prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Viltjärvs kraftstation skall utnyttja denfallslräcka i Lule älv som ligger mellan Laxede och Bodens kraftstationer.Utbyggnadsförslaget omfattar jorddamm med utskovsparti och kraftstation av Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 147 ovanjordstyp,försedd med tre rörlurbinaggregat. Bruttofallhöjden blir 6,5 m, maxiraieffekten36 MW och den genomsnittliga produktionsförmågan 230 GWh/år.Anläggningskostnaden beräknas lill 65 milj. kr. Byggnadsarbetena avses blipåbörjade och stationen beräknas kunna las i drift . Rebnisluspens kraftstation avses utnyttjaen fallsträcka i ett biflöde till mellan sjöarna Rebnisjaure ochHornavan. Kraftstationen, som fömtsatts utbyggd i samband med utförandet avReb-nisjaures reglering, omfattarlUloppstunnel, maskinstalion och avlopp. Brullof allhöj den varierarmellan 73,5 och 90 m. Utbyggnadsvallenfö-ringen blir . Kraftstationenförses med ett aggregat som får en effekt av 26 MW och en genomsnittligproduktionsförmåga av 125 GWh/år. Anläggningskostnaden beräknas till 26 milj.kr. Till-loppstunneln utförs lutande och blir . Maskinstalionen,som blir av ovanjordslyp, placeras vid öster om det naturliga utflödetfrån Rebnisjaure. Avloppet utgörs av en kort berglunnel och kanal. Byggnadsarbetena avses bli påbörjadesommaren och kraftstationen beräknas kunna tas i drift hösten1974. Påbörjandet av Viltjärvs ochRebnisluspens kraftstationer /72 medför att friställningar åren 19701972av personal vid vattenkraftutbyggnader i kan reduceras från ca 800lUl ca 500 års-anställda. Ritsems kraftstation medSitasjaureAutajaure reglering skall utnyttja den fallhöjd som erhåUs genomvaltenöverledning från Auta-jaure tiU Suorvamagasinel. Utbyggnadsförslagetomfattar huvuddamm med anslutande överfallsdamm vid Aulajaures utlopp,spärrdamm vid Suorketjårro, sänkningslunnelvid Sitasjaures utlopp, lUloppstunnel, kraftstation och avloppstunnel. Bmtlofallhöjden varierar mellan 150 och173 ra vid utbyggnads-valtenföringen 300m/s. Maximieffeklen blir 300 MW och den genomsnittligaenergiproduktionen i kraftstationen 520 GWh/år. Genom regleringen avSitasjaureAulajaure mellan + 603 och -f 613 erhållesen magasinsvolym av 820 milj. m, som även ger en ökning av energiproduktioneni nedanförliggande anläggningar med 30 GWh/år. Anläggningskostnaden beräknas till 140 milj. kr. Huvuddararaen vid Aulajauresutlopp utgörs av en stenfyllnadsdamm. I anslutning tUl denna byggsen överfallsdamm med krönhöjden vid dämningsgränsen -f 613.Härutöver erfordras något uppströms på vänster sida en större spärrdamm. MellanSitasjaure och Aulajaure utförs en sänkningstunnel.TUloppslunneln från Aulajaures sydvästsida blir . Kraftstationen,som blir av underjordstyp och förses med ell aggregat, förbinds med Suorvagenom en avloppslunnel. Efter vissa förberedelsearbetensommaren 1971 avses de egentiiga byggnadsarbetena Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet Kraftstationen beräknas kunna tas i drift . De redovisade medelsbehoven förefterarbeten och skaderegleringar för kraftstationer som tagils i drift avserhuvudsakligen Ajaure, Messaure, Seitevare, Porsi, Laxede och första utbyggnadenav Letsi. KapitaUnsatser förersättningskraft m. m. avser huvudsakligen lån till Bergeforsenskraftaktiebolag för finansiering av bolagets regleringskostnader m. m.Redogörelse för Bastusels kraftaktiebolag, som bUdats tillsammans medSkellefteå stad, har lämnats i prop. 1968: 51 (s. 10). Byggnadsarbetenapåbörjades och stationen beräknas bli lagen i drift . Förvärmekraftstationer redovisar vatlenfaUsverket följande investeringsprogram (i 1 OOO-tal kr. 0. m. station, aggregat 3 aggregat 1 och 2 2 800 380 200 8 000 13 000 10 300 37 300 ///. Redogörelse för Slenungsundskraftstations tredje och fjärde aggregat har lämnats i prop. 1963: 1 (bU. 8 s.383) och prop. 1966: 1 (bU. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 149 s. 184). Aggregaten togs i drift /67resp. 1969/70. Anläggningskostnadenväntas nu minska från tidigare angivna 263,5 milj. kr. lill 260,5 mUj. kr.Endast mindre efterarbeten återstår, delvis föranledda av maskinhaverier.Redogörelse för har lämnats i bl. a. prop. 1970:1 (bU.15 s. 131) och prop. En nedläggning av atomkraflprojektel innebär atlde under förevarande anslag redovisade kostnaderna för anläggningen beräknasstanna vid 273,5 milj. kr. mot tidigareangivna 287 milj. kr. kraftstations första aggregat harbehandlats i prop. 1968: 1 (bU. 9 s. 131). Redogörelse för det andraaggregatet har lämnats i prop. 1968: 155 (bU. 4) och prop. 1969: 1 (bU. Anläggningskostnaderna beräknas nu öka från tidigare angivna 1 050 milj.kr. tiU 1 230 milj. kr. Kostnadsökningen hänför sig dels till indexbundnaprisökningar i upphandlings-avtalen, delslUl ofömtsedda grundläggningsförhållanden, teknisk bearbetning, skärptasäkerhetskrav m. m. Schaktnings- och sprängningsarbetena är i huvudsakfärdiga. Uppförandel av reaklorbyggnad och övriga byggnader för del förstaaggregatet pågår. Aggregaten beräknas kunna tas i drift 1973 resp. 1974. Av desju gasturbiner om tillsammans närmare 440 MW, som bedöms erforderliga föridrifttagning /72, har en behandlats i prop. 1968: 1 (bU. 9 s. 131)och tre i prop. 1970: 1 (bU. 15 s. 128), medan de övriga tre tagils upp isärskUd skrivelse . Placeringsorter blir (två omvardera 61 MW), (två om vardera 66 MW), Lahall (två om vardera 61MW) samt (en om 61 MW). Anläggningskostnaderna beräknas lillsammanlagt 152 mUj. Anläggnings- och byggnadsarbetena har påbörjats iHallstavik, och Lahall. Redogörelse för Bråvallakraft aktiebolag,som bUdats tillsammans med stad, har lämnats i prop. 1968: 1 (bil.9 s. 131). Ett kraftvärmeverk om 230 MW mstaUeras tiU . Redogörelseför Fyriskrafl aktiebolag, som bildats tillsammans med stad, harlämnats i proposition 1970: 105 (s. 35). Elt kraftvärmeverk om ca 200 MWinstalleras lill . 1970: 1(bU. 15 s. 32) har redogörelse lämnats för en atom-kraftstation med föreslagen placering påKäfludden vid och med planerad idrifttagning av ett förstaaggregat om 750 MW. Verkets förberedelsearbete bedrivs numera med sikte påForsmark i norra som förläggningsort för nämnda alomkraftstation. Ävenhär fömtses en anläggning om minst fyra aggregat av vUka det första, om ca 800MW, beräknas kunna tas i drift . Kostnadenför aggregatet beräknas lUl ca 610 milj. kr. Elproduktionskostnaden förolika typer av atomkraftanläggningar uppvisar olika relationer meUan fasta ochrörliga kostnader. Det faktiska medelsbehovet blir beroende av valet avteknisk lösning och valet av reaktorleverantör. Dessa val kan inle görasförrän i anslutning lUl upphand- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet lingen av reaktordelen. Koncessionsansökan enligtatomenergUagen har inlämnatsden . Stadsplaneförslag har uppgjorts i samarbete med länsstyrelse och kommun. Ansökan omkoncession enligt mUjöskyddslagen saml ansökan lill vattendomstolenkommer atl inlämnas . överenskommelse har träffats mellan vattenfallsverket.Mellansvensk Kraftgrupp AB och om gemensam fortsattförprojektering av alomkraftstalionen. Enligt överenskommelsen har parterna föravsikt atl bUda ett aktiebolag, , för alt uppföra, ägaoch driva atomkraft-stationen. atomkraflslation medtungvatlenreaktor bör enligt verkels mening byggas om till en oljeeldadkondenskraftstalion om ca 200 MW med idrifttagning . Ombyggnaden avserkomplettering med en ångpanneanläggningsamt ombyggnad av bl. a. lurbinanläggningen. Reakloranläggningen skulle iprincip inle beröras. Kostnaderna beräknas uppgå tiU 49 milj. kr. Del ytterligare krafllillskott somerfordras bör enligt vatlenfallsverkets bedömning beslå av oljebaseradkondenskrafl. Verket föreslår därför utbyggnad av ca 500 MW oljebaseradkondens utöver den olje-eldade ångpannan i . Förläggningsorl förutsättsbli , men slutiig lokalisering kräver ytterligare överväganden och atlerforderliga tUlstånd erhålls. Om enändring av förläggningsorlen skulle påkallas, kommer verket senare allanmäla delta. Anläggningen planeras bli lagen i drift /76. För regleringsföretag redovisarvattenfallsverket följande kostnader (i 1 OOO-tal kr. 0. m. 2 200 36 200 3 200 28 400 Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 151 Inom , Gimåns,, och flodområden erfordras medelhuvudsakligen avseende skadeersättningar för anläggningar som lagils i bruk.Inom flodområde erfordras medel för Rebnisjaures reglering ochskadeersättningar för idrifttagna anläggningar. till Rebnisjaurehar börjat anläggas. För flodområde avser beräknatmedelsbehov pågående arbeten med Suorvas fjärde reglering, utökad reglering avLulejaure och påbörjande av Sitasjaure-Autajaures reglering, skadeersättningarför redan idrifttagna regleringar saml kostnader för sänkt sommar-vatlenföring.För utökad reglering av Lulejaures och påbörjande av Sitasjaure-Autajauresreglering har redogörelser lämnats i samband med resp. och Ritsemskraftstationer. För Suorvas fjärde reglering har redogörelse läranats i prop.1965: 1 (bU. 12 s. 193). Genora regleringen ökas magasinsvolymen med 3 150milj. m. Gmndläggnings-och fyllningsarbeten för daramarna pågår. Den utökaderegleringen beräknas bli tagen i drift . Del ökade medelsbehovelför distributionsanläggningar är huvudsakligen en följd av planeradeutbyggnader på grund av förväntad belasl-ningstillväxt men beror även på högrematerialpriser. Beträffande nytillkomna arbeten och sådana som visar störreavvikelser från föregående års anslagsframstäUning hänvisas till handUngarna iärendet. Följandedistributionsanläggningar m. ra. avser verket atl påbörja under nästa budgetår(i 1 OOO-tal kr. Totalkostnad Därav utgift beräknad 1970 /72 Installation av 130/40/18kV transformator i Stomorrfors 400kV transformatorstation i Bergslagen 70kV ledning Vigelsjö-Länna-Klementsboda samt transformatorstation i Klementsboda 220/transformator i Järva 400kV ledning jämte station för anslutning av atomkraftstation Vissa anskaffningar för försvarsberedskap 2 Diverseutvidgningar av stamlinje- och primärsystemen 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 152 Medelsförbmknmgen för kanalanläggningaravser fördjupning av och erforderlig förstärkning och underhåUav kanalens slussanläggningar. Medelsförbrukningen för övriga ändamålberäknas lill sammanlagt 21,8 milj. kr. I beloppet ingår 5,6 milj. kr. förinköp av och fastigheter. Några förvärv av detta slag har inlebeslutals under /70. För förvärv och finansiering av förelagför elektrisk distribulionsverksamhet beräknas10 mUj. och för diverse kompletteringar av produklionsanläggningar 6,2mUj. Verket har lämnat redogörelse för användningen av anslagsmedelunder /70 för arbeten och anskaffningar vilka inte ingår i delav departementschefen förordade invesleringsprogramraet. Enligt vattenfallsverket bör anslagetlill kraftstationer m. ra. las upp med 930 milj. kr., vari medräknats sedvanligreserv. Medgivande bör lämnas atl avskriva 1,2 milj. kr. för vissaanskaffningar för försvarsändamål. I skrivelse hemställerverket också om medgivande all vid resp.idrifttagningstidpunkter avskriva 10 milj. kr. för Viltjärvskraftstation och 14 mUj. för , vilka inleberäknas ge den förräntning som krävs på verkets investeringar. I fråga omRebnisluspen kan tillämpningen avsamarbetsavlalel mellan vattenfallsverket, stad och BolidenAB angående utnyttjandet av vallenkraftresurserna i resultera iall ell bolag bildas för atl bygga och driva kraftstationen. Erforderligtavskrivningsanslag skulle därvid begränsa sig lill 7,5 milj. kr. föranslutningen tUl distributionsnätet. Vidare bör enligtverkels anslagsframställning Kungl. Maj:ls bemyndigande alt efter framställning i varje särskilt fall medgeverket atl teckna borgen intill 40 milj.kr. för varje budgetår ökas till 75 milj. kr. för /72 föratl täcka nu kända behov av borgensåtaganden. Med hänsyn lill atlborgensteckning normalt grundar sig på av Kungl. Maj:t godkända förpliktelserenligt konsortialavtal hemställer verket också om all erhålla befogenhet allulan framställning besluta om borgensleckning inliU 2 mUj. i varje särskiltfall. Slutligen föreslår verket att dess rörliga kredit hos riksgäldskontorethöjs från nuvarande 200 railj. tUl 350 milj. kr. på grund av avsevärt ökadkapUalbind-ning genom inköp av uranbränsle lill atomkraflverk. I skrivelse harvattenfallsverket föreslagit alt två tjänster som byråchef i lönegraden Ce 1inrättas och atl en tjänst som byråchef i lönegraden Cp 2 dras in. betonar allomfattande såväl gradvisa som snabba förändringar kan äga mm på arbetsmarknadenunder den närmaste framliden. Del är därför betydelsefullt, framhållerstyrelsen, med Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 153 ensådan planering att såväl ökning som minskning av de offentliga investeringarnakan äga rum allteftersom situationen på arbetsmarknaden gör detta behövUgl. Som styrelsenframhållit redan i sitt yttrande över vattenfaUsverkets utredning "1970-talelsvattenkraftutbyggnader i " lorde de föreslagnavaltenkraflstalionerna i skapa fömtsättningar för en jämnaresysselsättning inom kraflverksbyggnadssektorn. Styrelsen tar dock inleställning till projektens kraflekonomiska betydelse eller miljöpolitiskaåterverkningar. Styrelsen fömtsätter slutligen beträffande anläggningsarbeteninom såväl vattenkraft- som värmekraftsek-lorn alt fortsall nära samråd medberörda länsarbetsnämnder äger mm angående sysselsättningsplaneringen för byggnadsarbeten. Riksrevisionsverkethar inte något att erinra mol all vattenfallsverket bereds ökade befogenheteratt teckna borgen för koncernföretagens upplåning och att vattenfaUsverketsrörliga kredit hos riksgäldskonlorel fr. o. m. /72 ökas med 150milj. tiU 350 milj. kr. PrincipiellttUlstyrker också atl ersättning skall kunna utgå förmerkostnader som åsamkas vattenfallsverket, då verket utför anläggningar som inle är företagsekonomisktmotiverade och vilka medför fördyringar. anser attde begärda bidragen för Vittjärv och Rebnisluspens kraftstationer ligger på enhög nivå i förhållande lill de förväntade effekterna. Fullmäktige i har ingetall erinra mol den föreslagna ökningen av vattenfaUsverkets rörliga kredit. Fullmäktige i framhåUer beträffandevatlenfallsverkets hemställanom ökning av rörlig kredit all verkels anslagsframställning inte ger underlagför en bedömning av alternativa finansieringsformer, exempelvis leveranlörskrediter eller investeringsanslag. Fullmäktige anserdärför att en bedömning härav bör företas utifrån samhällsekonomiskasynpunkter, men har inle något att erinra mol att verkets rörliga kredit höjsmed elt belopp som efter en sådan prövning kan framstå som nödvändig. Frågan om utnyttjande av landetsoutbyggda vatlenkrafttillgångar togs upp tiU diskussion redan under 1950-taletmellan bl. a. vattenfallsverket och den dåvarande naturvårdsdelegalionen.Förhandlingarna ledde till en överenskommelse som innebar allVindel-älven och dess biflöde skulle få byggas ut, medan diskussionerbettäffande , och älvar skulle las upp på nytt efterytterligare utredning. lade året därpå fram en regionplan föromfattande vattenkraftutbyggnader i och . Planenmodifierades i en senare överenskommelse mellan verket och den år 1963inrättade nalurvårdsnämnden. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 154 fikationernainnebar i huvudsak att vattenfallsverket avstod från att bygga ut Vindelälvenmed biflöden uppströms Storvindeln. I september 1966ingav vattenfallsverket till Nedre Norrbygdens vattendomstol ansökan om tUlstånd all anlägga enkraftstation vid Gaulojaures utlopp saml atl reglera sjöarna Yraf, Miltisjönoch Gauto-jaure i . Med stöd av 4kap. 13 § vattenlagen föreskrev Kungl. Maj:t emellertid alt fråganhuruvida hinder mötte mot regleringsföre-lagel eller om särskilda viUkor bordeföreskrivas för dess utförande skulle underställas Kungl. Maj:ls prövning innanmålet om Gautojaure reglering slutgiltigtavgjordes. I skrivelse hemställde domstolen om ensådan prövning saml förklarade alt domstolen på anförda skäl funnit regleringentillåtUg enligt vattenlagen. Sommaren 1969tillsattes en arbetsgrupp inom industri- och jordbruksdepartementen med uppdrag att göraen inventering av , och älvar saml all komplettera tillgängligtmaterial beträffande . Inventeringen hade till syfte atl i sambandmed frågan om Gautojaure reglering lämna underlag för en mer samlad bedömning av dessa älvars värde med hänsyn tillnalurvårdsinlressen, kraftekonomi och sysselsättning. Arbetsgruppenslutförde sitt uppdrag . (StencU I 1969: 8.) Arbetsgruppen ansågatl och älv var i stort sett likvärdiga från ekonomisk synpunktoch klart lönsamma alt bygga ul. Båda älvarna bedömdes också ha stortnaturvärde. Om utbyggnad av någon av älvarna skulle bli aktuell, förordade arbetsgruppen raed hänsyn till att dettautbyggnadsalternativ var väsentligt värdefullare från sysselsättningssynpunkt.Arbetsgruppen fann däreraot att och älvar inte var lönsararaa attbygga ut. Särskilt älv ansågs dessutora ha mycket stort värde frånnaturvårdssynpunkt. Arbetsgruppens promemoria remitterades för yttrande tillett flertal myndigheter och organisationer. Bedömningen av frågan om utnyttjandet avlandets återstående vattenkraftresurser måste ske med starkt beaktande avnalurvårdssynpunk-ter som hänsyntas till behovet att öka sysselsättningen i övre , att beredaarbetstillfällen för vattenfallsverkets personal i berörda oraråden och alltrygga landets energiförsörjning. Vid en avvägning mellan alla berördaintressen har värde från naturvårdssynpunkl ansetts böra tUlraälasavgörande betydelse för frågan om utnyttjande av älvens vatlenkrafltUlgångar.Med hänsyn härtill är en utbyggnad avVindelälven inle aktuell. Vattenfalls-verkel har därför återkallat sinframställning hos om utbyggnaden. Även och älvar börhelt undantas från utbyggnad. För atl skapa sysselsällningstUlfällen iövre och ersätta en del av den energiproduktion som enutbyggnad av skulle ha inneburit har emellertid vissa alternativautbyggnads- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 155 objektansetts böra bli prövade. Maj:t uppdrog sålunda åtVattenfaUsverket att med utgångspunkt från all samt ochTorne älvar inte skall byggas ut skyndsamt lämna en redogörelse för statensoutnyttjade vatlenkrafttillgångar i de större norrlandsälvarna med avseende påbl. a. sysselsättningseffekt och lönsamhet för länkbara utbyggnadsprojekt. Valtenfallsverkel överlämnade sinredogörelse . Utöveraktuella ulbyggnadsplaner redovisade verket samraanlagt elva tänkbarautbyggnadsprojekt, av vilka två i älv, två i Lule älv, ell i Skellefteälv, fyra i älv och två i . Ett stort antal myndigheter ochorganisationer har yttrat sig över verkets utredning. Utöver vad jag här redovisat har en radförslag om utbyggnader och andra åtgärder framförts av kommuner, organisationeroch enskilda. Starka nalurvårdsskäl får anses tala motvissa av de av vattenfallsverket särskiltredovisade ulbyggnadsprojekten, nämligen Karals i i Luleälvenssyslem saml och Forsbäck i . Vad gäller Kalixälvenskulle en utbyggnad av denna inte få någon effekt påsysselsättningen. Med hänsyn till atl projektet inle heller är kraftekonomiskllönsamt bedömer jag en utbyggnad f. n. inle vara aktuell. Av de sex återstående utbyggnadsprojekt somvattenfallsverket redovisat utöver sina ordinarie utbyggnadsplaner föreslårverket i anslagsframställningenför /72 utbyggnad av kraftstationerna Vittjärv i ochRebnisluspen i . Maj:l uppdrog ålvattenfallsverket atl fortsätta förberedelserna för utbyggnad avkraftstationerna luktan och Björkfors i saml Vojmån-Stalon ochStenkullaforsen i . De nämnda projekten skulle tillsammans ge ensysselsättning motsvarande ca 3 500 årsverken, vilket är ungefär hälften avvad en utbyggnad av skulle ha inneburit. av projekten gerdock normal förräntning. Efterhand sora erforderligt underlag föreliggerkoraraer de här nämnda utbyggnaderna att underställas Kungl. Maj:ts ochriksdagens prövning. Jag går över lUlalt behandla verkets anslagsframställning för /72. Förbrukningen av elektrisk kraft i helalandet ökade under /70 i förhållande tUl föregående budgetårmed 6,3 o/o till ca 62 700 GWh. Frivilligtsparande och viss ransonering av den elektriska kraften lill följd avden exceptionellt låga valtentillrinningen beräknas ha begränsat elkonsumtionen med ca 1 000 GWh, vilket motsvarar 1,6 o/o avden totala årsförbrukningen. EnligtCDL:s framlagda prognos över elkonsum- 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 156 tioneni imder beräknas förbmkningen av elenergi uppgå tiU 100 000GWh under och 145 000 GWh . Detta motsvarar enårlig tillväxt 1980 av 8,1 o/o. För industrin beräknaskonsumtionen öka med 6 o/o och för samfärdseln med 2 »/o.Detaljförbmkningen, dvs. handel, jordbruk, enskild och offentlig service,väntas öka med hela 11 o/o , bl. a. liU följd av elvärmens starkaexpansion. Valtenfallsverkel har också under våren1970 ingående studerat den väntade utvecklingenav elkraflsavsättningen under 1970-lalet inom sina distributionsområden.Särskilt intresse har därvid ägnats större industri-abonnenter, kraftförelagoch samhällsdistributörer. Kraflbehovet inom vatlenfallsverkets områden år 1974beräknas sålunda uppgå lill 38 800 GWh, vUkel är 1 400 GWh mer än i 1969 årsprognos, och 1980 till 64 000 GWh. Dettamotsvarar en årlig ökning med i genomsnitt 8,1 "/o och 8,7 o/o 19741980.Den något högre tUlväxttakten förvattenfallsverkets del jämfört med utvecklingen i hela landet hänger bl.a. samman med all verket har hand om kraftleveranserna tUl de expansivaområdena kring och . Prognosen utgår från all verket liksomunder senare år kommer att svara för ca 45 "/o av landets elproduktion. Omfattningen av kraftutbyggnadema syftarliU all tillgodose behovet av elkraft även under exceptionella torrår.FörbrukningstUlväxten t. o. m. 1980 kommer emellertid enligt föreliggandeplaner huvudsakligen att tillgodoses med elkraft från atomkraflverk. Dessa harerfarenhetsmässigt lägre driftsäkerhet än vattenkraftverken, vilket skärperkravet på reservkapacitet. Den förhållandevis snabba ökningen av detaljförbrukningenmed dess relativt kraftiga variationer beräknas vidare leda tUl ettprocentuellt lägre utnyttjande av de samlade produktionsresurserna. Viddimensioneringen av del svenska kraftsystemet måste man därför i allt högregrad ta hänsyn till variationer i elförbmk-ningen och ökade risker fördriftstopp i produktionsapparaten. Från valtenfallsverkel har jag inhämtatuppgifter om hur landels kraftförsörjning med hänsyn till kravet på leveranssäkerhet väntas gestalta sig budgetåren1972/731977/78 vid den belaslningsulveckling som beräknats och med deutbyggnader som verket, kommuner och enskilda planerar att genomföra underperioden. Uppgifterna som således gäUer totalproduktion, installerad maskineffekt och belastning i landet redovisas iföljande sammanställningar. Eftersom taklen i utbyggnaden av anläggningarna kanpåverkas av såväl företagens egna åtgärder som av yttre omständigheter är detemellertid inte helt säkert atl produktionstillskotten kommer vid de härfömlsatta tidpunkterna. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet Torrårsbalans för hela landet budgetåren 1972/731977/78(i 1 000 GWh) Torrårsproduktion: Vattenkraft Värmekraft, inklusive import Effektbalans för hela landet budgetåren 1972/731977/78(i MW) 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 belastningens maximala timeffekt Fast export Installerad effekt: Vattenkraft Värmekraft, inklusive import 12 300 9 630 13 100 12 270 D: o i % av prima belastning Under exceptionellatorrårsförhållanden kan för vatlenfallsverkets del den väntade efterfrågan läckas först fr.o. Ef-fektbehovelberäknar verket kunna tillgodose t. o. ra. /76 medundantag för /75. Underskotlen i kraftbalanserna fram till1975/76 avser verket atl läcka genom kraflinköp. Utöver ell kraftvärmeverk i (prop. 1970: 105 s. 36, SU 81, rskr 185), installation av tte nya gasturbiner(prop. 1970: 165 s. 78, SU 219, rskr 434) och ombyggnad av Marvikensalomkraftstation till elt oljeeldat kondenskraftverk (prop. 1970: 194, SU 220,rskr 435), vilka riksdag tagit ställning till, har vattenfallsverketföreslagit utbyggnad av ytterligare trevaltenkraftslalioner, nämligen Ritsem och Vittjärv i ochRebnisluspen i , ombyggnad av saml utbyggnadav ytterUgare 500 MW oljekondens.