plats i halvskyddad sysselsättning. Förulsällning för alt bidrag skallulgå är bl. a. att halvskyddad plats tillkommer efter samråd med den fackligaorganisationen på arbetsplatsen, att arbetslagaren får avtalsenliga löne- ochandra förmåner saral atl halvskyddad arbetsplats för nyanställd står tiUarbelsförraedlingens förfogande. Handikappad, ensamsläUdkvmna eller medelålders eller äldre arbetstagare som inle har kunnat fålämpligt arbete på den öppna arbetsmarknaden kan få näringshjälp för startandeav eget förelag. Näringshjälpen utgår till kostnader för all anskaffaarbetsmaskiner eller verktyg samt till andra kostnader för att börja verksamhetsora egen företagare. Näringshjälpen utgår med högst . och läranassora bidrag eller räntefritt län. I vissa fall kan till handikappad sora börjarverksarahet sora egen företagare härutöver utgå lån raed högst . Omsynnerliga skäl föreligger kan näringshjälp utgå lill handikappad för altforlsälla rörelse som egen företagare. Bestämraelserom företagsutbildning har raeddelals i brev den25 lill AMS. Bidrag kan ulgå till förelag som förbinder sig all förnyanställning ulbUda arbetstagare som har fyllt och som bedöms ha ettinle ringa anlal återstående år i förvärvslivet och inle kan få stadigvarandearbete utan sådan utbildning. Förutsättning för bidrag är vidare allutbildningen sker efter plan som har fastställts av AMS ellerlänsarbetsnäranden och alt hänvisning lill utbildningen sker genom denoffentliga arbetsförmedlingen. Del bestäras liU visst belopp per lirame och kan utgåunder högst . skaU företaget utgeavtalsenliga förmåner liU den anställde. Även för utbildning av nyanställdpersonal med svårare handikapp kan raotsvarande bidrag ulgå. Om särskilda skälföreligger kan bidrag ulgå för utbildning av den som har ådragit sighandUcappet under anställning hos företaget. Storagrupper äldre personer genomgår arbetsmarknadsutbildning. Allmänt gällerenligt stalsmaklemas beslut all AMS får bereda omskolning och annanyrkesutbildning åt personer sora är eller löper risk att bli arbetslösa ellerär svårplacerade på arbelsraarknaden och för vilka utbildningen bedöras varaägnad raedföra stadigvarande arbete som inle kan komraa till slånd ulan utbildningen. Enbetydande del av ulbUdningsvolyraen utgörs av kurser sora ordnas avskolöverstyrelsen. Vidare är en stor del av arbetsmarknadsutbildningen förlagdtiU del reguljära utbUdningsväsendet. I övrigt bereds utbildning i huvudsakgenom korrespondenskurser och genom kurser i bildningsförbundens regi. Densom deltar i yrkesutbildning enligt kungörelsen (1945:445) angåendeyrkesutbildningskurser för arbetslösa (ändrad : 129) eller som avsysselsältningspoliliska skäl får yrkesutbildning i annan ordning kan enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt 1968: 246, ändrad senast 1970:182) få utbildningsbidrag. Sora förulsällning för bidrag gäUer bl. a. attvederbörande är eller löper risk alt bli arbetslös samt all utbildningen är planeradi samråd med arbetsförraedlingen och kan antas vara ägnad att medförastadigvarande arbete sora inte kan koraraa lill slånd ulan utbildningen. Tilläldre arbetstagare kan utbildningsbidrag utgå, ora han utbildas för nyaarbetsuppgifter i provanstäUning sora han har fått genom den offentligaarbetsförraedlingen. I regel tiUärapas en åldersgräns på lägst förmöjligheten atl koraraa i åtnjutande av bidrag lill provanställning. Arbelsraarknadsutbildningenhar numera betydande omfallning. Under /60 deUog ca 11 000personer i utbildning. Antalet var ca 98 000 under /70. Andelenäldre personer i arbetsmarknadsutbUdning framgår av följande uppställning överdem som påbörjat arbetsmarknadsutbildning under nedan angivna lidryrader. Andra » » Första » 1970 31 656 36 541 34 915 2.3.5Verksamhet med s. k. anpassningslag och samarbete med företag m. ra. Är1965 inrättades på initiativ av länsarbetsnäranden i en s. k.arbetsrehabilileringsgrapp vid i . Motivet var atldet visade sig föreligga allt större svårigheter för äldre och handikappade atlbehåUa sina arbeten eUer få nya anställningar. Rehabiliteringsgrappenbeslår av representanter för arbetsförraedlingen, samlföretagets personalavdelning. Förelagsläkaren ingår också i gruppen. Dessuppgift är huvudsakligen all överväga ålgärder för anställda som av olikaanledningar inte kan arbeta på sina tidigare platser inom företagel. Sedanvåren 1970 har länsarbetsnämnden i bedrivitförsöksverksarahet med s. k. anpassningslag inom företag. Etlanpassningslag beslår av företrädare för företagel, för den fackligaorganisationen och för länsarbetsnämnden. Laget skall kontinuerligt bevaka frågorrörande anställningstryggheten för arbetskraften i företaget. Laget medverkarlill alt företaget kan behåUa och rätt utnyttja sin arbetskraft så atlavskedanden så långt raöjligt förebyggs. Förutsättningenför arbelsförraedlingens raedverkan är all företagel förbinder sig att inleavskeda någon anställd förrän anpassningslaget har avgetl yttrande i ärendetoch hafl skälig tid all utreda länkbara lösningar inom företagelsram. I utredningsarbetet kan anpass-' ningslaget adjungera utomståendesakkunniga, t. ex. förelagsläkare, driflstekniker och ergonoraisk expertis.Laget skall överväga raöjlighelema att utnyttja arbelsraarknadspolitiskaålgärder för alt undvika alt den anställde sägs upp. Anpassningslaget behandlarinte lönefrågor eller andra fackliga frågor. Arbetsförmedlingenfår genom sin raedverkan i anpassningslagen en mer detaljerad förtrogenhet medförelagens arbetskraflssilualion och ett raer nyanserat underlag för delsedvanliga förmedlingsarbelel. F. n. pågår verksamhet med anpassningslag inomsju företag med totalt 5 000 anställda. Arbetet är personalkrävande. Denfortsatta utvecklingen av verksamheten raed anpassningslag är avhängig av ivilken utsträckning personal kan ställas tUl förfogande. Närdel gäller länsarbetsnärandernas verksarahet i övrigt för atl åstad- komraasamarbete med företag i syfte att bereda den äldre arbetskraften sysselsättninghar den på senare lid fått en delvis ny inriktning. I cirkulär den 29 raaj 1970liU länsarbetsnäranderna har näraligen AMS frarahåUit all del av flera skäl ärnödvändigt att effektivera åtgärderna för all finna anställning för bl. Utvecklingen gör det nödvändigt alt pröva raöjlighelema till bättreanpassning av arbetet på den öppna marknaden lill arbetstagarnasförutsättningar. Arbetsprocesser, raaskiner och arbetsplatser bör i störreutsträckning än nu är faUet utformas med hänsyn härtiU. Även genomyrkesutbildning och aUmän information bör eftersträvas all förståelsen förarbetets anpassning liU arbetskraften ökar. Del är enligl cirkuläret angelägelall arbetsmarknadsverket driver en aktiv poUtik i dessa frågor. Länsarbetsnämndernaanmodas därför all la initiativ till överläggningar med bl. a. sådanaarbetsgivare sora redovisar svårigheter all rekrytera personal. Genoraöverläggningama skaU eftersträvas alt saraarbele koraraer liU slånd meUanlänsarbetsnäranden och företagel i frågan ora anordningar på arbetsplatsernaför att möjliggöra anställning av svårplacerad arbetskraft. Inora raraen för dettasaraarbele skall arbetsförraedlingen och företrädare för företaget ochfackklubbarna inora förelaget undersöka raöjlighelema alt göra konkretaförändringar i detta syfte. Olika bidrag kan i della sararaanhang diskuteras.Samarbetet skall enligt cirkuläret gälla i första hand nyrekrylerad personal.Åtgärder beträffande redan anställda kan emellerlid också aktualiseras. Iårets stalsverksproposilion (bU. 13 s. 50) frarahålls med hänvisning tilluttalandena i cirkuläret alt länsarbetsnämndernas kontakter med företagen börha formen av försöksverksamhet. Del föreslås alt arbetsmarknadsverket fårpersonalförstärkning för raedverkan vid kontakter raed företagen. 2.3.6Vissa övriga samhällsåtgärder för äldre arbetskraft Genoraden reforra sora trädde i kraft fick äldre arbetstagare etlicke tidsbegränsat försörjningsskydd vid arbetslöshet (prop. 1968:29 och 30,SU 1968:64, 2LU 1968:27, rskr 1968: 171 och 172). Försörjningsskyddet innebärall äldre arbetslöshetsförsäkrade arbetslösa får dagpenning frånarbetslöshetskassorna under förlängd ersällningslid utöver den lid under vUkendagpenning enligt annars gällande bestämraelser utgår, s. k. förlängdkassaersätlning. Efler den förlängda ersällningstiden utger staten kontantslöd i förra av omslällningsbidrag. Oförsäkrade arbetslösa kan fåoraslällnings-bidrag efler en karenstid. Bestäraraelserna innebär i huvudsakföljande. Försådan försäkrad i erkänd arbetslöshetskassa som har fyllt utgårdagpenning under en förlängd ersättningstid av med viss avräkning fördet fall ersättning redan har utgått under två på Förutsättningarna för atl den förlängda ersättningenskaU ulgå är bl. a. alt den försäkrade står lill ar-, belsmarknadensförfogande, dvs. är arbetsför, beredd att äta sig arbete och även i övrigl äroförhindrad all göra det. Ivissa fall kan dagpenning under förlängd ersällningslid ulgå redan vid 55 ärsålder. Del gäUer om arbetslösheten är en oraedelbar följd av nedläggning aveller bestående ändring i driften vid förelag där den försäkrade var anställd.Ora han var egen företagare, krävs all han har nödgals avveckla sin rörelsesora en oraedelbar följd av orafaltande eller genomgripande förändring avnäringslivet i hans bransch eller orten. StatiigtomstäUningsbidrag (101-111 §§ arbelsraarknadskungörelsen) utgår tiU medlem ierkänd arbetslöshetskassa som har uppburit förlängd kassaersätlning men intelängre kan få dagpenning från kassan. Till oförsäkrad arbetslös utgår omslällningsbidragora han fyller rainst 60 är under kalenderåret och i rainst 24 månader närmast före arbetslöshetens inträde haft sin huvudsakliga försörjninggenom avlönat arbete för annans räkning eller genom sedermera avvecklad verksamhetsora egen företagare. Bidrag kan utgå till den sora har fyllt imotsvarande faU som dagpenning under förlängd ersällningslid liU försäkrad.Även för åtnjutande av omslällningsbidrag krävs atl den arbetslöse slår tillarbetsmarknadens förfogande. Omslällningsbidragel utgår med högst . Förlid då arbetslös inte kan få dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa ellerstatiigt omställningsbidrag kan kommunalt kontantunderstöd utges till honom.Även för sådani slöd krävs all vederbörande skall stå till arbetsmarknadensförfogande. Antaletpersoner som uppbar omslällningsbidrag i genomsnitt per raånad under nedanangivna lider fraragår av följande tablå: 1968 (juli-dec.) 1969 (helaåret) 2 215 1970 () 3 782 Följandetablå visar det anlal personer sora vid angivna tider uppbar förlängdkassaersätlning: Mars 1970 Nov. 126 202 112 185 2 524 1 716 1 859 Genomändringar (1970: 186) i lagen (1962: 381) om allmän försäk- ringhar möjligheterna fr. o. ra. den 1 juU 1970 särskUl för äldre förvärvsarbetandeall få förtidspension vidgats. EnUgt7 kap. 1 § och 13 kap. 1 § lagen ora allmän försäkring gäUer som fömtsättningför förtidspension från folk- och tilläggspensioneringen att den försäkradesarbetsförraäga på grund av sjukdora eller annan nedsättning av den fysiskaeller psykiska prestationsförraägan nedgått med minst hälften och attnedsättningen kan anses varaktig. I fråga om förmåner från tilläggspensioneringgäller dock som allmänt villkor att den försäkrade äger tillgodoräkna sigpensionspoäng för tid före del år varander pensionsfallel inträffat.