prop · FU03143 · 1971-12-31 00:00:00 — Har sådantyrkande framställts, kalle konkursdomaren den, av vilken edgång äskas, attinfinna sig inför konkursdomaren å tid och ställe, som av honom bestämmas;underrätte ock därom rättens ombudsman och förvaltaren samt, däredgångsyrkandet framställts av borgenär, denne. Medgives yrkandet, varde, omdet kan ske, edgången genast fullgjord; kan det ej ske vid tillfället, medddekonkursdomaren beslut om tid och ställe, då eden skaU inför honom avläggas. Medgivesej yrkandet, varde frågan om edgång skall äga rum hänskjuten till rätten; ochvare, där rätten bifaller edgångsyrkandet, om edgångens fullgörande införkonkursdomaren lag, som sagts. Bestämmelserna i 92 § andra stycket skola ifall, varom här är fråga, äga motsvarande tillämpning. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1925:334) om rätt i vissa fall för nyttjanderättshavareatt inlösa under nyttjanderätt upplåtet område Härigenomförordnas, att 1 § lagen (1925: 334) om rätt i vissa fall för nyttjanderättshavareatt inlösa under nyttjanderätt upplåtet område skall ha nedan angivna lydelse. Densom med nyttjanderätt för brukande eller bostadsändamål innehar annan tUlhörigmark vare berättigad att i den ordning denna lag stadgar tillösa sig markenunder föratsättning: dels att marken ärupplåten för nyttjanderättshavarens livstid eller vid annan upplåtelse, dåansökan om utövande av lösningsrätt göres, i följd innehafts avannan än ägaren eller ock den tid, marken innehafts av annan än ägaren,tillsammans med den tid, som återstår enligt gällande avtal om nyttjanderätttill marken, uppgår tiU ; delsatt marken varit bebyggd med nyttjanderättshavaretillhörigt boningshus, som utgjort stadigvarande bostad åthonom och hans famUj; ochdels att minst en fjärdedel av det värde, marken med därå befintliga byggnaderäger, belöper på nyttjanderättshavarens byggnader. utanatt hava utövat honom enligt utan att hava utövat honom enligt föregående stycke tUlkommande föregående stycke tillkommande lösningsrättoch skall enligt nytt- lösningsrätt och skall enligt nytt- janderättsavtalet nyttjanderätten janderättsavtalet nyttjanderätten upphöra till följd avdödsfallet, äge upphöra tUl följd av dödsfallet, äge dockefterlevande make, bröstar- dock efterlevande make eller vingeeller adoptivbarn utöva lös- bröstarvinge utöva lösningsrätten; ningsrätten;och skall beträffande och skall beträffande sådan efter- sådanefterlevande i tillämpliga de- levande i tillämpliga delar gälla largälla vad i denna lag sägs om vad i denna lag sägs om nyttjan- nyttjanderättshavare, där ej an- derättshavare, där ej annorlunda norlundaär särskUt stadgat. är särskUt stadgat. Ändåatt avtal om nyttjanderätt tUl marken icke visas föreligga, skall vad i förstastycket stadgas äga motsvarande tillämpning; och skaU i sådant fall åinnehavaren av marken tillämpas vad i denna lag sägs om ny ttj anderättshavare, Vid uppskattning av värde,som i första stycket sägs, skall ej medräknas värdet av förbättring, vilkenmarken vunnit genom arbete eller kostnad, som nyttjanderättshavaren eUerföregående nyttjanderättshavare, vars rätt övergått å denne, nedlagt å markenutöver vad honom ålegat enligt vad vid upplåtelsen avtalats eUer uppenbarligenvarit förutsatt. Dennalag träder i kraft , Senaste lydelse 1967: 756, Lagom ändring i lagen (1927: 77) om försäkringsavtal Härigenom förordnas,att 104 och 105 §§ lagen (1927: 77) om försäkringsavtal skall ha nedan angivnalydelse. Ärförmånstagare insatt, skaU försäkringsbelopp, som utfaller efter försäkringstagarensdöd, ej ingå i dennes kvarlåtenskap. Har försäkringstagaren efterlämnat make eller bröstarvinge, skall, där förordnandet hade kunnat av försäkringstagaren återkallas, försäkringsbeloppet, så vitt fråga är om efterlämnad stärbhus-delägares giftorätt, rätt enligt 13 kap. 12 § andra stycket , rätt till vederlag eller lag-lott, behandlas så som om beloppet tillhört boet och tillagts förmånstagaren genom testamente. Harförsäkringstagaren efterlämnat make, bröstarvinge, adoptivbarn eller dessbröstarvinge, skall, där förordnandet hade kunnat av försäkringstagarenåterkallas, försäkringsbeloppet, så vitt fråga är om efterlämnad stärb-husddägaresgiftorätt, rätt enligt 13 kap, 12 § andra stycket , rätt tillvederlag eller laglott, behandlas så som om beloppet tillhört boet ochtillagts förmånstagaren genom testamente, Ifråga om tjänstegrapplivförsäkring skall andra stycket ej tillämpas på beloppsom på grund av försäkringen tUlfaller make eller med hustra likställd kvinnaeller bröstarvinge. Huru efterförsäkringstagarens död hans borgenärer i visst fall äga hålla sig tillförsäkringsbeloppet, stadgas i andra stycket av 116 §. Vidtolkning av bestämmelser om förmånstagares rätt till försäkringsbelopp, somutfaller efter försäkringstagarens död, skall, där ej annat framgår avomständigheterna, iakttagas följande: Harförsäkringstagaren betecknat sin make såsom förmånstagare, skall, där han vidsin död var omgtft, förordnandet gälla till förmån för den, med vilken han dålevde i äktenskap. Äro försäkringstagarensbarn insatta som förmånstagare, skall förordnandet gälla till förmån förbröstarvinge, adoptivbarn eller dess bröstarvinge och, där flera sådana förmånstagarefinnas, envar av dem äga del i försäkringsbeloppet efter de grunder, somgälla i fråga om arvsrätt efter försäkringstagaren, 'Senaste lydelse 1969: 615, Äro försäkringstagarensbarn insatta som förmånstagare, skall förordnandet gälla till förmån förbröstarvinge och, där flera sådana förmånstagare finnas, envar av dem äga del iförsäkringsbeloppet efter de gmnder, som gälla i fråga om arvsrätt efterförsäkringstagaren. Harförsäkringstagaren insatt make och barn såsom förmånstagare, skall, såframtflera förmånstagare finnas, envar av dem taga del i försäkringsbeloppet efterde gmnder, som vid dödsfall gälla i fråga om bodelning och om sådan förmånstagaresarvsrätt. Äroförsäkringstagarens arvingar insatta såsom förmånstagare, tage envar av dem deli försäkringsbeloppet efter de grunder som gälla i fråga om arvsrätt efterförsäkringstagaren. Dennalag träder i kraft , Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifall då försäkringstagaren avlidit . Lagom ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenomförordnas, att i lagen (1950: 382) om svenskt medborgarskap skall införas enny paragraf, 13 a §, av nedan angivna lydelse. Bestämmelsernai denna lag om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledningav att barnets fader eller moder förvärvar eller förlorar sådant medborgarskapgäller i fråga om adoptivbarn endast om barnet också är adoptivfaderns eller adoptivmodernsbarn i eller utom äktenskap. Dennalag träder i kraft , Lag om ändring i lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring Härigenomförordnas, att 4, 15, 21 och 22 §§ lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring! skaUha nedan angivna lyddse. Frånförsäkringen undantages arbetstagare som är gift med arbetsgivaren. Jämvälarbetstagare, som är i rätt upp- eUer nedstigande släktskap eller svågerlagmed arbetsgivaren eller dennes make och som varaktigt lever i hushållsgemenskapmed arbetsgivaren, är undantagen från försäkringen, dock endast såvidaarbetstagaren ej är placerad i sjukpenningklass enligt lagen om allmänförsäkring. Med släktskap likställes adoptiv förhållande. Jämvälarbetstagare, som är i rätt upp- eller nedstigande släktskap eller svågerlagmed arbetsgivaren eller dennes make och som varaktigt lever i hushållsgemenskapmed arbetsgivaren, är undantagen från försäkringen, dock endast såvidaarbetstagaren ej är placerad i sjukpenningklass enligt lagen om allmänförsäkring. Utföres arbetet för två eller flera arbetsgivaresgemensamma räkning, skall vad i första och andra styckena är stadgat omundantag från försäkringen icke äga tUlämpning, med mindre förutsättningarnadärför äro uppfyllda i förhållande till envar av arbetsgivarna, För tid, då yrkesskada föranleder sjukhusvård, skallsjukpenning minskas med för dag, dock med högst hälften av sjukpenningensbelopp. För skadad, som stadigvarande sammanbor med eget eller makes barn eller fosterbarn , utgör sjukpenningen vid sjukhusvård lägst för dag. För skadad, som stadigvarande sammanbor med eget ellermakes barn, adoptivbarn eller fosterbarn , utgör sjukpenningen vidsjukhusvård lägst för dag. Varje barntill den avlidne äger till och med den månad, under vilken det fyller nittonår, uppbära livränta med belopp, som motsvarar en sjättedel av den avlidnesårliga arbetsförtjänst. Är barnet efter sagda tidpunkt till följd av 1 Lagen omtryckt 1962: 408, = Senaste lydelse 1970: 142. "Senaste lydelse 1967: 916. 2 1971.1 saml. Varje barntill den avlidne äger till och med den månad, under vilken det fyller nittonår, uppbära livränta med belopp, som motsvarar en sjättedel av den avlidnes årligaarbetsförtjänst. Är barnet efter sagda tidpunkt till följd av sjukdom eller annan dylik orsak ur stånd att självförsörja sig, skall livräntan utgå, så länge anledningen till den bristandeförsörjningsförmågan fortfar, dock längst till och med den månad, under vilkenbarnet fyller tjugu-ett år. Till barn, som var adopterat av annan än denavlidnes make, skall livränta dock ej utgivas. Ej heller skall livränta utgåtill barn utom äktenskap, därest den avlidne enligt avtal som är bindande förbarnet, åtagit sig att till dess underhåll utgiva visst belopp en gång föralla. Adoptivbarn äger samma rätt till livränta som eget barn. Var den avlidne gift, skall med eget barn likställasjämväl makens barn i tidigare gifte eUer utom äktenskap eller adoptivbarn,såvida barnet stod under makens vårdnad; dock skall livränta till barn som nunämnts ej utgå efter kvinna, med mindre barnet genom hennes frånfälle kommeratt sakna erforderligt underhåll. sjukdom eller annan dylik orsak ur stånd att självförsörja sig, skall livräntan utgå, så länge anledningen tUl den bristandeförsörjningsförmågan fortfar, dock längst tUl och med den månad, under vilkenbarnet fyUer tjuguett år. Livränta skall dock ej utgå till barn utom äktenskap,därest den avlidne enligt avtal som är bindande för barnet, åtagit sig atttill dess underhåll utgiva visst belopp en gång för aUa. Var den avlidne gift, skall med eget barn likställasjämväl makens barn i tidigare gifte eller utom äktenskap, såvida barnet stodunder makens vårdnad; dock skall livränta till barn som nämnts ej utgåefter kvinna, med mindre barnet genom hennes frånfälle kommer att saknaerforderligt underhåll. Kommerden avlidnes fader, moder eller adoptant att till följd av dödsfallet saknaerforderligt underhåll, äger sådan efterlevande under sin återstående livstiderhålla livränta med belopp, som med hänsyn tiU omständigheterna prövasskäligt, dock högst motsvarande en sjättedel av den avlidnes årligaarbetsförtjänst. Livränta skall dock ej utgivas till den avlidnes fader ellermoder, därest den avlidne var adopterad av annan än faderns eller moderns make. Kommer denavlidnes fader eller moder att till följd av dödsfallet sakna erforderligtunderhåll, äger sådan efterlevande under sin återstående livstid erhållalivränta med belopp, som med hänsyn till omständigheterna prövas skäligt, dockhögst motsvarande en sjättedel av den avlidnes årUga arbetsförtjänst. Denna lag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1957: 390) om fiskearrenden Härigenomförordnas, att 5 § lagen (1957: 390) om fiskearrenden' skall ha nedan angivnalydelse. Omfastighetens ägare uppsagt arrendeavtalet eller om arrendatorn uppsagt avtaletenligt 4 § och i uppsägningen begärt förlängning av avtalet på ändrade villkor,har arrendatorn rätt till förlängning av avtalet, utom när 1. arrenderätten är förverkad utanatt likväl fastighetens ägare uppsagt avtalet att upphöra på grund härav, 2. arrendatorn i annat faU åsidosattsina förpliktelser i sådan mån att arrendeavtalet icke bör förlängas, 3, fastighetensägare gör sanno- 3. fastighetens ägare gör san- Ukt, att han själv, hans make eller nolikt, att han själv, hans make avkomling eller hans adoptivbarn eller avkomling skall bruka fisket, eller dess avkomling skall bruka 4, fastighetensägare i annat fall har befogad anledning att upplösa arrendeförhåUandet, Ifråga om förlängning av arrendeavtal äga 9 kap. 8 § andra stycket och 913 §§jordabalken motsvarande tiUämpning. Förstaoch andra styckena gälla ej, om arrendeavtalet icke träffats ellerom arrendeförhåUandet upphör på den grund att arrenderätten är förverkad. Förbehållatt arrenderätten icke skall vara förenad med rätt till förlängning gäller motarrendatorn, om det godkänts av arrendenämnden. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i allmänna tjänstepiiktslagen (1959: 83) Härigenomförordnas, att 7 § aUmänna tjänstepliktslagen (1959: 83) skall ha nedan angivnalydelse. 7§ Vad i 5 och 6 §§ stadgas gäller ej a)där anställningen är av endast tUlfällig natur; »Lagen omUyckt 1970:1018, 2 Lydelse enligt 1970:1018, b) där ej arbetstagaren fyllt eller under kalenderåretfyller eller där han före kalenderårets början fyllt ;eller c) där parterna i ett anställ- c) därparterna i ett anstäU-ningsförhållande äro makar eller ningsförhållandeäro makar eller där ena parten eller hans make är där ena parten eller hansmake är den andra partens avkomling eller den andra partens avkomling eUer adoptiv-, styv-eller fosterbarn el- styv- eller fosterbarn eller dess av-ler dess avkomlingeller ock sys- komling eller ock syskon, halvsyskon, halvsyskon,adoptiv- eller fos- kon eller fostersyskon, tersyskon. Dennalag träder i kraft , Lagom ändring i barnavårdslagen (1960: 97) Härigenomförordnas, att 97 § barnavårdslagen (1960: 97) skall ha nedan angivna lydelse. denna lag stadgas angående föräldrar skall i fråga om adoptivbarn gälla adoptanteneller, om make adopterat andre makens barn, båda makarna. Tillkommervårdnaden om underårig endast den ena av föräldrarna eller särskilt förordnadförmyndare, skall vad i 3, 4 och 6 kap, är stadgat med avseende på föräldrarnagälla om den som har vårdnaden. Dennalag träder i kraft , Lagom ändring i lagen (1960: 729) om upphovsrätt till litterära och Härigenomförordnas, att 59 § lagen (1960: 729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk skall ha nedan angivna lydelse. Brottsom avses i denna lag må ej åtalas av allmän åklagare, där det ej angives tillåtal av målsägande. Överträdelseav stadgandet i 3 § Överträdelse av stadgandet i 3 § eller av föreskrift enligt 41 § andra eller av föreskriftenligt 41 § andra stycket må städse beivras av efter- stycket må städse beivras av upp levande make, skyldeman i rätt hovsmannens efterlevande make, upp- och nedstigande led eller sys- skyldeman i rätt upp- och nedsti- kon eller den som på grund av gande led eller syskon, adoption står i motsvarande för hållande till upphovsmannen. Egendomvarom i 55 § sägs må, där brott som avses i denna lag skäligen kan antagasföreligga, tagas i beslag; därvid skall vad om beslag i brottmål i allmänhet ärstadgat äga motsvarande tillämpning. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomförordnas, att 8 kap. 5 § och 20 kap. 2 § lagen (1962: 381) om allmänförsäkring skall ha nedan angivna lydelse. Rätttill folkpension i form av barnpension tUlkommer barn, vars fader eller modereller båda föräldrar avlidit och som icke fyllt . Rätttill barnpension föreligger Rätt till barnpension föreligger ej, om barnet är adopterat av an- ej för barn utom äktenskap, därest nan än den avlidne eller dennes den avlidne enligt avtal, som är make, och ej heller för barn utom bindande för barnet, åtagit sig att äktenskap, därest den avlidne en- till dess underhåll utgiva visst he ligt avtal, som är bindande för bar- lopp en gång för alla. net, åtagit sig att till dess under- håll utgiva visst belopp en gång för alla. Adoptivbarnlikställes i denna lag med eget barn. Vid tillämpning av bestämmelse i 3 kap,2, 4 och 9 §§ samt 21 kap, 1 § om försäkrad, som sammanbor med barn, skall medbarn som där sägs likställas fosterbarn. Vidtillämpning av bestämmelse i 3 kap, 2, 4 och 9 §§ samt 21 kap, 1 § omförsäkrad, som sammanbor med barn, skall med barn som där sägs likställasfosterbarn. Denna lag träder i kraft , Lag om ändring i lagen (1962: 512) om indrivning i Sverigeav underhållsbidrag, fastställda i , , eller Härigenomförordnas, att 1 § lagen (1962: 512) om indrivning i av underhåUsbidrag,fastställda i , , eller skall ha nedan angivnalydelse. Lagakraftvunnendom, administrativ myndighets beslut eller skriftlig förbindelse, varigenom iDanmark, , eller någon förpliktats eller ut-fäst sig attutgiva underhållsbidrag tUl make, förutvarande make, barn i äktenskap,styvbarn, adoptivbarn, barn utom äktenskap eller moder till sådant barn ochvara verkställighet kan vinnas i den stat, där domen eller beslutet meddeladeseller förbindelsen ingicks, skall på begäran verkstäUas här i riketefter vad nedan sägs. Detsamma skall gälla sådan i , , Islandeller meddelad ännu icke lagakraftvunnen dom och sådant i någon av Lagakraftvunnendom, administrativ myndighets beslut eller skriftlig förbindelse, varigenom iDanmark, , eller någon förpliktats eller ut-fäst sig attutgiva underhåUsbidrag tUl make, förutvarande make, barn i äktenskap,styvbarn, barn utom äktenskap eller moder till sådant barn och vara verkställighetkan vinnas i den stat, där domen eller beslutet meddelades eller förbindelsen ingicks,skall på begäran verkställas här i riket efter vad nedan sägs. Detsammaskall gälla sådan i , , eller meddelad ännu icke lagakraftvunnendom och sådant i någon av dessa stater av rätten, domaren dessa stater av rätten, domaren elleröverexekutor meddelat beslut, eller överexekutor meddelat be- somkan verkställas lika med laga- slut, som kan verkställas lika med Ärgenom dom eller beslut här i riket bidrag bestämt till lägre belopp eller ockfastställt, att underhållsskyldighet ej föreligger, kan verkstälUghet i stridhäremot ej påfordras. Dennalag träder i kraft , Lagom ändring i namnlagen (1963: 521) Härigenomförordnas, att 3 och 13 §§ namnlagen (1963: 521) skall ha nedan angivna lydelse. Den som antages tilladoptivbarn förvärvar därigenom adoptantens eller, om han adopteras av makar, adoptivfadernssläktnamn, såframt ej rätten tillåter, att han behåUer det släktnamn han hadeföre adoptionen. Har adoptivbarn behållit sitt tidigare släktnamn, må barnetsenare genom anmälan hos pastor antaga det släktnamn, som barnet enligt vadnyss sagts ägt förvärva genom adoptionen. Barn, som adopterats avmakar och som ej fyUt , må genom anmälan hos pastor antaga detsläktnamn adoptivmodem hade som ogift, såframt rätten funnit namnbytet varaförenligt med barnets bästa. Av makar adopterat barn som fyllt må,om särskUda skäl äro därtill, efter ansökan hos namnmyndigheten erhållasläktnamn som sagts. Bestämmelsernai första och andra styckena om den som adopteras av makar äga motsvarande tillämpningdå make adopterar andre makens barn. .Barn som adopterats av kvinna må, om adoptivmodem förvärvat sittsläktnamn genom vigsel eller anmälan som avses i 6 § andra stycket, genomanmälan hos pastor antaga det släktnamn adoptivmodem hade som ogift. Dettagäller dock ej om kvinnan vid adoptionen var gift med barnets fader eller adoptivfadereller om barnet efter adoptionen adopterats av hennes make. Adoptivbarnsom förvärvat adoptants släktnamn må framför detta bära det släktnamn barnethade före adoptionen. Har adoptivbarnet behållit sitt tidigare släktnamn, måbarnet framför detta bära det namn, som barnet enligt första stycket ägtförvärva genom adoptionen. Anmälan om tilläggsnamn som sagts må göras hospastor. Förvärva makar släktnamn,tillkommer namnet jämväl makarnas barn och adoptivbarn, som hava makarnasnamn, stå under makarnas vårdnad och icke fyllt . Förvärvar någoneljest släktnamn efter ansökan hos namnmyndigheten eller genom annan anmälanhos pastor än söm avses i 6 och 7 §§, tiUkommer namnet jämväl hans barn ochadoptivbarn, som hava hans namn och icke fyUt , såvida han ensam harvårdnaden. Har någon efter ansökanförvärvat nytt släktnamn, må hans barn eller adoptivbarn, som ej enligtförsta stycket förvärvat samma namn, så ock dess avkomling med hans samtyckegenom anmälan hos pastor antaga namnet. Har namnet förvärvats av makar, erfordrassamtycke av dem båda. Förvärva makar släktnamn,till- kommer namnet jämväl makarnas barn, som hava makarnas namn, ståunder makamas vårdnad och icke fyllt . Förvärvar någon eljestsläktnamn efter ansökan hos namnmyndigheten eller genom annan anmälan hospastor än som avses i 6 och 7 §§, tiUkommer namnet jämväl hans barn, som havahans namn och icke fyllt , såvida han ensam har vårdnaden. Harnågon efter ansökan förvärvat nytt släktnamn, må hans barn, som ej enligtförsta stycket förvärvat samma namn, så ock dess avkomling med hans samtyckegenom anmälan hos pastor antaga namnet. Har namnet förvärvats av makar,erfordras samtycke av dem båda. Dennalag träder i kraft , Lagom ändring i jordförvärvslagen (1965: 290) Härigenom förordnas,att 1 § jordförvärvslagen (1965: 290) skall ha nedan angivna lydelse. Fastegendom, som är taxerad såsom jordbruksfastighet, må ej utan tUlstånd avlantbruksnämnd förvärvas genom »Senaste lydelse 1971: 558. köp,byte eller gåva; tUlskott till bolag eller förening; utdelning eller skifte frånbolag eller förening; fusionenligt 175 § lagen (nr 705) om aktiebolag. 1, om egendomen förvärvas frånstaten; 2, om staten, landstingskommun,kommun eller kommunalförbund är förvärvare; 3, om egendomen enligt medgivandeav Konungen förvärvas för kyrkligt ändamål eller fånget prövats enUgt lagen(1970: 939) om, förvaltning av kyrklig jord; 4, om egendomen förvärvas avkreditinrättning vilken enligt lag eller enligt reglemente eller bolagsordning,som Konungen fastställt, är skyldig att åter avyttra densamma; 5, om förvärvaren är fånges- 5, omförvärvaren är fångesmannens make och ej heller om mannensmake och ej heller om förvärvaren eller, när makar för- förvärvareneller, när makar förvärva gemensamt, endera av dem värvagemensamt, endera av dem är fångesmannens eller också, om ärfångesmannens eller också, om denne är gift, hans makes avkom- denneär gift, hans makes avkomling, adoptivbarn, syskon eller ling,syskon eller syskons avkom-adoptivbarns eller syskons avkom- ling,allt under förutsättning att ling, allt under förutsättning att fångesmannen ej är skyldig att av-fångesmannen ej är skyldig att av- yttraegendomen enligt 12 § eller yttra egendomen enligt 12 § eller enligt7 § lagen enligt 7 § lagen (nr156) om vissa inskränkningar (nr 156) om vissa inskränkningar irätten att förvärva fast egendom i rätten att förvärva fast egendom ellergruva eller aktier i vissa bodier gruva eUer aktier i vissa bo- lag; 6, om fånget skall prövas enligt1, 2 eller 4 § lagen (nr 156) om vissa inskränkningar i rättenatt förvärva fast egendom eller gruva eller aktier i vissa bolag; 7, om förvärvet sker genom inroppå exekutiv auktion; 8, om egendomen ingår i stadsplaneller enligt byggnadsplan, fastställd efter , är avsedd förannat ändamål än jordbruk eller skogsbruk; 9, om egendomen utgör fastighetsom genom avstyckning bildats för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk ochej därefter undergått taxering; 10, om andel i fastighet förvärvasav någon som redan äger till samma taxeringsenhet börande andel i fastighetenoch ej enligt 12 § är skyldig att avyttra sistnämnda andel; 11, om egendomen utgör fideikommisseller ingår i fideikommissbo under aweckUng och förvärvet sker genom tillskotti samband med teckning av aktier. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om förvärv som skett . Lagom ändring i lagen (1966: 680) om ändring av vissa underhållsbidrag Härigenomförordnas, att 1 § lagen (1966: 680) om ändring av vissa underhållsbidrag skallha nedan angivna lydelse.