prop · FU03119 · 1971-12-31 00:00:00 — (i) Undervisning och forskning i europeisk rätt Resolution (70)5, som antogs , baserar sigpå förslag från de juridiska fakulteternas europeiska konferens i Strasbourg1968. I resolutionen anmodas medlemregeringarna atl verka för alt europeisk rällges vederbörligt utrymme i de juridiska fakulteternas kursplaner och att betygutdelas för specialsludier på ifrågavarande område. Del rekommenderas vidare, atlstudier vid juridisk fakultet i annat medlemsland får tillgodoräknas förjuridisk examen i hemlandet. Försök lill koncentration av utbildning ochforskning i europeisk rätt bör uppmunt- ras.Slutligen rekommenderas tillskapande av internationella, regionala ellernationella utbildning och forskning samt erforderligtekonomiskt och annat slöd ål existerande nationella institut. (ii)Samordning av forskning vid universiteten Resolution(70)18, som antogs , rekommenderar medlemsregeringarna all pånationell nivå noggrant undersöka möjligheterna lill en arbetsfördelning mellanuniversitet och forskningsinstitutioner på olika forskningsområden.Regeringarna uppmanas all informera sekretariat om alla åtgärderav betydelse för samordning av universitetsforskning samt ange om några institutioneråtnjuter särskilt slöd eller erbjuder speciella forskningsmöjligheler. I sådantfaU bör fullständiga uppgifter rörande personal, utrustning och störreforskningsprojekt lämnas. Med ledning av nämnda uppgifter skall kunna upplysa intresserade forskare om var i ett visst slagav forskning bäst bedrivs. Plats för forskare från andra medlemsländer bör sålångt det är möjligt beredas vid dessa institutioner. Slutligen rekommenderas,all de prioriteringar som görs på forskningsområdet i andra europeiska ländersåvitt möjligt beaktas i den nationella forskningspolitiken. (iii)Radio och television för utbildnings- och kulturändamål Resolution(70)19, som antogs , är resultatet av vissa studier inom ramenför kullurslyrelsens program av ålgärder för atl främja utbUdnings- och kulturspridningmed radions och televisionens hjälp. Resolutionen förordar samarbete mellanberörda myndigheter och rundradioförelagen i frågor som rör utbildning ochkultur. Vidare bör regeringarna liUse all skolorna utrustas med mottagare ochinspelnings-apparatur samt verka för samråd mellan myndigheterna och rundradioförelageni fråga om produktion av utbUdnings- och kulturprogram. (iv)Kampanj för att bevara Resolution(70)22, som antogs , uppmanar medlemsregeringarna alt stödja Unescoskampanj för all bevara staden , vars existens hotas av landerosion och havsvallennivånshöjning. Regeringarna anmodas ställa medel och experthjälp till de italienskamyndigheternas förfogande. (v)Invandrarbarns skolundervisning Iresolution (70)35, som antogs , anmodas medlemsstaternasregeringar all genom lagstiftning eller i annan ordning garanterainvandrarbarnens räll lill skolutbildning. Som exempel på konkreta åtgärder medsådant syfte nämner resolutionen bl. a. följande: förbättrad information tUlinvandrarfamiljer om obligatorisk skolgång och övriga utbUdningsmöjligheter imottagarlandet samt praktisk rådgivning ål familjer med barn i skolpliktigålder; utfärdande av standardformulär med uppgifter om barnens skolgång ochhälsotillstånd före avresan från hemlandet; information från lokala myndigheteroch arbetsgivare lill skolmyndigheter om invandrarbarns ankomst; inrättande vidbehov av specialklasser för atl underlätta en successiv anpassning till de nya skolförhållandena;placering i normala klasser efler den för varje barn lämpliga anpassningsperioden;reguljär undervisning redan från början i slöjd, teckning och gymnastik; särskUlslöd ål barn som saknar hjälp med skolarbetet i hemmet; ålgärder för altunderlätta tillträde till förskolor och fritidsverksamhet och för all förmåföräldrarna alt della i skolans verksamhet; utbUdning av lärare med särskilduppgift atl undervisa invandrarbarnen i deras hemlands språk och kultur; hjälpmed ulbildningsmässig återanpassning av barn som skall återvända lUlhemlandet. Slutligen förordas en liberal inställning vid prövning av utiändskabetygs värde som grund för tillträde till del egna landets skolor. c)Svar på rekommendationer från rådgivande församlingen (i)Rekommendation 567 av europeiskt kultureUt samarbete uppmanarministerkommittén att medverka till en effektivisering av del europeiskasamarbetet på utbildningens och kulturens områden genom all ge de europeiska ulbildningsminislermölenaen permanent karaktär saml upprätta ell europeiskt ulbildningskonlor under utbUdnings-ministrarnastekniska kontroll. Kontoret föreslås bli finansierat bl. a. genom extra bidragfrån medlemsregeringarna tUl budget. Till kontoret bör knytas elllitet anlal underkommilléer samt centra för dokumentation, utbildningsleknologioch pedagogiskt utvecklingsarbete. Kulturstyrelsen föreslås fä huvudansvaretför del långsiktiga kulturpo-liliska samarbetet i . Iell inlerimisliskl svar, avgivet , erinrar ministerkommitténom att de europeiska utbUdningsminislerkonferenserna är självständigaföreteelser, vilkas status kommittén inte har befogenhet alt ändra. Kommillénframhåller emellerlid, alt frågan om dessa konferensers roll i det europeiskautbildningssamarbetet kommer all behandlas vid nästa ministerkonferens iBryssel . anser, att förslaget om att upprätta etteuropeiskt ulbildningskonlor är för tidigt väckt men all frågan kanaktualiseras i anslutning till en eventuell framtida ändring i utbildningsminislerkonferensensstatus. Tills vidare förlitar sig ministerkommittén på kullurslyrelsensmöjligheter atl möta de ökade kraven på det europeiska utbUdnings- ochkultursamarbetet saml hänvisar till pågående översyn av kullurslyrelsens programoch arbetsformer. (ii)I rekommendation 589 med anledning av europeiska konferens omkulturminnesvård anmodas ministerkommittén följa upp två av konferensen antagnaresolutioner genom att dels upprätta en samarbetskommitté för kulturminnesvårdmed uppgift bl. a. all förbereda en europeisk kullurminnessladga, delsorganisera elt europeiskt kulturminnesår. Isitt svar, avgivet , upplyser ministerkommittén om atl en samarbetskommittéinrättats i enlighet med församlingens förslag. Kommittén, vars verksamhetinleds , har en femårig mandatperiod. I dess uppgifter ingår bl. a.att upprätta förslag till en bygg-nadsminnessladga och alt förbereda elteuropeiskt kulturminnesår 1974 eller 1975. a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén (i) Flyktingars förvärv av medborgarskap ibosättningslandet I resolution (70)2, som antogs ,ansluter sig ministerkommittén till de synpunkter som uttryckts i denrådgivande församlingens rekommendation 564 beträffande de problem som orsakasgenom förekomsten av mer än 600 000 flyktingar i medlemsländerna. Det framhållesatl förvärv av medborgarskap i bosättningslandel verksamt skulle bidraga till atlundanröja svårigheter som uppstår i många medlemsländer. Församlingensrekommendation översändes till regeringarna med uppmaningen alt vidta de ålgärdersom är möjliga. (ii) Socialt skydd för ogifta mödrar och deras barn Resolution (70)15, som antogs , framhållervikten av all den blivande modern erhåller allt del bistånd hon behöver i frågaom råd och anvisningar, läkarvård, social trygghet, lättnader i arbetet, tillfälligbostad, vård i samband med förlossningen saml hjälp med atl fastställafaderskapet och utfå underhållsbidrag. Den nyblivna modern bör få möjlighet allåteruppta sitt tidigare arbete eller beredas annat arbete eller få tUlfällefortsätta påbörjade studier. Hon bör också beredas en tillfredsställandebostad. Hon och hennes barn bör komma i åtnjutande av samma sociala irygghetsförmånersom andra familjer ävensom alla övriga förmåner som tillkommer familjer. Föratt göra del möjligt för modern att arbeta utom hemmet bör olika former av barntillsynsaml hemhjälp stå till buds. Slutiigen betonas atl upplysningar om olika existerandesociala och medicinska institutioner och organ lUl skydd för moder och barn böreffektivt spridas, bl. a. i skolor och inom ungdoms-ovganisationei" samtgenom läkare, barnmorskor och socialarbetare. (iii) Sociala och socialmedicinska åtgärder för äldre I resolution (70)16, som likaledes antogs ,anges vissa sociala och socialmedicinska åtgärder för äldre, som medlemsstaternauppmanas alt vidtaga. Sålunda bör resurser och inkomster genom lämpligametoder fördelas på sådani sätt att det äldre befolkningsskiktet erhåller enrättvis andel av framåtskridandets frukter. Vidare bör efter moderna socialakrav anpassat lämpligt arbete beredas äldre personer inom ramen för allmännaarbetsmarknadspolitiska strävanden. Om så är erforderligt bör äldre personerkunna överföras till andra arbetsuppgifter, varvid hänsyn bör tas till derasarbetsförmåga och övriga omständigheter. BostadspoUtiken för äldre bör i förstahand ta sikte på all sätta dem i slånd all kvarbli i sina bosläder och i andrahand atl skapa bästa möjUga levnadsförhållanden i institutioner, när del intelängre kan undvikas atl sådana anlitas. Hälsovårdspolitiken för äldre bör inriktas på attförebygga etl för tidigt åldrande samt på alt utbilda personal som kan ta handom åldringar. När del gäller social service betonas all denna bör motsvara deäldres önskningar och bör bl. a. bereda de gamla möjligheter atl spela en aktivroll i samhället. Segregation av äldre i förhållande lill den yngregenerationen bör undvikas. Slutiigen framhålls betydelsen av information ochforskning rörande äldre personers problem. har sociala kommillén hållit två sammanträden, etli april och elt . (i) har föreslagit att en expertgruppskall tillsältas för utredning av den sociala välfärdspolitikens planering ochorganisation. (ii) Frågan om kvinnans sociala stäUning i har hänskjuiitslill två experter, en från och en från , I deras uppdrag ingåratt undersöka bl, a. vilka attityder som är bestämmande för kvinnans tillträdelill kvalificerade yrken och hennes möjligheter tUl befordran samtyrkesutbildningens betydelse för kvinnans sociala ställning, (iii) Diskussion pågår alltjämt i kommittén om ettinstrument som avser att ge visst skydd för unga arbetstagare ('s Slalue). (iv) Diskussioner har inletts rörande en rapport om harmoniseringav åtgärder till skydd för arbetslagarnas hälsa på arbetsplatserna. Diskussionernaär inte avslutade. (v) har utarbetat ett förslag tillrapport med vissa förklaringar till den ingångna överenskommelsen om s. k.au pairanställning. Kommittén har även påbörjat granskning av ett förslag tilltypavtal avsett atl slutas mellan den au pair-anställda och den mottagandefamiljen. (vi) En rapport om social rehabilitering av fysiskt ochpsykiskt handikappade, utarbetad av en stipendiatgrupp för samordnad socialforskning, hänsköls vid decembersammanlrädet för forlsall behandling lill enarbetsgrupp. (vii) Kommittén har också tillsalt en arbetsgrupp för atlbehandla sociala aspekter på omhändertagande av liemlösa. a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén ställföreträdare antog den 7 mars 1970fyra resolutioner berörande hälsovårdens område. (i) Åtgärder för att minska kostnaderna för medicinsk vård I resolution (70)6 behandlas de möjligheter, som kanrekommenderas för atl söka minska kostnaderna för medicinsk vård. Resolutionenunderstryker nödvändigheten av att koordinera förebyggande och kurativ vård samlatl samordna verksamheten inom olika typer av vårdinstitutioner såsom sjukhus,öppenvårdsenheter och familjeläkare. Den framhåller behovet av att bygga utden öppna vården för att undvika att den slutna vården belastas lill följd avbrist på resurser i den öppna vården. Vidare betonas vikten av effektivareplanering i fråga om utformning, bemanning och arbetsrutiner. Där så kan skebör paramedicinsk personal användas och den högt kvaUficerade endasl anlitasför sådana uppgifter, där dess utbildning bäst kan utnyttjas. I vissa länder förekommer att patienten bidrar tillsjukvårdskostnaden. Del förklaras all delta system inle synes medföranackdelar under förutsättning all palienlbidraget är lågt och minskas ellericke utgår vid starkt kostnadskrävande sjukvård, i nödsituationer och där riskför missbruk ej kan komma i fråga (förlossningsvård etc). (ii)Medicinska synpungter på sport Iresolution (70)7 rekommenderas gymnastik i varje skolform helst iveckan. Gymnastik och idrott bör utövas efler samråd med familjeläkaren, omsådan finnes. Särskilda åtgärder måste vidtagas för atl bereda handikappadelämplig fysisk träning. Resolutionen uppmuntrar fysisk aktivitet snarare än lävlingsidroll.Gymnastiklärare och liknande bör ha lämplig medicinsk utbildning. Vid behovskall läkarundersökning anordnas och för tävlande bör vederbörligaanteckningar föras på elt särskUl hälsokort så länge vederbörande deltar itävlingsidrott inom skolan. Vidare rekommenderas särskild utbildning försådana läkare som är sysselsatta inom sport och idrott. Upprättande i de ohka ländernaav särskUda centra för forskning och utbUdning bör övervägas. Slutligen understrykesbetydelsen av fysisk aktivitet som ett led i kontinuerlig hälsoupplysning ochbetonas behovet av tekniska möjligheter för sådana aktiviteter i form avidrottsplatser, simhallar etc. Utbyte av erfarenheter mellan länderna ärönskvärt och därför rekommenderas all stipendier görs tiUgängUga för medicinskoch annan personal. (iii)Minimifordringar för utbildning av laboratorietekniker Resolution(70)8 definierar först en laboralorieteknikers ställning och uppgift inom hälso-och sjukvården. Därefter anges vilka krav som bör ställas på eleven före tiUträdeliU laboraiitutbildning och ges en detaljerad beskrivning av utbUdningensinnehåll och varaktighet. Medlemsländerna rekommenderas atl ömsesidigt godlabevis om sådan utbildning i annat land för beviljande av tillstånd lUl arbete idel egna landet. Dock får för sådant tillstånd krävas upp till två årspraktiskt arbete i av mottagarlandet erkänt laboratorium. (iv)Överförande av modersmjölk Iresolution (70)9 rekommenderas medlemsländerna alt i mån av tillgång ochmöjlighet ställa överskott av modersmjölk till förfogande för annatmedlemsland. Vidare uppställes vissa regler och krav på donatorns och barnelshälsa saml på den mjölk, som distribueras lill en godkänd modersmjölkcenlral.Resolutionen understryker alt sådan distribution endast bör belastas medfaktiska kostnader och ej föranleda någon vinst. Hälsovårdskommillénhar under årel hållit elt sammanträde, i Miinchen, den 29 juni3 juU1970. Härvid behandlades bl. a. följande ärenden. (i)Kommillén underströk önskvärdheten av god kontakt mellan de olika kommittéerinom , som handhar frågor med gemensam intresseinriktning. TUl dennagrupp hör nalurvårdskommillén, expertkommittén rörande luftföroreningar,kommittén för högre utbUdning och forskning etc. (ii)I fråga om samarbelel på blodområdet konstaterades all de europeiska blodtransfusionskursernagivit goda resultat. Man beslöt fortsätta studierna rörande kvalitetskontrollför plastutensilier, över väv-nadstypning och i fråga om utbildning avlaboratorietekniker inom blodlransfusionsområdet. (iii)Kommittén noterade med stor tillfredsställelse stipendialverksam-helensutveckling samt atl slipendiebeloppen höjs lill samma nivå som gäller inom andra inlernalionella organisationer. Det s,k. koordinerade stipendieprogrammet avsåg "hälsoaspekter påaktuell utveckling av läkemedelsberoendel". En utförlig rapport framladesoch blev föremål för intensiv diskussion. Ytterligare synpunkter skail inhämtasfrån de olika hälsovårdsförvallningarna rörande de rekommendationer gruppenlagt fram. Som ämne stipendieprogram valdes ämnet"Utbildning av medicinstuderande inom området allmän hälsovård". (iv) Kommittén enades om ell förslag till konvention omtransport av avlidna mellan Europarådels länder och beslöt atl textenskulle remitteras lill kommillén för juridiskt samarbele för yttrande, innanden överlämnas till ministerkommittén. (v) Kommittén godkände arbetsprogrammet för en studiegruppsom söker harmonisera irafikolycksfaUsstatisUken, särskilt i fråga om trafikskadoroch medicinska riskfaktorer. (vi) En 1969 lillsatl studiegrupp fick uppdrag attfortsätta sin undersökning av de faktorer som påverkar genomförandet av vatienfluoride-ringi Europarådels medlemsstaler. (vii) Kommittén beslöt tillsätta arbetsgrupper för idroltsmedicinmed uppgift all söka utarbeta rekommendationer lill medlemsländerna rörandeidrottsplatser och deras hygien saml för sjukhiishygien med avsikt sökaframlägga rekommendationer till medlemsländerna. Resolution som antagits av ministerkommittén Skydd i arbetet för migrerande arbetare I resolution (70)36, som antogs ,rekommenderas regeringarna atl vidta skilda åtgärder i syfte atl förbättra migrerandearbetares ställning i arbetslivet. Till dessa åtgärder hänföres bl. a.förbättrad yrkesutbildning inkluderande språkundervisning, regelbundnaläkarundersökningar och förbättrade metoder vid introduktionen av migrerandearbetare i arbetslivet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas faktorer som görinvandrare mer utsatta för olycksfallsrisker än värdlandets arbetare, I della sammanhang må nämnas alt en stadga för migrerandearbetare varit under utarbetande inom en särskild kommitté, Istadgan preciseras migrerande arbetares rättigheter vid arbete och vistelse imedlemsländerna. Kommittén beräknar slutföra sill arbete . Är 1969 inrättades i sekretariat en ny byråför miljö-och nalurvårdsfrågor, som tillika är den europeiska nalurvårdskommil-téns sekretariat. Denna byrå har genom en beslutad omorganisationöverförts till ell nyupprätlat direktoral för miljö- och kommunfrågor.Europarådet har genom inrättandet av detla nya direktorat klart markerat sinavsikt all fördjupa sill arbete på miljövårdsområdet. Ministerkommitténhar antagit tre resolutioner som direkt berör miljövårdsfrågor., Iresolutionerna (70)11 och 12, som antogs , rekommenderasregeringarna i medlemsstaterna vissa principer för att kontrolleraluftföroreningar vid stads- och landsbygdsplanering respektive begränsa svavelhaltigautsläpp i luften. I resolution (70)24, som antogs den 2 juU 1970, rekommenderasen rad principer för framställning, försäljning och användning av pesliciderinom jordbruket i syfte alt skydda såväl folkhälsan som den fysiska miljön. a)naturvårdskonferens i Är1970 hade av proklamerats som ell europeisktnaturvårdsår. Den europeiska nalurvårdskonferensen, som ägde rum i Strasbourgden , utgjorde den internationella upptakten lill enintensifierad naturvårdsverksamhet. Ungefär 350 delegater och observatörerdellog i konferensen. Den svenska delegationen leddes av jordbruksministerBengtsson. Konferensensmålsättning var dels alt göra allmänheten mer uppmärksam på de omfattandeproblemen med atl bevara naturen och naturresurserna i ett snabbt föränderligtindustriellt samhälle, dels atl definiera en politik för all skydda människansmiljö och betona behovet av etl aUeuropeiskt samarbele på della område.Konferensen utmynnade i anlagandel av en positiv och konkret deklaration. Iinledningen till deklarationens rekommendationer slogs i tre punkter fast denstrategi, som konferensen ansåg borde leda medlemsländer i kampenmot miljöförstöringen. 1) Den rationella användningen och skötseln avnaturresurserna måste ges hög politisk prioritet med klar ansvarsförankring påministernivå. 2) Åtgärder mot föroreningen av luft, vatten och mark bordesärskilt uppmärksammas och i samband därmed anlagandel av internationelltöverenskomna normer för lole-rabla föroreningar. 3) Lagstiftning ochregleringar borde i största möjliga utsträckning harmoniseras inom . Dennauppläggning av slutdokumentet motsvarade i grova drag de synpunkter som densvenska delegationen förde fram. Det gällde all ge miljövårdsproblemaliken entillräckligt vid och samtidigt realistisk anknytning lUl den övrigasamhällspolitiken. Problemanalysen måste leda till snara ålgärder framför alltpå luft-, vatten- och markföroreningarnas område. ParaUellt med nationella ålgärderborde lagstiftning och regleringar harmoniseras. senare arbete skulle iviss omfattning kunna ske inom Europarådels kompetensområde. Blanddeklarationens förslag, vilka närmast hänskjutils för behandling i nalurvårdskommillénunder , förtjänar följande internationeUarekommendationer alt särskUl uppmärksammas. En europeiskministerkonferens borde sammanträda med uppgift all 1) uppmuntrasamarbetet mellan existerande europeiska meUanslatiiga organisationer, 2)stödja utarbetandet av internationella normer, särskilt rörande peslicider,bilavgaser och flygbuller, 3) uppmuntra harmoniseringen av nationellmiljölagstiftning, 4) studera del av Europarådels generalsekreterare presenteradeförslagel om särskild europeisk myndighet för övervakning och skötsel avEuropas miljö, 5) studera det av den franske jordbruksministern framlagda förslagelom europeisk fond för kampen mot föroreningar. Europarådetuppmanades vidare alt utarbeta ell tilläggsprotokoll till den europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna i syfte alt garantera varje individrätlen liU en sund och oförstörd miljö. b)Den europeiska naturvårdskommittén Verksamhetenunder 1970 har starkt präglats av genomförandet av det europeiska nalurvårdsåret.I samtliga medlemsländer har omfattande miljövårdskampanjer genomförts. Fördet svenska programmet svarade en nationalkommitté med jordbruksministernsom ordförande och sekretariatet förlagt tUl . Blandaktiviteterna kan nämnas ungdomsriksdag , regionalakommunkonferenser. Stora städarveckan, ungdomsläger och tävlingar, skolornasmiljövårdsvecka. naturvårdsdag samt en centralnaturvårdskonferens för ca 1 000 deltagare. I allt tordei sammanlagt ca 1 miljon människor ha medverkat i de olikaaktiviteterna under årel. Somen följd av den Europeiska nalurvårdsdeklarationen har nalur vårdskommillénpåbörjat en översyn av sitt arbetsprogram, saml sina direktiv och fullmakter.Förslag lill etl nytt program, i vilket vissa åtgärder prioriteras, kommer altunderställas ministerkommittén . Kommittén ser del som särskUlangeläget atl de olika miljövårdsproblem som las upp bedömes från en ekologiskutgångspunkt. För della krävs en omfattande utbildnings- ochinformationsverksamhet. Överväganden om alt intensifiera kommitténs arbete inomundervisnings- och informationssektorn pågår. I della utgör "" en betydelsefull länk.Informationscentralen har fyllt en viktig uppgift under . Avfrågor som aktualiserats kan vidare nämnas frågan om skyddet av Europaskustområden. En första rapport har utarbetats av professor , , ochkommer alt efler vissa kompletteringar delges medlemsländernas regeringar. Inomnalurvårdskommilléns ram pågår också arbetet med att studera vissa problem isamband med utarbetandet av en europeisk konvention om skydd mol förorening avsöt-vattentillgångarna. För della ändamål har ministerkommittén tillsatt ensärskild kommitté, beslående av juridisk och ekologisk expertis. Etl utkasttill konventionslexl väntas bli framlagt . Isärskilda expertkommittéer bedrives omfattande studier av problem rörande luft-och vattenförorening. 8.Kommun-, region- och planfrågor a)i kommun- och regionfrågor Kommitténför samarbete i kommun- och regionfrågor har efler ministerkommitténs beslutfått permanent status. Kommillén, i vilken medlemsländerna är representerade avföreträdare för berörda ministerier, är direkt underställd ministerkommittén. Kommitténskall syssla med frågor som rör lokala och regionala myndigheter eller hängersamman med regionalpolitiken, särskilt vad gäller förhållandel mellan statliga och kommunala organ.Den skall också fungera som ett samarbetsorgan mellan medlemsländernas regeringarför utbyte av information och erfarenhet kring den lokala självstyrelsen.Vidare skall kommittén bistå ministerkommittén och Europarådels övriga organ ifrågor av lokalt och regionalt intresse. Kommillén hade sill fjärde sammanträde i den711 . Vid mötet diskuterades bl. a. förberedelserna för enjämförande studie av den kommunala ekonomin saml en rapport om den regionalastrukturen och den regionala planeringen i olika länder. Vidare lämnades enrapport om det kommunala ansvaret för vallen-vårdsfrågorna i ell anlalmedlemsländer.