prop · FU0312 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag ansluter raigdärför Uksom remissinstanserna lill kommitténs uppfattning att del nu behövsen reformering av lagstiftningen om bostadsrätt. I likhet raed det storaflertalet remissinstanser anser jag att kom-raittéförslaget kan läggas tillgrund för ny lagstiftning på området. Sora framgår av del följande föreslår jagdock i flera vikliga hänseenden andra lösningar än de som kommittén förordar. Enligtde riktlinjer som drogs upp för bostadspolitiken (prop. 1967: 100, SU100, rskr 265) skall de allmännyttiga och kooperativa företagen, vilkasverksarahet grundas på självkostnadsprincipen, spela en viktig hyrespolitiskroll på bostadsmarknaden. Genora att de svarar för en stor andel avnyproduktionen av flerfamiljshus avses de inta en prisledande och prisbildandeställning. I enlighet med dessa riktlinjer bör den nyabostadsrättslagstiflningen utformas så att den möjliggör en rationell bo- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 75 stadskooperativverksamhet med en hög nyproduktion av lägenheter. Föreningarna bör därför hastor frihet atl själva ordna sin verksarahet på ändamålsenligt sätt. Jag anserdet emellertid också både från allmänna samhälleliga synpunkter och av hänsyntill den bostadssökande allmänhetens intressan i hög grad angeläget attlagstiftningen utformas på sådant sätt att den förhindrar uppkomsten avekonomiskt osunda företag och skapar garantier för att bostadsrättshavarnasberättigade intressen trjggas. Del är av stor vikt atl bostadsrättshavarnatillförsäkras god insyn i föreningarnas angelägenheter och ett stort mått avtrygghet i besittningen av sina lägenheter. De besläramelser som jag idet följande kommer alt föreslå har karaktären av civilrältsUga regler. De ärinle avsedda atl ingripa i den skatterättsliga behandlingen avbostadsrättsföreningarna. Jag vill i detta sammanhang erinra om alt chefen förfinansdepartementet med stöd av Kungl. Maj :ts bemyndigande den 24 oktober 1969har tillkallat sakkunniga för översyn av beskattningen avbostadsrättsföreningar och deras medlemmar. De sakkunniga har enUgt vad jagerfarit ännu inte tagit ställning till hur de nya beskattningsreglerna skallvara utformade. Emellertidkan redan nu konstateras all de bestämmelser jag avser att föreslå i detföljande kommer att påverka utformningen av skallereglerna. Milt förslag attslopa andelsvärdena framtvingar nämligen elt annat system bl. a. förbestämmande i skattesamraanhang huruvida det är fråga om en s. k. äktabostadsrättsförening, på vilken vissa schablontaxeringsregler äi tillämpliga.EnUgt min mening är del inte principiellt riktigt att konstruera civilrältsUgaregler som motiveras endast av del skatterättsliga intresset Det kan emellertidinte uteslutas all man av skatterällsliga skäl tvingas behålla vissuppgiftsskyldighel och offentlig kontroll i syfte all inle rubba de nuvarandeprinciperna för beskattning av äkta bostadsrättsföreningar. Hur dessa reglerskall närmare utformas lorde få övervägas av chefen för . Den20 har lill lagrådet remitterats förslag till omorganisation avförvallningsrältskipningen, ra. m. Förslagel innebär bl. a. att föreningslagenkompletteras raed en ny paragraf, 105 a §, om besvär. Ett genomförande avförslaget kommer att medföra visst tillägg till det förslag till nybostadsrättslag som läggs fram. 4.2Upplåtelse av bostadsrätt förhandsavtal Detfrämsta ändamålet med lagstiftning om bostadsrättsföreningar var attge den enskilde föreningsmedlemmen en tryggad besittning lill bostaden ochskapa förutsättningar för en sund utveckling av föreningarnas ekonomi. Som eltled i denna strävan föreskrivs i bostadsrällslagen alt ekonoraisk plan förföreningens verksamhet skall ha upprättats av styrelsen och mottagits avlänsstyrelsen innan bostadsrätt får upplåtas. Vidare innehåller lagenbesläinraelser om alt bostadsrätt inte får upplåtas åt 76 KungL Maj:ts proposition nr 1971 annanän föreningsmedlem som i viss ordning har tecknat sig för bostadsrätt. Denekonomiska planen skall innehålla alla de upplysningar som behövs för alt denbosladssökande skall kunna bedöma föreningens verksamhet. Vidare skall uppgiftlämnas om bostadsrättshavarnas ekonomiska förpliktelser och lägenheternasandelsvärden. Uppgifterna i planen kan grundas på kalkyler. Lagen bygger påtanken atl bostadsrätt lill viss lägenhet skall upplåtas innan eller i sambandmed alt lägenheten tillträds. Denekonomiska planen skall ha granskats av två sakkunniga personer, s. k.intygsgivare, innan den får tas emot av . Inlygsgivarna tillkallasav föreningen. En av dem skall vara auktoriserad i särskild ordning. Dengranskning verkställer i samband med att planen tas emot är avenbart formell natur. Enligtden införda kontrollagen fick den ekonomiska planen las emot avlänsstyrelsen bara om den hade godkänts av hyresnämnden. Denna regel kom alt iväsentlig grad modifiera systemet för upplåtelse av bostadsrätt. För nämndensgranskning ansågs det nämligen inte vara tillräckligt att planen utgjorde enkalkyl. Planen måste i stället göras upp på grundval av de verkUga kostnadernaför anskaffandet av föreningens hus. Detta ledde lill att planen i regel intekunde ges in lill förrän långt efter det att lägenheterna hadetagits i anspråk. Därmed fördröjdes också bostadsrättsupplåtelserna ochföreningarnas möjligheter att ta upp grundavgifter. För att undanröja desvårigheter som i detta och andra avseenden var förenade medupplålelsekonlrollen kompletterades konlrollagen med bestämmelser omrätt för bostadsrättsförening på hyresreglerad ort att efter tillstånd avhyresnämnden la upp förskoll av bosladssökande innan den ekonomiska planen hadetagits emot av . Förskotts-givare behövde inte vara medlem iföreningen. Sedankontrollagen har upphört att gälla vid utgången av föreligger intelängre något hinder för föreningarna att upprätta den ekonomiska planen i formav en kalkyl. Bostadsrätt kan således åter upplåtas på elt tidigt stadiumenligt bestämraelserna i bostadsrällslagen. Genom förskoltslagen, som gällerför hela landet, har emellertid möjUgheten för föreningarna att ingåförhandsavtal och uppbära förskott bibehållits. För rätt att ta upp förskottkrävs tillstånd av . Sådant tillstånd får lämnas bara omekonomisk plan med det innehåll som anges i bostadsrätts-lagen har tagils emotav och föreningen har ställt säkerhet för eventuell skyldighetatt återbetala uppburet förskott. Kommitténsförslag innebär i huvudsak inte någon ändring av de nuvarande bestämmelsernaom ekonomisk plan. För upplåtelse av bostadsrätt och ingående av förhandsavtalfordras alltså en detaljerad ekonomisk plan för föreningens hela verksamhet. Enledamot av kommittén anser dock att den ekonomiska plan som skall ligga tillgrund för för- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 77 handsavtalbör ges ell mindre detaljerat innehåll. Kommitténs förslag kritiseras av någraremissinstanser. Kritiken avser såväl kravet att ekonomisk plan skall haupprättals innan förhandsavlal får ingås som den föreslagna utformningen avplanen. Syftet med de nuvarandebestämmelserna om ekonomisk plan är bl. a. att bostadssökande genom att ta delav uppgifterna i planen skall kunna pröva förutsättningarna för föreningensekonomiska verksamhet och bedöma de utgifter han tar på sig. En sådanbedömning ansågs vid lagens tillkomst inte vara förenad med några störresvårigheter. Föreningarnas verksamhet har emellertid i olika avseendenundergått betydande förändringar lagen har varit i kraft. Medanföreningarna tidigare i stor utsträckning förvärvade färdiga hus, svararnumera det övervägande antalet föreningar själva för uppförandet avföreningshusen. Utvecklingen har vidare gått mol allt större byggnadsprojekt,där föreningens lägenheter blir färdiga för inflyttning successivt under enlång tidsperiod. Dessa förändringar har fåll till följd alt en enskildbosladssökande numera i regel inle har någon reell möjlighet alt själv göra enbedömning av förelagets soliditet på grundval av uppgifter i en ekonomisk plan.Såväl frågan huruvida byggnadskostnadema och avgifterna kan hållas inom degränser vilka har angetts i planen som spörsmålet huruvida lägenheterna med hänsyntill bostadsmarknaden på orten kan upplåtas med bostadsrätt när de harfärdigställts är oftast av så komplicerad natur atl de undandrar sigbostadsspekulanternas bedömning. Del är därför angeläget alt skapa särskildagarantier för planens innehåll i sakligt avseende. Detta bör, som kommitténföreslår, ske genoin atl planen underkastas granskning av sakkunniga personerinnan den ges in till . Granskningen bör avse såväl att de lämnadefaktiska uppgifterna är riktiga och stämmer överens med tillgängligahandlingar som alt gjorda beräkningar är vederhäftiga och kan väntas hålla streck.Någon ytterUgare realgranskning av den ekonomiska planen finner jag däremot ilikhet med koraraittén och remissinstanserna inle vara påkallad. Denundersökning skall verkstäUa innan planen får godkännas böralltså vara av rent formell natur och inte avse planens hållbarhet. Enligtbostadsrällslagen ligger den ekonomiska planen lill grund för fastställandetav de enskilda bostadsrättshavarnas rättigheter och skyldigheter. Planen måstedärför för varje lägenhet innehålla specificerade uppgifter om yla, utrustning,avgifter, andelsvärde m. m. En sådan konstruktion av den ekonomiska planen varvid lagens tillkomst naturlig med hänsyn lill den begränsade omfattningen avföreningarnas verksamhet. Utvecklingen mol allt större förelag har emellertidmedfört att systemet med en precisering av samtliga lägenheter i denekonomiska planen har kommit all framstå som mindre ändamålsenligt. Som enledamot i kommittén och några remissinstanser har framhållit kan det, särskiltvid en i tiden utsträckt Maj:ts proposition nr 1971 bebyggelse,bli nödvändigt att efter hand vidta ändringar i de ursprungligabyggnadsplanerna i fråga ora exempelvis enskilda lägenheters storlek ochutrustning. Detta innebär med nu gällande regler all uppgifterna i denekonomiska planen ändras och lorde inte sällan medföra atl ny ekonoraisk planmåste upprättas. Härigenom förorsakas föreningen kostnader, vilka kan leda tillhöjning av de avgifter som utgår för bostadsrätterna. Enligt min mening är detinte nödvändigt att kräva alt bosladsrältsföreniiigen skall precisera samtligabostadsrättshavares rättigheter och skyldigheter i den ekonomiska planen innannågon bosladssökande får knytas till föreningen. För den bostadssökande är dettillfyllest atl han får tillgång lill detaljerade uppgifter rörande visslägenhet när det blir aktuellt för honom alt binda sig för lägenheten.Föreningens skyldighet atl ange de närmare villkoren förbostadsrältsupplålelserna bör därför inträda successivt allt-eftersora föreningenknyter spekulanter lill företaget. A\ det nu anförda fraragåratt den ekonomiska planen i fortsättningen huvudsakligen bör utgöra ettunderlag för inlygsgivarnas bedömning av föreningens ekonomiska stabilitet.Under sådana förhållanden kan planen ges elt betydligt mera översiktligtinnehåll än enligt gällande rätt. På planen bör ställas det kravet att denskall innehålla de upplysningar som är av betydelse för bedömandet avföreningens hela verksamhet. Uppgift bör lämnas om bl. a. totala antalet husoch lägenheter samt anskaffningskostnaden för dessa. Vidare bör planeninnehålla upplysning om hur företaget skall finansieras samt om storleken av deavgifter som skall tas ul av bostadsrätlshavarna. Att i lagen närmareprecisera innehållet i planen anser jag inle vara lämpUgt. Närmare föreskrifterhärom och om det intyg som skall avges av intygsgivarna bör meddelas av Kungl.Maj :t. För bostadsrällsföreningsora själv uppför sitt hus grundas uppgifterna i den ekonomiska planen i regelpå beräkningar. Uppgifterna kan därför bli inaktuella antingen genomföreningens åtgärder eller till följd av att gjorda kalkyler inte har hållitstreck. Är förändringen mera omfattande, kan den vara av betydelse förbedömandet av förelagets stabilitet. En sådan ändring bör liksom enligtgällande rätt och kommitténs förslag medföra alt ytterligarebostadsrättsupplåtelser inle får ske förrän ny ekonomisk plan har upprättats. Vadbeträffar inlygsgivarna vill jag ytterligare anföra följande. EnUgt gällanderätt skall inlygsgivare vara trovärdig samt ha insikt och erfarenhet i frågaom fastighetsförvaltning och byggnadsverksamhet. Den ene intygsgivaren skallvara på visst sätt auktoriserad för uppgiften. Behörighet alt utfärda intygmeddelas antingen av länsstyrelse eller av Kungl. Maj:t beroende på ombehörigheten skall avse planer sora skall ges in till viss länsstyrelse ellertill olika länsstyrelser. Koraraittén föreslår all kravet på auktorisalionutvidgas lill alt avse båda inlygsgivarna och att prövningen skall ombesörjas centraltför hela landet av Kungl. Maj :t eller myndighet Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 79 Maj :t förordnar. Sora lämplig instans nämns bostadsstjrel-sen. 1 likhetmed remissinstanserna anser jag den föreslagna ordningen ändaniålsenlig. Genomall prövningen förläggs till en enda, för uppdraget väl kvalificerad myndighetuppnås att prövningen av de enskilda intygsgivarna sker på all sakkunnigt sättoch efter enhetliga principer för hela landet. Härigenom skapas ökad säkerhetför att de ekonomiska planerna kommer all underkastas en omdömesgillgranskning av personer som är väl skickade för uppgiften. I lagen böruttryckligen föreskrivas alt inlygsgivare skall vara ojävig. Upplåtelseav bostadsrätt skall enUgt bostadsrällslagen ske genoin teckning påleckningslista. Denna skall ange under vilka förhållanden teckning blirbindande, liden för tillträde av lägenheten saml hur grundavgift och ersättningför teckningsrätt skall betalas. Den ekonomiska planen skall vara fogad vidteckningslislan. Enligt kommittén har det nuvarande förfarandet medfört vissaölägenheter. Kommittén föreslår därför att upplåtelse av bostadsrätt i ställetskall ske genom skriftligt avtal. Avtalet skall ange den lägenhet upplåtelsenavser, den ekonomiska plan som ligger till grund för upplåtelsen saml dengrundavgift, upplålelseavgifl och årsavgift som skall ulgå för bostadsrätten.Upplåtelse sora inte uppfyUer dessa föreskrifter skall vara ogiltig. Förslagethar inte mött någon erinran under remissbehandlingen. Jagansluter mig lill förslagel alt upplåtelse av bostadsrätt skall ske skriftligenför att vara giltig. En sådan ordning får anses motiverad bl. a. med hänsyntill alt upplåtelsen sker för obegränsad tid. Formkravet bör anses uppfyllt oraupplålelsehandlingen anger parternas namn, den lägenhet upplåtelsen avser samtde belopp med vilka grundavgift, årsavgift och i förekommande fallupplålelseavgift skall ulgå. Jag vill emellertid understryka att det, bl. a.med hänsyn till framtida bevisning om avtalets innehåll, kan vara av värde förparterna alt också andra villkor tas in i upp-låtelsehandUngen. Jaggår nu över till atl närmare behandla frågan om f "ö r b a n d s a v-t a Ioch förskott. Som jag har påpekat infördes bestämmelser om förskottursprungligen för all undanröja vissa olägenheter sora hade uppkommit förbostadsrättsföreningarna till följd av de provisoriska reglerna om kontroll avupplåtelse av bostadsrätt. När bostadsrättskontrollen upphörde bibehölls dockmöjligheten att uppbära förskott. Bestämmelserna härom i förskoltslagen utgöremellertid bara en tillfällig lösning i avvaktan på en översyn av helabosladsrätlslagsliflningen. förslag skall bostadsrättsföreningarna också ha rätt atlingå förhandsavtal och uppbära förskott. För detta krävs att ekonomisk plan harupprättals och att betryggande säkerhet har ställts för uppburna förskott.Förslaget har i vissa avseenden utsatts för kraftig kritik underremissbehandlingen. Kritiken har framför allt avsett frågan 80 KungL Maj:ts proposition nr 1971 undervilka förutsättningar förhandsavtal skall få ingås och förskott tas upp. Inågra remissyttranden har föreslagils förbud mot förhandsavlal. Skildasynpunkter kan läggas på frågan i vilka former och under vilka förutsättningarbostadssökande skall få knytas lill en bostadsrättsförening. Detta hängersaraman bl. a. med alt föreningarna är mycket olika sinsemellan. Omfattningenav deras verksarahet kan sålunda variera kraftigt. Organisatoriskt kanföreningarna vara antingen helt frislående eller i ett eller flera avseendenbundna till någon huvudorganisation. Anskaffandet av föreningshusen kan skegenom byggande i egen regi eller genom köp av färdigt hus. Vidare kanupplåtelserna avse såväl bostadslägenheter som lokaler. Delövervägande antalet bostadsrättsföreningar tillkommer numera under medverkanav sammanslutningar eller enskilda som är verksamma för alt tillhandahållabostäder eller andra lägenheter. De bosladssökande knyts regelmässigt tillföreningarna genom förhandsavlal i samband med att de betalar förskott påblivande grundavgifter. Däremot antas de inte till medlemmar förrän i sambandraed att bostadsrätt upplåts. Detta sker i regel först sedan föreningshusen harfärdigställts och slutfinansieringen har ordnats. Förskoltsgivare sora hartillträtt sin lägenhet anses inneha denna med hyresrätt fram lilldess bosladsrättsupplåtelse kommer till stånd. Delnuvarande förskoltssyslemet har obestridliga fördelar. Föreningsbildarna harunder tiden fram lill dess föreningens hus har färdigställts ett avgörandeinflytande över föreningens angelägenheter. Ett sådant inflytande är avsärskild vikt med hänsyn till att den enskilda föreningens byggande i regelingår som ett led i en mera omfattande byggnadsverksamhet, anpassad tillbostadssituationen på orten. Det ger dem som har bildat föreningen möjlighetatt bedriva en rationell byggnadsverksamhet (jfr prop. 1968: 161 s. 45). Menframför allt bör framhållas att det i regel bara är bildarna som har denbyggnadstekniska och faslighelsekonomiska sakkunskap som behövs för att hahand om ett byggnadsförelag av den storlek det här gäller. Systemetmed förskottsbetalning är emellertid också förenat med betydande olägenheter iolika avseenden. Eftersom de bostadssökande inte antas till medlemmar iföreningen förrän i samband med att bostadsrätt upplåts, kommer de efter del alt de har flyttat in i lägenheterna atl slå utanförföreningen. De får inle delta i beslut på föreningsstämma och har inte hellerden insyn i förvaltningen av föreningens angelägenheter som följer avföreningslagen. Detta framstår som särskilt otillfredsställande med hänsyn tillall förskollsgivarna i princip binder sig för obegränsad lid och satsar ell oftabetydande kapital i förelaget. En annan olägenhet med förskotlssyslemet är alträttsförhållandet mellan föreningen och de boende regleras av olikabestämmelser beroende på om Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 81 baraförskott har betalats eller om föreningens verksamhet har fortskridit så långtatt bostadsrätt har upplåtits. De invändningar som enligtdet nu anförda kan riktas raot förskotts-sysleniel väger enligt rain mening såtungt att detta inle bör bibehållas annat än om mycket starka skäl talar molen ändring. De fördelar som har ansetts vara förenade med den nuvarandeordningen sammanhänger framför allt med att den ger dem som har bildatföreningen möjUghet att behåUa elt avgörande inflytande över föreningensbyggnadsverksamhet tills denna är avslutad. Detta ligger i regel i såväl deenskilda föreningsmedlemmarnas som del allmännas intresse. Såsom redan harframhållits främjas genom en sådan ordning en rationell bosladskooperalivverksamhet som bildarna får möjlighet att i förhållande till alladem som kommer att vara medlemmar i föreningen när husen är färdiga svara föralt produktionen sker på sådant sätt att deras intressen blir vederbörUgen tillgodosedda.Ett inflytande av åsyftat slag behöver emellertid inle förutsätta alt manbibehåller ett förskottssyslem som bl. a. innebär att de boende saknarinflytande även i andra angelägenheter än sådana som har saraband medproduktionen och finansieringen av huset. Samma resultat kan uppnås inom ramenför ett system som bygger på direkt upplåtelse av bostadsrätt. Vad jag härnärmast tänker på är alt föreningens stadgar kan utformas på sådant sätt attföreningsbildarna tillförsäkras ett avgörande inflytande i vissa frågor, t.ex. beträffande produktionen av föreningens hus, efter det atlbostadsrätter har upplåtits. Som exempel kan nämnas föreskrift i stadgarna attstyrelsen eller ledamot av denna skall tillsättas på annat sätt än genom val påföreningsstämma. Genora en sådan stadgebestäramelse kan bildarna försäkra sigora majoritetsinflytande i styrelsen. Som ytterligare exempel kan nämnassärskilt villkor i stadgarna för giltighet av stämmobeslut. Sådant villkor kanvara alt beslutet skall godkännas av organisation som har medverkat vidbildandet av föreningen. En utformning av föreningens stadgar på något av dessasätt är enligt min mening en ändamålsenlig väg alt tillgodoseföreningsbildarnas intresse av att ha ett avgörande inflytande överföreningsverksamheten under produktionsskedet. Motbakgrund av det nu anförda bar jag kommit lill den uppfattningen att del inleföreligger något avgörande hinder mot alt låta de bostadssökande bli medlemmari föreningen och förvärva bostadsrätt redan när de binder sig för lägenhet iföreningens hus. Del saknas därför anledning att i fortsättningen geföreningarna möjlighet alt träffa förhandsavtal och uppbära förskott och jagföreslår att rätten härtill upphävs. För alt inle den insyn i föreningensangelägenheter som den föreslagna ändringen är avsedd att tillförsäkra bostadsrätlshavarnaskall kunna undandras dera genora stadgebe-slämmelser föreslår jag alt det ilagen införs särskilda regler som garanterar bostadsrätlshavarna vissrepresentation i föreningens styrelse under Maj:ts proposition nr 1971 produktionsskedet.Reglerna kan lämpligen utformas så alt alllid minst två styrelseledamötereller, om styrelsen beslår av mindre än fem ledamöter, minst en sådan ledamotskall väljas på föreningsstämma. Vadsom sagts nu har avseende bara på upplåtelse av bostadsrätt till bostadslägenheter.Beträffande lokaler har under remissbehandlingen framhåUits att föreningamamåste ges möjlighet atl binda intressenter på ett mycket tidigt stadiura, oftaredan innan projekteringen av föreningens hus har påbörjats. Med hänsyn härtillcch till alt det här inte föreligger samma skyddsbehov sora när del gällerbostadslägenheter bör bostadsrällsförening ha möjlighet att träffa avtal omframtida upplåtelse av bostadsrätt till lokal. Det synes inte erforderligt atti lagen ta in särskilda bestämmelser ora sådana avtal. Jaggår härefter över till alt behandla vissa frågor sora har samband med höjning av avgifterna för bostadsrätt. Deföreslagna bestämmelserna om ekonomisk plan avser alt skapa garantier för attföreningen vilar på betryggande ekonomiska grunder. Även cm så är fallet närbostadssökande knyts till föraningen kan det därefter inträffa omständighetersom föranleder en betydande höjning av avgif-leriia. En sådan höjning kaninnebära hård ekonomisk belastning för den enskilde bostadsrättshavaren ochinedföra atl värdet av dan till liden obegränsade iijdtj anderätten förringas. Enligt38 § bostadsrättslagen har bostadsrättshavaren rätt att efter uppsägningfrånträda bostadsrätten, om föreningen går ifrån den ekonomiska planen ochbeslutar åtgärd som medför väsentlig avgiftshöjning. Sådan rätt föreliggerdäreraot inte, ora de ökade avgifterna beror på all beräkningarna i planeninle har hållit streck. Beträffande avgiftshöjningar som drabbarförhandstecknare saknas särskilda lagbestämmelser. Gällande rätt lordeeraeUertid innebära att förhandslecknaren inle är bunden att teckna bostadsrättunder alla förhållanden. Erbjuds han inte bostadsrätt på rimliga villkor tordehan sålunda kunna göra sig fri från det ingångna avtalat (prop. Vidare torde förhandstecknaren i aUmänhet kunna frånträda förhandsavlaletora det beträffande förhållande, sora har angetts i den ekonomiska planen, harinträffat förändring som i märklig mån inverkat på föreningens ekonoraiskaställning eller förskottsgivarens ekonomiska förpliktelser (prop. 1968: 161 s.52).