prop · FU0385 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till angående nedskrivning av statens järnvägarsstatskapital, m. m.; given , Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrädsprotokoUet överkommunikalionsärenden , föreslå att bifalla de förslag,om vars avlåtande till föredragande departemenlschefen hemslälll. Föralt få tiU stånd en trafikpoUtiskt betingad anpassning av SJ:s kostnadsansvarföreslås i propositionen en nedskrivning av det i SJ investeradestatskapitalet med ca 1 060 mUj. Nedskrivningen motiveras av bl. a. att statskapitaletdelvis hänför sig till äldre tillgångar, som antingen helt bör skrivas av ellerockså tas upp med lägre värden. I sammanhanget har även beaktats den extrabelastning som åvilar SJ i pensionskoslnadshänseende genom att pensionsutgifterdirektfinansieras och i sin helhet belastar årsresultatet i stället för allberäknas enligt försäkringslekniska grunder. Härvidlag föreslås - utifrångjorda beräkningar av SJ:s merbelastning - en viss redovisningsmässigomläggning, som möjliggör en mera rättvisande bedömning av SJ:srörelseresultat. Prop, 1?71:85 2 Utdragav protokollet Över kommunikationsärenden, hållet inför HansMaj:t Konungen i statsrådet på Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , GEUER, ODHNOFF,, , , , , , . Chefenför kommunikalipnsdepartementel, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om nedskrivning av statensjärnvägars statskapital, m. m., och anför. Detrafikpolitiska riktiinjerna och frågan om kostnadsansvaret GällandetrafikpoUtiska riktlinjer syftar lill all för landels olika delar trygga en tUUredsstäUandetransportförsörjning, som medger före-lagsmässig effektivitet ochtransportmedlens sunda utveckling. I denna målsättning ligger atl skapabetingelser för en samhällsekonomiskt riklig utveckling av transportsektorn.Del förutsätter för det första alt de företag - statliga och enskilda - somarbetar på transportmarknaden skall kunna driva sin verksamhet i former somsäkrar all transporterna fördelas på trafikgrenar och trafikföretag med hänsyn lilldessas verkliga kostnads- och kvalitetsförutsätlningar. Del innebär också alttransportföretagen inom en Irafikgren inte onödigtvis skall hindras eller hämmasgenom regleringar som innebär en diskriminering i förhållande till andratransportförelag inom samma eller annan Irafikgren. Del iii-nebär också, allprissättningen inom de olika trafikgrenarna skall ge uttryck för de reellakostnaderna, dvs. även la hänsyn lill kostnaderna för de grundläggandesamhälleliga basinvesteringarna för resp. Irafikgren. Avsikten med en pä säsätt utformad statlig trafikpolitik är alt åstadkomma en marknad för transporttjänstersom på en gång är så effektiv och konsumenlanpassad som möjligt. Medtrafikpolitikens samhäUsekonomiska inriktning följer, all den skall utvecklas inära kontakt med samhällsplaneringen i storl. De lokaliserings-,arbetsmarknads- och allmänt näringspolitiska målsättningarna måste sålundabeaktas. Delsamma gäller miljö-, trafiksäkerhets- och arbetarskyddsaspekler. Ianslutning härlUl bör inom ramen för de trafikpolitiska riktiinjernaarrangemang vid behov kunna vidtas, som gör det möjligt atl - mot särskildabidrag och ersättningar - få samhälls- motiverade transporttjänster utförda av trafikförelag med ellprincipiellt kostnadsansvar. Vid antagandel av de trafikpolitiska riktlinjernaförutsattes ett omfattande och i vissa hänseenden långsiktigt utrednings- ochutvecklingsarbete för att successivt komma fram liU en större kostnads- och marknadsmässigrättvisa i förhållandet mellan de olika trafikgrenama. a. skulle olika hämmande regleringar i möjligaste månavvecklas. För att få en mjuk övergång härvidlag förutsattes de avsedda avvecklingsåtgärdernasamordnade i tre etapper. De åtgärder som vidtagits inom ramen för detvä första reformetapperna innebär för SJ:s del, alt affärsbanenätet resp. de Irafiksvagajärnvägslinjerna i fråga om den ekonomiska målsättningen för SJ numerabehandlas som två separata rörelsegrenar, att det avkastningskrav som åvilarSJ begränsats lill atl endast avse affärsbanenätet och all full ersättninglämnas SJ för förpliktelsen all trafikera de Irafiksvaga järnvägslinjerna.Vidare har för SJ tidigare gällande bestämmelser om turordning vid vagnliUdelning,om likabehandling av trafikanter i laxehänseende och om skyldighet atl hällafraktavtal offentliga slopats. På SJ:s affärsbanenät har även tidigare Iransporlpliklupphävts i fråga om godsbefordran. Genom dessa åtgärder har SJ under senare årfält väsentligt förbättrade möjligheter att inom stora delar av Iransportmarknadeneffektivt hävda sig gentemot lastbilsföretagen. Den yrkesmässiga lastbUstrafikenhar i likhet med järnvägstrafiken fått möjUgheter atl utvecklas mera fritt äntidigare. I fråga om olika trafikgrenars kostnadsansvar har åtgärdervidtagits för atl successivt få till slånd en trafikpolitiskt önskvärdanpassning av detta. För vägtrafikens del har - på grundval av bUskatteutredningensi samverkan med vägkostnadsutredningen framlagda förslag - riksdagbeslutat om en höjning i fem etapper av fordonsskatterna för de tyngstalandsvägsekipagen. Parallellt härmed fortsätter vägkostnadsutredningen sillarbete med en mera fullständig kartiäggning av vägtrafikens kostnadsansvar. Inom ramen för della trafikpolitiska utrednings- ochutvecklingsarbete har inom även övervägts fråganom en anpassning av SJ:s avkastningskrav. Delta har motiverats av bl. a. alldet för SJ upptagna statskapitalet i viss utsträckning hänför sig tiU äldre tiUgångar,som antingen helt bort avskrivas eUer las upp med lägre värden. I denna del harövervägandena resulterat i förslag tiU nedskrivning av SJ:s slalskapilal. Isammanhanget har även beaktats den extra belastning som åvUar SJ i pensionskoslnadshänseende,genom all pensionsutgiftema direktfinansieras och i sin helhet belastarårsresultatet i stället för att beräknas enlig försäkringslekniska grunder.Härvidlag föreslås - utifrån gjorda beräkningar av SJ:s merbelastning -en viss redovisningsmässigomläggning som möjliggör en mera rättvisande bedömning av SJ:s rörelseresultat. 1* 1971. Det kan i anslutning härtill erinras om att frågan ompensionskostnaderna behandlades i prop. 1963: 191 angående riktiinjer för denstatliga trafikpolitiken. Departementschefen konstaterade i sammanhanget, attdet i den bakomliggande trafikulredningen fömtsattes all frågan omfinansieringen av uppkommande differens mellan SJ:s aktueUa pensionsutgifteroch företagels försäkringsmässigt beräknade pensionskostnader borde las upp lillbehandling i refonnarbelets första etapp. Departemenlschefen fann dock, atlfrågans slutliga bedömning borde anstå i avvaktan på affärsverksutredningensöverväganden. Denna utredning har 1968 avgivna belänkande (SOU 1968:45 och 46) lagt fram förslag i fråga bl. a. om behandlingen av affärsverkenspensionskostnader. Eftersom affärsverksutredningens förslag bedömts krävavissa fortsatta överväganden i olika hänseenden, har de ännu inle omsatts inågra nya handlingsnormer för affärsverken. 1 följande labeU redovisas SJ:s resultatutvecklingbudgetåren /65 -1969/70. Förräntningskravet har under dessa är successivtökat i snabb takt - från ca 100 milj. kr. till ca 145 milj. kr. - vilket hängtsamman med de betydande tiUskott av invesleringsmedel som statsmakterna lämnatSJ och i viss män även med höjningen av räntan. Rörelseresultatet - efleravskrivningar och vissa bokslutsdispositioner - har bortsett från budgetåret1964/65 legat väsentiigt under de uppstäUda förräntningskraven. Differensen harsålunda för budgetåren 1966/67-1969/70 genomgående varit i storleksordningen100 milj. kr. eller strax däröver. Bortses från bokslutsdispositionerna, sominneburit att under en följd av år inom värdeminskningskontot avsaltapensionsmedel och vissa år även lagerreservmedel tagits i anspråk - blirskillnaden än större. Atl åtgärder inle vidtagits för atl täcka denna differenskan ses som Beräknat efter nedsättning med hänsyn lill för högtupptagna pensionskostnader för del olönsamma bannätet. ettullryck för all hänsyn lagils till den extrabelastning som enUgt del föregåendeföljt med vissa för högt bokförda anläggningsliUgångar och med de högapensionskostnaderna. Nedskrivningav statens järnvägars statskapital SJ:sbehov av kapital tillgodoses genom medelsanvisning över kapilalbudgeten. Vidberäkningen av de erforderliga kapitallillskotlen - in-vesleringsbemyndiganden- som statsverket tiUhandahåUer avräknas verkets egna avskrivningsmedel jämteeventuella övriga kapilalmedel och avskrivningsanslag. Summan av de genom årenerhållna investeringsbemyndigandena utgör verkels förränlningspliktigakapital. Detla uppgår f. n. till ca . Förräntningen sker eflerstatens normalränla. Såsomnämnts genomfördes inom ramen för den första reformetappen av det IrafUcpoliliskahandlingsprogrammet en redovisningsmässig uppdelning av SJ:s verksamhet medhänsyn till den ekonomiska målsättningen i två rörelsegrenar - affärsbanenätetoch del ersättningsberättigade Irafiksvaga nätet. Del förräntnings- eUeravkastningskrav som skulle åvila SJ begränsades därvid till all avse endasl affärsbanenätet.I samband med den angivna avgränsningen av det Irafiksvaga nätet skedde såvittavser detla en nedskrivning av statskapitalet per . Någon samtidiggenomgäng av del kvarvarande statskapitalet med hänsyn lill de upptagnabokföringsvärdena på ifrågavarande tiUgångar skedde inte. En sådan har nuskett. Den nedskrivning av statskapitalet som i anledning härav befunnitsmotiverad sammanhänger med olika historiska förhållanden. Till en del hänförden sig lill specifika händelser, såsom överlagandel främst under 1940-lalelav olika enskilda jämvägar, därvid dessa - som del senare visat sig - kommitatt tas upp med helt orealistiska värden. Till en del sammanhängernedskrivningen med en tidigare, delvis oenhetlig redovisningspraxis, sominnebar att vissa äldre tillgångar inle alls eller i otillräcklig utsträckningavskrivils. Ifråga om de enskilda posterna utgörs en grupp av sådana på an-läggningskonloloavskrivna äldre tiUgångar, vilka i dagens läge inte motsvaras av verkliganyttigheter. Exempel härpå utgör ersättningar lill kommuner för vägbroar ochandelar i centrala administrationskostnader i anslulning till vissa äldreanläggningsarbeten. Bland anläggningstillgångarna redovisas också vissa bandelar,vUka numera utgått i samband med kurvrätningar och liknande eller vilkassliprar, ballast m. m. blivit helt utbytta. TiUsammans representerar dessanumera fiktiva liUgångar ca 245 milj. kr. Enannan grupp utgörs av elt antal äldre stationer, som förlorat sin betydelse somterminaler i trafikniilel men som tills vidare bibehåUs i avvaktan på densuccessiva utbyggnaden av fjärrblockeringen. tionerrepresenterr.r e*t sammanlagt bokföringsvärde av ca 125 milj. kr., vilket böravskrivas. Härtillkommer elt stort antal äldre anläggningar och andra tillgångar i form av lokslaUar,förråd och mllande materiel, som antingen tagits ur bruk eUer har en klartbegränsad användbarhet. Dessa tillgångar ingår i statskapitalet med ell bokförtvärde av ca 50 milj. kr. Övertagandetav de enskilda järnvägarna har medfört speciella belastningar för SJ. KöpeskiUingamavid överlagandel baserades sålunda på en avkastningsvärdering som endasl loghänsyn lill säljarnas drift-, intäkts- och koslnadsförhällanden samt deekonomiska prognoser som kunde upprättas utifrån dessa förutsättningar. Löne-och pensionskostnaderna blev emellerlid högre hos SJ än hos de enskildaförelagen, som dessutom inle hade trafikeringsplikt och som allmänt höll högretaxor än SJ. Möjligheterna att förränta del kapital, som de enskilda järnvägarnarepresenterade vid övertagandet, försämrades därför avsevärt. Särskiltpensionsförpliktelserna kom alt utgöra en betydande belastning i SJ:s ekonomi. I SJ:s räkenskaper är dekvarvarande, tidigare enskilda järnvägarna, som ingår i affärsbanenätet,upptagna tUl elt värde av ca 300 milj. kr., vilket motsvarar köpeskillingarnaför de ifrågavarande banorna. En beräkning inom SJ visar, alt dessa tiUgångarmed hänsyn till den extrabelastning som SJ åsamkats enbart genom de övertagnapensionsförpliktelserna övervärderals med etl belopp i storleksordningen 150milj. De negativa effektema i övrigt i samband med den fortsatta driftenav de enskilda järnvägarna - för SJ gällande trafikeringsplikt m. m. - låtersig inte mera exakt beräknas. Om emeUertid även beaktas atl vissa av de kvarvarandebanorna efler övertagandet successivt rustats upp och i en del fall byggts omtill normalspåriga för icke oväsentiiga belopp, framstår del som klartmotiverat alt det kapital som representeras av de ursprungliga köpeskiUingarnahelt bortskrivs. Tillämpningen av äldreredovisningsprinciper har medfört alt en stor grupp tUlgångar - banvallar medsliprar och ballast, stängsel, tunnlar, konlaktiedningar m. m. - inte varitföremål för avskrivning över huvud taget. Enligt numera allmänt vedertagenredovisningspraxis borde för dessa tillgångar tillämpats avskrivningsreglerbaserade på tillgångarnas livslängd. Dessa anläggningar har anskaffats irelativt jämn takt under en lång följd av är. Med hänsyn tiU angivnaförhållanden har det vid den nu företagna genomgången bedömts rimligt att anta atlde bokförda värdena av dessa tillgångar inrymmer ell övervärde motsvarandesumman av de avskrivningar som bort ske. Övervärdet kan uppskattas tillungefär hälften av de bokförda värdena. Vissa av dessa tillgångar bortskrivshelt genom i del föregående föreslagna åtgärder. 1 den mån så inte är falletbör deras bokförda värde nedsättas . Sammanlagtuppgår della tillkommande nedskrivningsbehov lill ca 340 milj. kr. Genom den föreslagnanedskrivningsåtgärden kommer uppenbara brister i hittiUs tillämpad lillgångsvärderingall rättas till. Frågan om planmässiga avskrivningar av dessa tillgångar liksomfrågan om rimligheten av tillämpade avskrivningstider m. m. för SJ:s tiUgångari övrigt tas inle upp nu ulan får prövas i ell senare sammanhang, dä resultatetav en inom SJ pågående översyn av redovisnings- och finansieringssystemetföreligger vilket torde dröja ännu någon lid. Sammanlagetinnebär del anförda atl SJ:s förränlningspliktiga kapital bör skrivas ned medca (245 -f 125 -f 50 -f 300 -f 340) 1 060 milj. kr. Ipensionshänseende belastas SJ liksom affärsverken i övrigl f. n. huvudsakligenav dels ATP-avgifter, dels kostnader för pension som staten utger på gmnd av särskUdaåtaganden, s. k. komplelleringspen-sion. I fråga om ATP-avgiflema gäUer all deär obligatoriska och enhetligt beräknade för alla kategorier av arbetsgivare.Beträffande kostnaderna för kompletteringspension gäller däremot attpensionerna i det statliga systemet i princip finansieras inte såsom meraallmänt i de enskilda företagen genom medelsreservering för gjorda pensionsåtagandenutan direkt vid pensionernas utbetalning. Detla gäller också SJ, som alltså avsina inläklsmedel från affärsrörelsen fär bestrida utgifterna för löpandepensioner, oavsett pensionsförmånerna tjänats in. Vidslutet av 1960-lalel utgjorde SJ:s ATP-avgifter och av verket utbetalda kompletleringspensioner22,av lönesumman. Komplelle-ringspensionsulgiflen, som i delta sammanhangär av särskUt intresse, är hög i förhällande till vad som gäller inom övrigadelar av den statliga verksamheten. Trenden är också stigande. En framräkningav lönesumma och kompletteringspension liU /76 - med beaktandeav den förutsedda personalminskningen - visar sålunda all utgifterna för kompletteringspensiondå torde uppgå lill av lönesumman. Detär flera faktorer som bidrar till den för SJ ogynnsamma utgiftsnivån i frågaom kompletteringspension. För det första inverkar härvidlag SJ:s lågapensionsåldrar. Av den för är 1970 redovisade personalen på statens löneplanför tjänstemän hörde sålunda tiU pensioneringsperioden , 27 %till perioden 63-64 är och till perioden . Till perioden medlägsta avgängsälder hörde dessutom den icke löneplansanslällda personalen. -Vidare inverkar re- lalionenmellan pensionärernas och de aktiva arbetslagarnas antal. - En Iredje faktor avbetydelse är atl löpande kompletteringspeiisioner för pensionärskollektivet somhelhet inle i någon högre grad kommer atl avlösas av pensioner från ATP förränunder . EnUgtgjorda beräkningar är skiUnaden mellan löpande kompletleringspensioner och vadSJ skuUe behöva successivt reservera för pensionsåtagandena till nu aktivpersonal betydande. Vad gäUer del ersättningsberättigade trafiksvaga nätet harstatsmakterna redan beaktat delta förhällande på så sätt att förräntningskravetärligen nedsätts med ett belopp, som beräknats motsvara den del av skillnaden -för innevarande budgetår 24 milj. kr. - som belöper på detta nät. För affärsbanenätethar emellerlid ingen annan åtgärd vidlagils än atl SJ under en följdav är medgetts all vid behov i samband med bokslutet tiUgodogöra sig 30 milj.kr. av tidigare inom värdeminskningskontol avsatta pensionsmedel. Ianslutning till programbudgetulredningens (SOU 1967: 11) förslag till beräkningav statliga pensions- m. fl. personalkostnader har statens personalpensionsverkoch tillsammans utfört beräkningar av socialförsäkrings-och pensionskostnadens höjd för statiig och statsunderstödd verksamhet somhelhet. Dessa beräkningar visade, atl den lill personalens aklivtid hänförligakostnaden för bl. a. ATP-avgifter, kompletteringspension ochsjukförsäkringsavgifter sammanlagt utgjorde av total lönesumma. Kostnadenför kompletterings-pensionen ensam beräknades lill . Förstnämnda procenttaltillämpas fr.o.m. /69 som lönekostnadspålägg inom statsförvaltningen,dock inle för affärsverken. Såvittavser affärsverken har affärsverksutredningen gjort undersökningar, som visadeatl olikheter fanns mellan olika verksamhetsområden i fråga om lönestruktur,pensionsålder, personalens fördelning efter levnadsålder etc. I anslulninghärtill har utredningen beräknat procenttalen för de olika affärsverkens aktivtidskostnaderför kompletteringspension. Med hänsyn lill de slmklureUa olikhetema i löne-och personalhänseende mellan verken växlar procentsatsen enligt affärsverksutredningenfrån verk till verk. För SJ har kostnaden angivils lill av verkels totalalönesumma. Prmcipielllfår del anses rimligt, atl SJ:s affärsmässigt bedrivna trafikrörelse medhänsyn lill förelagets marknadssituation endasl belastas av sådana kostnadersom förorsakas av densamma. Den nuvarande rörelsen har inget direkt samband medde aktuella pensionsutbetalningarna lill tidigare SJ-personal. Vid beräkningav rörelsens resultat bör därför som kostnad inle tas upp utbetalda kompletleringspensionerutan värdet av nya sädana pensionsåtaganden under årel. Även om delta är enfråga, som närmast är atl hänföra lill den redovisningsmässiga be-handUngen av SJ:sverksamhet, har den stor betydelse för alt möjliggö- raen korrekt bedömning av verkels effektivitet och dess förmåga all bära ett rättavpassat kostnadsansvar. Med hänsyn liU SJ:s marknadssituation och den särskildakostnadsmässiga belastningen i della hänseende bör en anpassning nu ske av SJ:sresultatredovisning utan atl avvakta en mera generell lösning av denna frågaför affärsverken. Med hänsyn liU det anfördaframstår del som skäligt att i SJ:s resultatredovisning ulgå från all komplelteringspensionskostnadent. v. utgör av lönen på sätt som angetts av affärsverksutredningen. Tillämpatpå SJ under /70 innebär detta en komplette-ringspensionskoslnadför verket om 230 milj. kr. De faktiska utgifterna för samma budgetår är 320milj. kr., vilket innebär en skiUnad om 90 milj. kr. I princip skulle SJ:srörelseresultat för nämnda budgetår beräkningsmässigt förbättras med dettabelopp. Genomtrafikpolitiken åsyflas en samhällsekonomiskt riklig utveckling av Iransporlseklom.Häri ligger alt transportarbetet skall drivas i former, som säkrar alltransporterna fördelas på Iransportgrenarna och transportföretagen med hänsyntill dessas verkliga kostnads- och kvalitetsförutsätlningar. Del innebärockså, all transportföretagen skall kunna driva sin verksamhet ulan altonödigtvis hämmas av diskriminerande regleringar. Del innebär slutligen, allprissättningen på Iransportmarknaden skall återspegla de reella kostnaderna,dvs. också beakta del aUmännas kostnader för de samhälleliga basinvesleringarnaför resp. Irafikgren. Inomramen för del trafikpolitiska handlingsprogrammet har också reformer vidlagils,som exempelvis för SJ inneburit atl järnvägstrafiken fått väsentligt bättremöjligheter att göra sig gällande pä olika delar av iransportmarknaden. Deltahar skett genom att olika tidigare för SJ gällande restriktioner avvecklats ochgenom all ersältning numera lämnas SJ för driften av de olönsamma järnvägslinjersom upprätthålls av lokaliseringspoliliska och sociala skäl. Genom de betydandeinvesteringsmedel som under senare är ställts lill SJ:s förfogande har också möjliggjortsen ökning och anpassning av SJ:s kapacitet med hänsyn lill de krav som SJ:skunder i person- och godslrafiken ställer. Den yrkesmässiga lastbUstrafikenhar i likhet med järnvägstrafiken fält möjligheter alt utvecklas mera fritt äntidigare. Ellviktigt led i trafikpolitiken är som nämnts atl successivt verka för en större kostnadsmässigrättvisa i förhållandel mellan de olika trafikgrenama. Härvidlag har undersenare år bedrivhs ell omfattande utrednings- och utvecklingsarbete, som ocksåi olika hänseenden resulterat i slällningslaganden frän stalsmaklemas sida.Del gäller luftfartens, sjöfartens och vägtrafikens kostnadsansvar. fiken har riksdag beslutat om en relativt kraftigetappvis genomförd höjning av fordonsskatterna för de tyngsta ländsvägsekipa-gen.ParalleUt härmed fortsätter vägkostnadsutredningen sitt arbete med underlagetför en mer definitiv reglering av vägtrafikens kostnadsatisvar. Inom ramen för del trafikpolitiska utvecklingsarbetet harinom övervägts frågan om en anpassningav SJ:s kostnadsansvar närmast med utgångspunkt frän det avr kastningskrav som uppsläUtsför företaget, övervägandena har bl. a. motiverats av all del i SJ investeradestatskapitalet i vissa faU hänför sig liU äldre tiUgångar, som vid avgränsningenav det irafiksvaga nätet bibehöUs inom affärsbanenätet och där - sammanhängandemed en äldre och delvis oenhetlig praxis - kom alt las upp med oreaUsliskavärden. I sammanhanget har även beaktats de dryga pensionskostnader som ävUarSJ och som sammanhänger med att pensionsutgifterna direktfinansieras och meddel relativt stora antalet pensionärer. 1 anslulning liU den i det föregående lämnaderedovisningen av SJ:s rörelseresultat kan konstateras, alt denextra belastning som följer med angivna förhållanden i praktiken beaktatsgenom alt den faktiska förräntningen av slalskapilalet accepterats ligga väsentligtunder del uppställda förräntningskravet. Som resultat av angivna överväganden föreslås nu ennedskrivning av SJ:s slalskapilal - som för /71 uppgår tUl ca2,8 mUjarder kr. - med ca 1 060 milj. kr. Till ett belopp av ca 300 milj. kr.hänför sig nedskrivningen tiU de tidigare enskilda jämvägar, som övertogs avSJ och som pä SJ:s anläggningskonlo kommit all las upp med helt orealistiskavärden. I övrigt hänför sig nedskrivningen till olika slag av äldre tiUgångar,som med modera redovisningspraxis helt eller delvis bör avskrivas. Det bör ankomma på Kungl. Maj:l all på gmndval av från SJ liUhan-dahålletunderlag närmare bestämma de tillgångar som skall avskrivas och dennedskrivning av statskapitalet som följer härav. I fråga om SJ:s pensionskostnader har framhållits denextrabelastning som åvilar SJ genom direktfinansieringen avkompletterings-pensionen. Genom all medelsreservering inte sker för gjordapensionsåtaganden fär SJ sålunda bestrida utgifterna för löpande pensioner,oavsett under vUken lid pensionsförmånerna tjänats in.