prop · FU03151 · 1971-12-31 00:00:00 — Blandde lagrum i FBL som införts i 20 § LGA saknas motsvarighet till föreskriften i3 kap. 9 § sista stycket JDL om förbud att föra talan mot beslut varigenomjävsanmärkning gUlats. En föreskrift av detta innehåll finnes i 15 kap. FBL.Frågan, som är av processuell art, regleras i följande paragraf. Detnuvarande andra stycket i 20 § har fått utgå eftersom 4 kap. 38 § FBL, sommotsvarar 2 kap. 11 § JDL, ger förrättningsmännen rätt att få tiUträde tUlbyggnad. I ett nytt andra stycke tas upp en bestämmelse om att förrättning enligtLGA som tillkommit efter beslut vid fastighetsreglering får inställas endastom fastighetsregleringen inställts eller om annat särskilt skäl föreligger. Av18 § första stycket följer att förrättningen även skall inställas, ombyggnadsnämnden ej lämnat sitt medgivande tUl gemensamhetsanläggningen. Ändringarna i första stycket paragrafen ärhuvudsakligen av terminologisk art. Rörande förfarandet i fullföljt mål omgemensamhetsanläggning och talan mot beslut som meddelats i sådant mål bör deför fastighetsbildningsmålen avsedda bestämmelserna i 1618 kap. FBL gälla itillämpliga delar. Sista stycket paragrafen har ändrats i överensstämmelse härmed. Ändringeni denna paragraf är av terminologisk art. Enligt 17 § skall förrättningsmannen i vissa fallhänskjuta ärendet tUl tilltänkt anläggningstrider mot fastställd plan eller bestämmelser för markens bebyggande m. m. Omsärskilda skäl föreligger kan medge avvikelse från planen ellerbestämmelserna enligt vad som i allmänhet gäller. Talan mot byggnadsnämndensbeslut kan anföras hos genom besvär. får inte motbyggnadsnämndens mening medge anläggningen i strid mot fastställd generalplaneller stadsplan. Över beslut får besvär anföras hos Kungl.Maj:t. Sådant besvärsmål torde prövas i konselj. Länsstyrelsenhar också att pröva ett antal andra ärenden enligt lagen. Sålunda skalllänsstyrelsen förordna förrättningsman enligt 12 §, förordna syssloman näranledning föreUgger därtill enligt 25 eller 33 § och bestämma om ersättning tUlsyssloman. har också att i visst fall utlysa samfällighetsstämma(28 §), Över beslut i nu nämnda frågor torde besvär kunnaanföras hos Kungl, Maj:t, Besvär rörande ersättning åt syssloman torde höratill regeringsrätten med stöd av 2 § 4:o regeringsrättslagen. Besvär i annan nunämnd fråga torde prövas i konselj. Den reform av förvaltningsrättskipningen som skallträda i kraft (se prop, 1971: 30) synes böra medföra attadministrativa besvärsmål enligt denna lag förs till kammarrätten. Dock börundantag göras för mål enligt 17 § eftersom Uknande mål enligt byggnadslagstiftningenavgörs i konselj, 3 Förslagettill lag om ändring i lagen om samäganderätt I nuvarande lydelse av 7 § lagen (1904: 48 s, 1) omsamäganderätt talas på flera ställen om laga skifte. Den form av laga skiftesom avses är det s. k, klyvningsskiftet. Detta har i FBL ersatts avfastighetsbildningsinstitutet klyvning. Paragrafen har ändrats i enUghethärmed. 4 Förslagettill lag om ändring i lagen om rätt i vissa fall för nyttjanderättshavare att inlösa under nyttjanderätt upplåtet område Lagen (1925: 334) om rätt i vissa fall förnyttjanderättshavare att inlösa under nyttjanderätt upplåtet område (den s. k.ensittarlagen) avser att i viss utsträckning bereda ägare av boningshus på ofrigrund en mera tryggad ställning genom friköp av marken. Enligt denna lag ärden, som innehar annan tillhörig mark med nyttjanderätt för brukande ellerbostadsändamål och där äger boningshus, under vissa förutsättningar berättigadatt lösa tUl sig marken, även om jordägaren motsätter sig det. Frågan om lösningsrättenoch om löseskillingen för marken avgörs vid lantmäteriförrättning.Förrättningsmän, en lantmätare och två gode män, förordnas av . Ifråga om förrättningen hänvisas till de i 2 och 3 kap. JDL för laga skiftemeddelade föreskrifterna. Vissa särbestämmelser finns dock, såsom beträffandekungörande av förrättningen samt utsändande av kallelsebrev och övrigaunderrättelser. SärskUda regler meddelas också för fall, då område som skalllösas är beläget i stad eller stadsliknande samhälle på landet. För att inlösenav ett område skall vara fullbordad räcker det i allmänhet inte med attförrättningen vunnit laga kraft. Som regel skaU särskild fastställelseprövningäga rum i den ordning som gäller för avstyckning. Därvid skall faststäUelsemeddelas, om avskiljande av området överensstämmer med vissa närmare angivnaföreskrifter i JDL eller lagen (1917: 269) om fastighetsbUdning i stad (FBLS). JDL och FBLS upph'ävs genom FBLP. FBL innefattar enenhetiig lagstiftning för land och stad. De särbestämmelser ensittarlagen innehållerför det fall att område som skall lösas är beläget i stad eller stadsliknandesamhälle på landet bör därför utgå. De hänvisningar tUl skilda delar av JDL somlagen innehåller bör vidare ersättas med hänvisningar till motsvarande delar avFBL. GäUande system med särskild kungörelse samt utsändande av kallelsebrev ochövriga underrättelser bör slutUgen ersättas av tillämpliga delar av det kallelse-,delgivnings- och underrättelseförfarande som enligt FBL gäller förfastighetsbUdningsförr'ättning. FBL innebär dessutom att det i äldre bestämmelserför bl. a. av-styckningsförrättningar föreskrivna fastställelseförfarandetavskaffats och ersatts med ett system som medför attfastighet.sbildningsförrättning blir slutiigt giltig i och med att den vinnerlaga kraft. Fråga uppkommer om detta system bör införas också när det gällerensittarförrättning. Ensittarlagen gäller endast tUl utgången av år1976. Vissa skäl kan åberopas tUl stöd för att under lagens återståendegiltighetstid bibehålla det system med efterprövning av ensittarförrättningarsom nuvarande fastställelseförfarande innebär. Sålunda är lagens bestämmelserså speciella att en granskning i efterhand kan vara påkallad. A andra sidansynes förfarandet i möjligaste mån böra anknyta tUl det förfarande som enligtFBL kommer att gälla för fastighetsbildningsförrättningar i allmänhet.Övervägande skäl talar enligt min mening för att FBL:s system görs tUlämpligtockså på ensittarförrättningar. Förslaget har utformats i överensstämmelsehärmed. Särbestämmelsen i paragrafens första stycke omförordnande av förrättningslantmätare, när område som skall lösas hör tillstad eller är beläget inom stadsliknande samhäUe på landet, har utgått. Ändringarna i andra stycket innefattar den övergångi tillämpliga de lar tUl FBL:s kallelse-, delgivnings- ochunderrättelseförfarande som. Förslaget i denna del innebär bl. a. att skyldigheten för lantmätarenatt före första sammanträdet utfärda kungörelse angående förrättningenbortfaller. I stället skall det åligga denne att till förrättningen kallavarje känd sakägare genom särskild kallelse, som skall delges denne. Detoffentiiga kungörandet av förrättningen får endast den funktionen att vara ettled i delgivning med okända sakägare och i vissa slag av koUektivdelgivning.Bestämmelser därom finns i delgivningslagen (1970: 428). Itredje stycket har en anpassning skett tUl JB:s panträttsbegrepp och tUlövergångsbestämmelserna i 5 § lagen (1970: 995) om införande av nya jordabalken(JP) angående företrädesrätt för fordran på ogulden köpeskilling eller annanrättighet och i 8 § JP angående rätt till avkomst eller annan förmån. Vidarehar bestämmelsen i sista punkten om särskilt kungörelseförfarande fått utgå,eftersom frågan härom regleras i del givningslagen, Ändringarnai denna paragraf är av terminologisk natur, Ändringarna i denna paragraf hänger samman med attfastställelseprövningen föreslås avskaffad. Bestämmelser motsvarande dem somf. n. gäller för att fastställelse skall meddelas bör för framtiden gälla ifråga om avskiljande av inlöst område. Vissa av dessa bestämmelser har införtsi tredje stycket av denna paragraf. I 18 § har dessutom tagits in en generellhänvisning tUl bestämmelserna i 4 kap. FBL. Enligttredje stycket i dess nya lydelse skall bestämmelserna i 3 kap. 2 § samt 10kap. 1, 2 och 5 §§ FBL äga motsvarande tillämpning i fråga om avskiljande avinlöst område. Genom en särbestämmelse öppnas möjUghet att avskilja mark ävenfrån sämjdott. Härvid förutsätts att sämjedelningen har civUrättslig giltighet,dvs. att den skett att den kan legaliseras enligtlegaliseringslagen (1968: 578). Vidare har intagits en motsvarighet tUl dennuvarande bestämmelsen i 13 § andra stycket enligt vUken även mark som innehassom fideikommiss får avskiljas. F. n, gäUer på grund av hänvisning till 5 kap.6 § första stycket FBLS och 19 kap. 12 § första stycket JDL att avskUjan-detskall verkställas så att såväl stamfastigheten som det avskilda området fårrätt till behövliga vägar. I FBL har motsvarande villkor inarbetats i detallmänna lämplighetskravet i 3 kap. 1 § FBL. Eftersom detta krav inte skallgälla i fråga om ensittarförrättning, har en särbestämmelse meddelats somfastslår förrättningsmännens skyldighet att se till att vägfrågan löses. I enannan särbestämmelse har i överensstämmelse med gällande rätt föreskrivits attförrättningsmännen har rätt att förordna omi jämkning av gränserna för detavskUda området. Som anförts skall enligt 18 § reglerna i 4kap. FBL äga motsvarande tillämpning i fråga om ensittarförrättning. Medhänsyn härtill har de nuvarande bestämmelserna om underställning i tredjestycket, om vUandeförklaring i femte stycket sista punkten samt om karta och beskrivningi sjätte stycket fått utgå (jfr 4 kap. 25, 28 och 39 §§ FBL). SlutUgen har bestämmelserna om gränsbestämning ochtomtmätning anpassats tUl om fastighetsbestämning i samband medfastighetsbUdning. Enligt FBL fullföljs talan motfastighetsbildningsförrättning tUl fastighetsdomstol i stället för tUlägodelningsrätt. Bestämmelsen i paragrafens första stycke om fuUföljd av talanmot ensittarförrättning har ändrats i överensstämmelse härmed. Bestämmelserna i första och andra styckena omfastställelseprövning har fått utgå av skäl som tidigare anförts. Om fastställelseprövningen avskaffas, måstefullbordandet av områdets inlösen anknyta tUl ett annat moment i förfarandetän fastställelsen. Det förefaller lämpUgt att på motsvarande s'ätt som videxpropriation knyta fullbordandet till att nyttjanderättshavaren i vederbörligordning nedsatt löseskillingen hos . Tredje stycket har ändrats ienlighet härmed. I sista stycket andra punkten anges f. n. attangående inlöst områdes befriande från intecknad gäld är särskilt stadgat. Denbesfämmelse som åsyftas är 24 § 1 mom. andra stycket inteckningsförordningen,som ersätts av 6 kap, 14 § JB, Den föreslagna ändringen innebär en anpassningtill JB:s terminologi, Ändringarna i denna paragraf utgör följdändringartill de föreslagna ändringarna i 6 § sista stycket och 13 §, Reglerna omkallelse tiU fördelningssammanträde har anpassats till bestämmelserna i 5 kap,16 § andra stycket FBL, Vissa jämkningar av terminologisk natur har ocksågjorts, Eftersom fastställelseprövningen föreslåsbortfalla, har vad paragrafen innehåller angående kostnad för fastställande avinlöst områdes avskiljande fått utgå. I paragrafens första stycke finns f, n, i fråga omensittarförrättning en hänvisning till de i 2 och 3 kap, JDL för laga skiftemeddelade föreskrifterna. Dessa föreskrifter motsvaras i huvudsak avbestämmelserna om fastighetsbUdningsförrättning i 4 kap, FBL, Hänvisningen harändrats i enlighet härmed. Som anförts vid 8 § har vissa av de nuvarande bestämmelsernai denna paragraf härigenom blivit överflödiga. Andra stycket avser förfarandet när talanfullföljts mot förrättningen. Eftersom fullföljd skall ske till fastighetsdomstolen,har vad ägodelningsdomaren eller ägodelningsrätten skall iakttaga fått utgå.Vidare har i fråga om förfarandet i målet och talan mot däri meddelade besluthänvisningen tUl vad som är stadgat angående klagan över avslutat laga skifteändrats till att avse klagan över avslutad fastighetsbildningsförrättning. Beträffanderättegångskostnaderna i fastighetsbildningsmål gäller enligt 16 kap, 14 § FBLsom allmän regel, att fastighetsdomstolen efter vad som är sk'äligt med hänsyntill omständigheterna kan förordna att sakägare som förlorar målet skallersätta annan sakägare dennes rättegångskostnad. Denna regel, som genomhänvisningar i 17 kap, 3 § och 18 kap, 3 § FBL har motsvarande tillämpning ifråga om rättegången i hovrätten och högsta domstolen, får anses lämplig ocksåför rättegången i mål rörande ensittarförrättning. Lagrummen innehåller emellertidi fråga om rättegångskostnaderna i mål om inlösenersättning särbestämmelsersom utformats efter förebild från 67 § lagen (1917: 189) om expropriation. Vidfastighetsdomstolen skall sålunda sakägare som avstår mark eller särskildrättighet få gottgörelse för sin kostnad oberoende av utgången i målet, om ejannat följer av 18 kap, 6 eller 8 § , I hovrätten eller högstadomstolen gäller för kostnaderna i sådant mål, med tillämpning i övrigt av 18kap, , att den som har att utge inlösenersättning, om inteannat följer av 18 kap, 6 eller 8 § samma balk, alltid själv skall vidkännassina kostnader samt kostnad som han orsakar motparten genom att själv fullföljatalan. Den inlösen som avses i dessa bestämmelser är av annan natur än inlösenenligt ensittarlagen. En motsvarande reglering av kostnadsfrågan i mål ominlösenersättning enligt ensittarlagen kan inte anses sakligt motiverad. I enundantagsbestämmelse har därför föreskrivits att de nyssnämnda särreglerna inteskall tUlämpas i mål som här avses. Eftersom fastställelseprövningen föreslåsavskaffad, har tredje och fjärde styckena fått utgå. I femte och sjätte styckena finns f. n.bestämmelser som reglerar förutsättningarna för att fastställelse skallmeddelas på inlöst områdes avskiljande. Till följd av de föreslagnaändringarna i 8 § tredje stycket har dessa bestämmelser fått utgå. Bestämmelseni femte stycket sista punktenatt avstyckat område efter framställning därom skall åsättas särskUt namn haransetts överflödig och har därför också fått utgå. Ändringarna i sista stycket är främst en följd avatt ensittarförtätt-ning inte längre skall underkastas fastställelseprövning.Det har ansetts nödvändigt att även fastighetsregistermyndigheten fårunderrättelse om förrättningen. Av 19 kap, 2 § andra stycket FBL framgår attuppgift om den ändrade fastighetsindelningen skall införas i fastighetsregistret. Äldre bestämmelser om fastställelse föreslås gällaför ensittarförrättning som avslutats före . Vad som enligtäldre bestämmelser åvUar ägodelningsdomaren eller ägodelningsrätten skalldärvid fullgöras av fastighetsdomstolen. Härav följer att fastställdseärendesom vid lagens ikraftträdande är anhängigt hos ägodelningsdomaren eUerägodelningsrätten skall överlämnas till fastighetsdomstolen. Att mål som överklagatstUl ägodelningsrätten också skall prövas av fastighetsdomstolen, omhuvudförhandling inte har påbörjats vid ikraftträdandet, framgår av 7 § FBLP. 5 Förslaget till lag om ändring i lagen om ägofred Ändringamai 24 § är av terminologisk natur. Ändringarna i 25 § innebär att hänvisningarna tillvissa bestämmelser om laga skifte i JDL anpassats till motsvarande regler iFBL. 1971:106 har förutsatts (s. 115) att mål omstängselskyldighet och betesreglering enligt 46 § samt klandertalan enligt 49§ första stycket skall överföras från allmän domstol till fastighetsdomstol. 46och 49 §§ har ändrats i överensstämmelse härmed. Detta har föranlett ändringari 43 och 45 §§ samt för tydUghetens skull också i 29 och 31 §§. I 49 § hardessutom gjorts vissa terminologiska jämkningar. I nyssnämnda proposition redovisades också ettremissyttrande av hovrätten över och , enligt vilket de nuvarandebestämmelserna i 36 och 37 §§ om uppvisande vid allmän underrätt av föreninglämpligen borde avse sådan allmän underrätt som är fastighetsdomstol i den ortdär de fastigheter som föreningen angår är belägna. Underrättens uppgifterenligt dessa bestämmelser avser dock huvudsakUgen registrering, och jag anserinte skäl föreligga att överföra dessa uppgifter till fastighetsdomstolarna. Av den föreslagna övergångsbestämmelsen framgår attmål som vid ikraftträdandet är anh'ängigt hos domstol skaU handläggas enligtäldre bestämmelser. 6 FörslagettiU lag om ändring i lagen om stängselskyldighet för järnväg m. m. I 4 § lagen (1945: 119) om stängselskyldighet förjärnväg m. m. finns bestämmelser om rättegången i mål angående skyldighet förinnehavare av järnväg att hålla stängsel till skydd för större hemdjur. Iförsta stycket föreskrivs att sådant mål upptas av ägodelningsrätten i orten.Om förfarandet i målet och talan mot däri meddelade beslut gäller enligt andrastycket i tillämpliga delar bestämmelserna i angående jorddelningsmål somanhängiggörs genom stämning. Tredje stycket slutligen innehåller ensärbestämmelse beträffande rättegångskostnaderna. I mål om befrielse frånskyldighet att hålla stängsel är järnvägs innehavare skyldig att vidkännas påömse sidor uppkomna kostnader, om inte ägodelningsrätten med hänsyn tillomständigheterna finner skäligt förordna annorlunda. Ägodelningsrätterna avskaffas i och med att FBLträder i kraft och ersätts av fastighetsdomstolar. Första och tredje styckena i4 § har ändrats i överensstämmelse härmed. Andra stycket har fått utgå. Härigenomkommer jämUkt 2 § lagen (1969: 246) om fastighetsdomstol att beträffanderättegången i mål som har avses i tillämpliga delar gäUa vad som är föreskrivetom allmän domstol, i den mån ej annat följer av lagen om fastighetsdomstoleller annan författning. Ändringeni 5 § är en följd av att 4 § andra stycket utgått. 7 Förslagettill lag om ändring i skogsvårdslagen Enligt 19 § andra stycket skogsvårdslagen (1948:237) kan i vissa fall hos påkallasyneförrättning beträffande skogsområde. förordnar däreftersakkunnig person att med biträde av två gode män verkställa förrättningen. F.n. gäller att gode männen utses av förrättningsmännen bland dem som ärnämndemän eller gode män vid lantmäteriförrättningar. män vidlantmäteriförrättningar motsvaras i FBL av gode män vidfastighets-bUdningsförr'ättningar. Paragrafen föreslås ändrad iöverensstämmelse härmed. 8 Förslagettill lag om ändring i lagen om häradsallmänningar De föreslagna ändringarna i 2 § första och tredjestyckena 'är föranledda av att begreppet jorddelning i FBL ersatts avfastighetsbildning. I 12 § 2 anges f. n, som villkor för attinförlivning av mark med häradsallmänning skall få äga rum att marken genområgång eller genom lantmäteri- eller mätningsförrättning som fastställts eUereljest är lagligen gäUande är skild från annan mark. 5 1971.1 saml. mätningsförrättningmotsvaras i FBL av fastighetsbildningsförrättning. Bestämmelsen har ändrats iöverensstämmelse härmed. Att förrättningen skall vara lagligt gällande (jfr 1kap, 2 § FBL) har inte ansetts behöva komma till uttryck i lagtexten. 9 Förslaget tiU lag om ändring i lagen om allmänningsskogar i ochDalarna De ändringar som vidtagits i lagen (1952: 167) omallmänningsskogar i och motsvarar ändringarna i lagen omhäradsallmänningar. 10 Förslaget till lag om ändring i jordförvärvslagen I 8 § andra stycket jordförvärvslagen föreskrivsatt, om giltigheten av förvärvstillstånd är beroende av att fånget leder tillsammanläggning och ansökan om lagfart har skett och förklarats vilande endasti avbidan på fastighetsbildningens genomförande, sammanläggningen inte hindrasav att lagfart ej beviljats. Enligt 12 kap, 4 § första stycket FBL gäller somvillkor för sammanläggning att ägaren har lagfart på fastigheten eller attansökan om lagfart förklarats vilande och hinder mot bifall till ansökningeninte föreligger om fastighetsbildningen genomförs. Av motiven till FBL framgåratt bestämmelsen utarbetats bl, a, med sikte på att ersätta 8 § andra stycketjordförvärvslagen (jfr prop, 1969: 128 se B 733), På grund härav föresläs attsistnämnda bestämmelse nu upphävs. 11 Förslaget till lag om ändring i lagen om förmånsrätt för fordringar enligtlagen om vissa gemensamhetsanläggningar Med hänsyn till att LGA fortfarande skall gällaefter har det ansetts lämpligt att anpassa lagen (1966: 701)om förmånsrätt för fordringar enligt lagen om vissa gemensamhetsanläggningartill förmånsrättslagen (1970: 979), Hänvisningen i förevarande paragraf till 17kap, 6 § handelsbalken har därför ersatts med en hänvisning till 6 § 1förmånsrättslagen, (Jfr prop, 1970: 142 s, 116 och 143,) Ändringen i paragrafen, som är föranledd avtUlkomsten av den nya förmånsrättslagen, innebär att beträffande förmånsrätt ifråga om tomträtt skall gälla 7 § 2 förmånsrättslagen. Bestämmelsen motsvarar punkt 8 iövergångsbestämmelserna till förmånsrättslagen, 12 Förslaget till lag om ändring i Som förut anförts avskaffas i princip de nuvarandeägodelningsrätterna, när FBL träder i kraft , Dessutommönstras de därtUl anknytande begreppen ägodelningsdomare och ägodelningsnämndemänut ur lagstiftningen, Ägodelningsrätternas arbetsuppgifter övertas avfastighetsdomstolarna. På fastighetsdomstolarna, som f, n, bara har att prövamål och ärenden enligt mUjöskyddslagen (1969: 387), läggs en radandra uppgifter, I prop, 1971: 106, som har antagits av (JuU 13,rskr 204), har fastighetsdomstolarnas kompetensområde fr, o, m, den 1 januari1972 angetts närmare. De i nämnda proposition framlagda förslagen rörandefastighetsdomstolarna har lett tiU ändringar i ett flertal lagar (1971:534548), Bland dessa m'ärks lagen (1917: 189) om expropriation (ExprL).Ändringarna i ExprL innebär bl, a, att expropriationsdomstol avskaffas ochersätts av fastighetsdomstol som första domstol i expropriationsmål. Ocksåbegreppet expropriationstekniker försvinner. Närmare bestämmelser om fastighetsdomstol finns ilagen (1969: 246) om fastighetsdomstol (FDL), som ändrades (1971: 534) på grundav nyssnämnda prop, 1971: 106, Fastighetsdomstol är principiellt inte somägodelningsrätt eller expropriationsdomstol en specialdomstol. Den utgörs istället av en allmän underrätt, tingsrätt, som då har särskild sammansättning.Normalt består fastighetsdomstol av två lagfarna ledamöter, av vilka den eneär domstolens ordförande, samt en teknisk ledamot och två nämndemän.Ordföranden utses bland de lagfarna domarna i tingsrätten och den andrejuristledamoten skall vara lagfaren domare i tingsrätten eller i annantingsrätt. Den tekniske ledamoten får en fastare anknytning till domstolen änexpropriationsteknikern tUl expropriationsdomstolen genom att särskUdatjänster för tekniska ledamöter tillförs tingsrättsorganisationen. Nämndeman ifastighetsdomstol utses till detta uppdrag genom val enligt särskUdabestämmelser i , Om förfarandet vid fastighetsdomstol finns vissabestämmelser i , I den mån inte annat följer av denna lag eller annanförfattning gäller om fastighetsdomstol och rättegången vid sådan domstol itillämpliga delar vad som är föreskrivet om allmän domstol, Prop, 1971: 106 har också lett tiU lag (1971: 531)om 'ändring i VL, Såvitt rör vattendomstolarna innebär denna lagändring att defr, o, m, inordnas i tingsrättsorganisationen på samma sättsom fastighetsdomstolarna. Vattendomstolarnas egenskap av självständigaspecialdomstolar upphör aUtså, Vattendomstol utgörs i stället av en tingsrätt,som därvid har särskild sammansättning, I denna sammansättning bestårtingsrätten av en ordförande, som utses bland de lagfarna domarna i tingsrätten,en eller två tekniska ledamöter samt två nämndemän. De särskildavattenrättsnämndemännen försvinner och ersätts av nämndemän ifastighetsdomstol. Också i fråga om vattendomstol och rättegången i vattenmålgäller vad som är föreskrivet om allmän domstol, om inte annat framgår av VLeller annan författning. De nu beskrivna ändringarna iunderrättsorganisationen medför att vissa bestämmelser i lagar som inte berörtsi prop, 1971: 106 bör ändras. Jag syftar härvid på sådana bestämmelser somrefererar till de avskaffade specialdomstolarna ägodelningsrätt,expropriationsdomstol och vattendomstol eller till begrepp som anknyter tilldessa. Till de bestämmelser som sålunda bör ändras hör 2 kap. 2 §rättegångsbalken.