prop · FU03106 · 1971-12-31 00:00:00 — Som anförs i promemorian framstår del som den mestrationella ordningen alt den domstol som har handlagt raål ora ersältning förskada eller inttång enligt lagen om byggnadsminnen eUer naturvårdslagen ocksåskall ha atl pröva därav föranlett följdmål om ersältning till innehavare avfordran, för vilken marken svarar, för förlusl lill följd av atl den ihuvudmålet bestämda ersättningen inle har nedsatts hos . Lagen ombyggnadsminnen och naturvårdslagen bör alltså ändras i enlighet härmed. Någon anledning all som ifrågasätterhänföra mål om utdömande av vite enligl jordförvärvslagen och jordhävdslagentill faslighelsdoraslol föreligger enligl min mening inle. All sådana frågorenligl lagen ora arrendenämnder och hyresnämnder skall prövas av fastighetsdorastolsaramanhänger med all fastighetsdomstol har karaktären av överinstans iförhållande till dessa nämnder. I proraeraorian diskuteras en rad andra tvistersora rör fast egendora och där del skulle kunna koraraa i fråga all görafastighetsdorastol lill exklusivt forara. hör exerapelvisäganderältstvisler av skilda slag saral tvister ora servitut ochgrannelagsförhållanden. I mål av dessa typer uppslår otvivelaktigt ofta frågorav den beskaffenhet som fastig-hetsdoraslolarna är särskilt skickade alt pröva.Jag har eraeUertid mol bakgrund av vad jag har anfört ora viklen avåterhållsarahet när del gäller att koncentrera raål till särskilda domstolaroch om intresset av all i möjligaste mån undvika gränsdragningsproblem stannatför all den i proraeraorian föreslagna ordningen, som innebär atl fastighetsdomstolinte görs till exklusivt forum i dessa mål, är den lämpligaste. Alt soralanlmäteristyrelsen ifrågasätter öppna möjlighet all låta vissa mål handläggasbåde av fastighetsdomstol och av tingsrätt i vanlig sammansättning bör avsåväl praktiska sora principiella skäl inle komraa i fråga. Vad gäller äganderältstvisler sora rörfastighetsindelningens beskaffenhet lorde man, som påpekas i proraeraorian,kunna utgå från all de i regel koramer all prövas vid förrättning enligl FBLoch i andra instans av fastighetsdomstol, vilket torde vara den också frånparlssyn-punkl lämpligaste ordningen. All tvist av detta slag inte tas upp i angivenordning kan antas bli en ren undantagsföreleelse sora mestadels har sin orsak iatt tvisten har ett samband med sådana frågor sora inte bör prövasav fastighetsdomstol. De av uttalade farhågorna för altmöjligheten atl vända sig direkt lill domstol i tvister som rörfastighetsindelningen skulle missbrukas synes raig överdrivna. Inle hellerfinns det enligl min åsikt anledning alt nu bereda tingsrätt möjlighet atl raotparts vilja hänvisa fråga ora fastighetsindelningens beskaffenhet tillhandläggning av fastighelsbildningsmyndighelen. Om tingsrätten finner atlfrågan lämpligen bör prövas i denna ord- ninglorde det i regel vara möjligt alt få en sådan prövning lUl slånd genomparternas friviUiga medverkan. 4.2.3 Fastighetsdomstols sammansättning och domförhet Sora huvudregel gäller f. n. alt fastighetsdomstolbestår av två lagfarna ledamöter, av vilka den ene är domstolens ordförande,saml en ledamot med teknisk sakkunskap och två nämndemän. Proraeraorieförslagetinnebär inte någon ändring av denna regel. Vid reraissbehandlingen har särskUtfrågan om del tekniska inslaget i domstolen tiUdragit sig intresse. Olikameningar har yppats och elt flertal förslag har förts frara, bl. a. av innebördatt två tekniska ledamöter skall kunna medverka i dorastolen. Vidfastighetsdomstolarnas tillkomst underströk dåvarande departemenlschefen(prop. 1969: 44 s. 211) all den tekniskt sakkunnige ledamotens uppgift inteskuUe vara alt fungera som expert i vissa speciella frågor av betydelse förmålets utgång ulan att han med sin sakkunskap skulle raedverka lill en rikligbedömning av utredningen i målet och lill en läraplig utformning av domstolensutslag. Jag ansluter raig liU delta synsätt. Genom den tekniskt sakkunnigeledamoten skall domstolen tillföras sådana allmänna insikter på del tekniskaorarådet som behövs för atl den skall kunna rätt bedöraa arguraentalion ochutredning av teknisk art. Den speciella expertis som kan behövas i en vissteknisk fråga får däremot tUlhandahåUas doraslolen genora sakkunnigbevisning iraålet. Eftersomdel för expropriationsdoraslolarna som huvudregel gäller atl två tekniskaledamöter skaU della i handläggningen kan en övergång till fastighetsdomstolarmed endasl en sådan ledaraot synas innebära atl det tekniska inslaget idomstolen försvagas. Emellertid måste beaktas att de tekniska ledamöterna i detnya systerael får en myckel fastare anknytning lill domstolen, vilket raedfördels all de förvärvar stor rutin sora domare dels alt de kan följa och medverkai den förberedande handläggningen av raålen. Koncentrationen av raål till eltbegränsat antal doraslolar leder också till all juristdoraarna får störreerfarenhet av tekniska bedöraningar. Mol bakgrund av del nu anförda anser jag alldel inte finns anledning alt nu gå ifrån principen att i fastighetsdorastolnorraall skall tjänstgöra endasl en ledaraot raed teknisk sakkunskap. Det bördock finnas raöjlighet all i vissa fall utöka antalet tekniska ledaraöler tilltvå, vilket innebär alt dorastolen koraraer atl beslå av sararaanlagt sexledaraöler. Jag vill dock understryka alt denna möjlighet inle är avsedd atlutnyttjas annat än i undanlagsfall, när målet är osedvanligt komplicerat frånteknisk synpunkt och det därför kan vara av särskild betydelse att mer än enledamot med teknisk sakkunskap medverkar vid bedömningen av de tekniska frågorna. F. n. gäller atl teknisk ledamot ifastighetsdomstol skall ha sakkunskap i fråga om fastighetsbildning ellerfastighetsvärdering. Mot bakgrund av vad jag här fömt har anfört om atl detekniska ledamöterna inte skall vara experter i vissa speciella frågor anserjag del inte motiverat all ytterligare precisera kraven på sakkunskap eller påannat sätt ändra reglerna härora. Jag vill emellerlid i detla sammanhang påpekaatl tjänsterna för teknisk ledamot i fastighetsdomstol lorde koraraa allförenas raed tjänstgöringsskyldighet vid flera sådana domstolar och all deldessutom lorde bli nödvändigt all vid ledigheler och stor arbelsanhopningtillfäUigt förordna utomstående tekniker all tjänstgöra i fastighetsdomstolen.Detla innebär alt man koraraer atl ha vissa valmöjligheter när det gäller allutse teknisk ledamot för visst mål. De flesta mål som skall las upp avfastighetsdomstol är av sådan typ atl de norraall kräver viss teknisksakkunskap hos domstolen. Med hänsyn lill intresset av enkla och lältillämpadesararaansältningsregler bör därför, sora anförs i proraeraorian, den tekniske ledaraolensraedverkan i dorastolen vara obligatorisk i dessa raål. I fråga ora några speciellaslag av raål gäller eraeUertid alt de i allraänhel inte fordrar sådansakkunskap, raedan det däreraot är angelägel med elt starkt lekmannainslag. Demål jag här syftar på är i första hand hyresmålen raen också bosladsrätlsraåloch raål om tvångsförvaltning av bosladsfaslighet. I sådana raål bör i ställetför teknikern en Iredje näranderaän ingå i dorastolen. Sora har påpekats både iproraeraorian och i vissa reraissyltranden kan det dock också i raål av dessatyper, kanske särskilt i mål om tvångsförvaltning av bostadsfastighel, länkaskomraa upp frågor av svårbedörad teknisk natur. Det bör därför finnas raöjlighetatt undantagsvis även i sådana raål använda en sararaansättning med tekniskledamot och två näranderaän. Jag ansluter mig alltså lill proraeraoriansförslag i denna del raen vill betona all raöjligheten atl låta teknikern deltai dessa raål bör ulnylljas restriktivt. det sålunda införs möjlighet allanUla den tekniske ledamoten i hyresmål bör de för dessa raål gällandesararaansällningsreglerna lärapligen göras tillämpliga också i arrenderaål. Vad beträffar nämndemännen kan jag insläraraa i denkritik sora och lagraannen i har riktal molföreskriften i 17 § andra stycket andra punkten ExL om att en av närandemännenbör vara fastighetsägare och den andre inte. Denna regel bör därför inleöverföras lill FDL. Enligl 16 kap. 8 § första styckel FBL kanfastighetsdomstol under vissa förutsättningar pröva faslighetsbildningsraål imateriellt hänseende ulan huvudförhandling. Som dåvarande departeraentschefenpåpekade i samband med FDL:s tillkomst är det här fråga om raål av sådan beskaffenhetatt utryraraet för lekraannasynpunkter torde vara myckel begränsat och detsynes därför olämpligt från både principiella och praktiskasynpunkter att ställa upp etl ovillkorligt krav på atl nämndemän skallmedverka vid prövningen. Jag insläraraer i den av hovrätten för Nedre Norrlanduttalade uppfattningen all det saknas skäl att nu frångå denna ståndpunkt. Iövrigt bör gälla att fastighelsdorasto-len vid handläggning av raål kan beslå aven lagfaren doraare i samma utsträckning som gäller för tingsrätt. En sådandomförhetsregel blir till-lämplig vid handläggning av frågor ora avvisning avmål och om uldöraande av vite saral vid måls avgörande i sådana fall som avsesi 42 kap. 18 § rältegångsbalken, dvs. vid raeddelande av tredskodom, dom ianledning av medgivande eller eftergivande saml stadfästelse av förlikning.Vidare koraraer regeln att gälla vid huvudförhandling sora sker i förenkladform och vid annan handläggning sora inle sker vid huvudförhandling eUer synpå stället. Att mål om lagsökning och belalningsföreläggande kan handläggas aven lagfaren doraare följer av 30 § lagsökningslagen (1946: 808). Vad beträffarärenden blir doraförhets-reglema i 6 § lagen ora handläggning av doraslolsärendentillärapliga. I fall då enligl näranda paragraf dorastolen skall ha densararaansättning som gäller för mål i allmänhet torde utan särskildbestäraraelse slå klart alt de föreskrifter som i aUraänhet gäUer för domförhetenligl FDL är tillämpliga. Fastighetsdomstols domförhet bör som anförs iproraeraorian till alla delar regleras i lag och inle sora nu delvis i annanförfattning. Jag föreslår därför atl uttömraande bestäraraelser i ämnet tasupp i 4 § FDL. 4.2.4Övergångsfrågor i anledning av fastighelsdomstolsreformen Fastighetsdomstolarna bör överta sina nya uppgiftersamtidigt sora JB och FBL saml därlUl anknytande författningar träder i kraft,dvs. Härigenom lorde övergången till den nya lagstiftningenunderlättas och enhetligheten i tUlärapningen frärajas. Enligt7 § FBLP skall raål eller ärende som är anhängigt hos ägodelningsrätt vidutgången av prövas av fastighetsdomstol. I proraeraorian föreslåsmotsvarande regel beträffande mål och ärenden sora vid sararaa lidpunkt äranhängiga hos exproprialionsdorastol. Om expropriationsdomstolen då harpåbörjat huvudförhandling föreslås dock all domstolen skall få fullfölja ochavsluta handläggningen. Man bör uppenbarligen i möjligaste raån undvika altsärskUda doraslolar, som är under avveckling, övergångsvis får beslå vid sidanav de domstolar som i fortsättningen skall handlägga samma slag av raål ochärenden. Jag anser därför all den i proraeraorian föreslagna regleringen ärändaraålsenlig och att del inle bör koraraa i fråga alt sora ochlagraannen i Stockholras tingsrätt förordar utsträcka ägodelningsrätlernas ochexproprialionsdomstolarnas möjlighet att fortsätta sin verksamhet eflerutgången av längre än som föreslås där. Jag föratsätter alt arbetet hosdomstolarna bedrivs så att raål och ärendenpå vUka etl orafaltande förberedelsearbete har lagts ned om möjligt kan avgörasslutligt före utgången av . Jag föreslår alltså alt mål eller ärende som äranhängigt hos exproprialionsdorastol vid utgången av skall prövas avfastighetsdorastol ora huvudförhandling då inte har påbörjats. Jag föreslårvidare atl 7 § FBLP anpassas så all motsvarande regel komraer all gäUa beträffandeägodelningsrätt. Av de föreslagna reglema följer bl. a. all nu gällandefullföljdsbestäraraelser blir tillärapliga också på avgöranden som meddelas avexproprialionsdorastol och ägodelningsrätt efter . Vad härefter gäUer raål och ärenden sora äranhängiga hos tingsrätt vid utgången av finns, eflersora dessadorastolar skall bestå oförändrade efter näranda tidpunkt, inle tiUräckliganledning atl flytta över dera tUl fastighetsdomstol. Jag instämmer därför ipromemorians förslag atl sådana mål och ärenden skall behandlas enligl äldrebestäraraelser. Lagraannen i Stockholras tingsrätt har ifrågasattinförande av en övergångsbestäraraelse enligl vUken part, sora avexproprialionsdorastol med stöd av 34 § första styckel ExL har hänvisats allföra särskild lalan vid doraslolen, i stäUel skall väcka lalan vidfastighetsdorastolen. Enligl rain mening torde del utan vidare slå klart alt ensådan hänvisning skall avse fastighetsdomstolen och någonövergångsbestäraraelse härom synes mig inte behövlig. Enligt 1 § första styckel FDL skall det finnas enfaslighelsdoraslol i varje län. Maj:t kan dock föreskriva att annatoraråde än län skall vara fastighetsdomstols domkrets. Bestämmelsen innebär allalla fastighetsdoraslolsmäl från ell visst oraråde skall las upp av sararaadomstol. Forumbestämmelserna för arrende- och hyrestvister öppnar emellertidmöjlighet lill avvikelse från denna ordning. Maj :t kan nämligen bestäraraaatl sådan tvist skall las upp vid annat forura än den faslighelsdoraslol inoravars oraråde fasligheten är belägen (8 kap. 32 § första stycket och 12 kap. 71§ första stycket JB saral 17 § första stycket lagen ora fiskearrenden).Detsararaa skall enligl 77 § första stycket förslaget till bosladsrällslaggälla beträffande bostadsrällstvister. F. n. finns i hela landet sammanlagt sexfastighetsdomstolar, vilka alla har dorakretsar omfattande mer än elt län.Enligl promemorian skall fr. o. m. i princip finnas enfastighetsdomstol i varje län, som regel förlagd lill den ort där länsstyrelsenhar sill säte. Del lorde även i fortsättningen få ankomraa på Kungl. Maj:l allbestämma både om antalet fastighetsdomstolar och om deras lokalisering. Dessafrågor torde få las upp vid elt senare tillfälle. Jag vUl emellertid redan idetla samraanhang deklarera hur jag ser på dera. ligtbiträder jag vad som anförs i proraeraorian härora. Även ora antaletfastighetsdomstolsmål kan väntas bli ganska ringa i vissa län synes raigsålunda fastighetsdomstolarnas domkretsar i princip inle böra omfatta raer änelt län. Möjligen kan det, som påpekas i promemorian, vara motiverat all förvissa speciella slag av mål exerapelvis raål enligt miljöskyddslagen hastörre domkretsar. När det gäller lokaUseringen av fastighelsdoraslolarna talarövervägande skäl, frärast behovet av nära kontakt raed olika länsrayndigheler,för alt de bör förläggas till den ort där har sitt säte. TUlskillnad från vad sora föreslås i proraeraorian anser jag atl delta bör gällaäven i fråga ora och atl fastighetsdorastolen där alltsåbör förläggas lill . En förläggning av fastighetsdomstolen till den ortdär har sill säte är emellertid beträffande vissa län förenad medbestämda nackdelar såvitt gäller hyresmålen. Dessa raål är som regelkoncentrerade lill de större tätorterna. I fråga om dem lalar därför starkaskäl för atl fastighetsdomstolen bör vara förlagd tiU den största tätorten i länet,vilket inte alllid är den ort där finns. Mol bakgrund av del nu anförda anser jag atl delbör införas regler som ger Kungl. Maj:l större möjligheter än nu attåstadkoraraa en lämplig fördelning av fastighelsdoraslolsraålen. Sålunda börraål av viss typ från flera faslighetsdoraslolars dorakretsar kunnasararaanföras lill en sådan doraslol. Vidare bör för sararaa oraråde kunnafinnas två eller flera fastighetsdomstolar, var och en med behörighet atthandlägga vissa typer av mål. Del ligger i sakens natur all regler av nuåsyftad innebörd bör utnyttjas restriktivt. Härför lalar både önskemålet oraklara och lätlillärapade foruraregler och intresset av all inle onödigtvissplittra fastighelsdoraslolsraålen på ell stort antal tingsrätter. Det böraldrig finnas raer än en domstol som är rätt forum för ett visst mål. Om flerafastighetsdomstolar inrättas med helt eller delvis sammanfallande domkretsarmåste alltså klart preciseras hur måltyperna skall fördelas mellan domstolarna. Jag förordar alt i 1 § FDL införs ell lUlägg sorager Kungl. Maj:t befogenhet all bestämraa all flera faslighetsdorastolar skallfinnas för sararaa område, varvid Kungl. Maj:l också skaU bestäraraa hur skUdaslag av mål och ärenden skall fördelas mellan domstolarna. Del föreslagnatillägget kan ersälta de nyssnäranda regler i bl. a. JB, enligl vilka Kungl.Maj:l i fråga om vissa slag av mål kan förordna atl de skall las upp av annandomstol än den fastighetsdomstol inom vars oraråde fastigheten ligger. Dessaregler bör därför upphävas. Min avsikt är att senare föreslå Kungl. Maj:t alt iSödermanlands, och särskUda fastighetsdomstolarinrättas för upptagande av mål och ärenden angående arrende, hyra, bostadsrätt ochtvångsförvaltning av bostadsfastighel i resp. , och . Sora jag har anfört ansluter jag raig tillvatlenlagsutredningens förslag all vatlendoraslolarna integreras i vissatingsrätter, sora vid handläggningen av vallenmål skall ha särskUd, för dennamållyp avpassad sammansättning i likhet med vad som gäller när tingsrätt handläggermål i egenskap av fastighetsdomstol. Av praktiska skäl bör benäraningenvattendomstol behållas som beteckning för tingsrätten i denna speciellasararaansättning. De särskilda processuella reglerna för vattenmål böralltjämt gälla och fullföljd av talan bör ske hos vattenöverdomstolen. Förslaget innebär alltså all vattendomstolarnaavskaffas som organisatoriska enheter, vilket även betyder allvallenöverdomslolens ställning av administrativ chefsmyndighet förvaltendorastolarna upphör. Några särskilda tjänster för vattenrätlsdomare,valtenrätlsingenjörer och vattenrältssekrelerare bör inle längre finnas ulande bör ersättas av motsvarande tjänster vid de tingsrätter som utses att varavattendomstol. Ienlighet med vad jag nu har anfört bör i 11 kap. 1 § VL föreskrivas alltingsrätt som Kungl. Maj:l besläraraer skall vara valtendoraslol. Med tanke påen framtida överföring av vattenrättsskipningen lill fastighetsdomstol är detlämpligt alt lill vattendomstol utses tingsrätter som också är fastighetsdomstol.Antalet vattendoraslolar och deras förläggning bör emellerlid inle ändras, ochjag ämnar därför föreslå Kungl. Maj:t all till vattendomstol utse tingsrättersom har sill kansli på ort där det nu finns vattendomstol och som också utsesall vara faslighelsdoraslol. Någon ändring av vallendomstolarnas domsorarådenavser jag inle alt föreslå. EnligtVL har vallenrällsdoraaren, dvs. ordföranden i vallendomstolen, en radsjälvständiga uppgifter i målen. Benäraningen vattenrätts-domare bör därförfinnas kvar som beteckning på ordföranden i tingsrätten i dess egenskap avvattendomstol. Benämningen vallenrätlsingenjör bör däremot i VL ersättas medteknisk ledamot. Även benäraningarna vatlenrätlsnämndemän ochvattenrältssekrelerare bör mönstras ut ur VL. Som utredningen har anfört bör desom har valls liU näranderaän i fastighetsdomstol vara behöriga att tjänstgöraäven i vallendomstol. Sararaansältningsreglernaär olika för vattendomstol och fastighetsdomstol. I fastighetsdomstol skallenligt huvudregeln ingå två lagfarna ledamöter, en tekniker och två nämndemän.Vattendomstol beslår av en vallenrällsdomare, två vatlenrältsingenjörer och tvåvatlenrätlsnämndemän. I undantagsfall kan antalet ingenjörer minskas lill en,men regeln härom är utformad på sådani sätt all den i praktiken har kommit tillmycket ringa användning. Jag instämraer raed utredningen i all det inle ärlärapligt att nu helt anpassa reglerna om vattendomstols sammansättning lillvad som gäller för faslighelsdoraslol. I likhet med utredningen anser jagemellertid all möjligheterna all handlägga mål med endasl en teknisk ledamotbör vidgas. Mycket ofta är behovet av teknisk sakkunskap tillgodosett med ensådan ledaraot, och jag anser därför alt reglema bör utformas så all dennaordning framstår som huvudalternativet. Det bör överlämnas ål doraslolensordförande alt i det särskilda fallet avgöra om målels beskaffenhet är sådanall ytterligare en teknisk ledamot bör della. Beträffande kompetenskraven förde tekniska ledamöterna bör i lagen endast anges alt de skall ha tekniskutbildning och erfarenhet av vattenfrågors behandling. Jag komraer all senarela upp frågan om mera specificerade kompetenskrav skall föreskrivas ikungörelseform. Jag vUl dock redan nu framhålla atl den gällande uppdelningen ivallenbyggnadslekniska och agrikullurlekniska ingenjörer har förlorat myckel avsin betydelse och inle synes böra bibehållas i sin nuvarande utformning. I enlighet med det anförda har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1) lag om ändring i vattenlagen (1918: 523), 2) lag om ändring i lagen (1962: 627) om vissaålgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m. m., 3) lag om ändring i slatsljänsleraannalagen (1965:274), 4) lag om ändring i lagen (1969: 246) omfastighetsdomstol, 5) lag om ändring i lagen (1917: 189) omexpropriation, 6) lag om ändring i lagen (1942: 350) om fornminnen, 7) lag ora ändring i byggnadslagen (1947: 385), 8) lag ora ändring i lagen (1949: 658) om inlösen ivissa faU av rätt lUl gruva m. m., 9) lag om ändring i lagen (1957: 390) omfiskearrenden, 10) lag om ändrmg i lagen (1960: 690) ombyggnadsminnen, 11) lag om ändring i naturvårdslagen (1964: 822), 12) lag om ändring i jordförvärvslagen (1965: 290), 13) lag om ändring i jordhävdslagen (1969: 698), 14) lag om ändring i lagen (1970: 246) omtvångsförvaltning av bostadsfastighel, 15) lag om ändring i lagen (1970: 989) om införande avfastighetsbildningslagen, 16) lag om ändring i jordabalken. 17) lag ora ändringi lagen (1970: 995) om införande av nya jordabalken, 18) lag om ändringi bostadsrätlslagen ( ). Förslagen torde få fogas tUlstatsrådsprotokollet i detla ärende som bilaga 3.i Rörande vissa av de upprättadeförslagen vill jag ytterligare anföra följande. 6.1 Förslaget till lag om ändring i vattenlagen 2 kap. 14 § I Iredje styckel har företagits enredaktionell ändring för all anpassa beslämraelsen till terminologin i den nyajordabalken. 2 kap. 20 § 3 mom. I enlighet raed vad jag har anförti den allmänna motiveringen har bestäraraelsen ändrats så alt valtendoraslolensprövning inle längre skall vara av diskretionär art utan endast gå ul på attfastslå ora de i 2 kap. 3 § Iredje stycket angivna förutsättningama förprövning av Kungl. Bestämmelsen har formulerats med 16 §miljö-sk)'ddslagen som förebild. I enlighet med valtenöverdomslolens förslaghar dock terraen "undersläUa" ersatts av "hänskjuta". 2 kap. 34 § I Iredje stycket har gjortsmotsvarande anpassning till jordabalken sora i 2 kap. 14 §. 2 kap. 47 § 2 mom. Bestäraraelsen har ändrats i enlighetraed utredningens förslag på motsvarande sätt sora 2 kap. 20 § 3 raora. 2 kap. 62 § I andra styckel har gjortsmotsvarande anpassning till jordabalken sora i 2 kap. 14 §. 3 kap. 11 § Sora jag har anfört i den allraännaraotiveringen ansluter jag mig lill utredningens förslag all underställning avsynemäns utlåtande lill vattendomstol inte skall ske om Kungl. Maj:t har prövatförelagels tillåtlighet. En bestämraelse härom har tagils upp i denna paragraf. ' Av bUagan återges här dels 4 kap.17 §, 11 kap. 27 § 2 mom. och 34 § samt övergångsbestämmelserna ur förslag 1dels förslag 14. Förslagen i övrigt, som frånsett några smärre redaktionellaändringar är likalydande med de vid propositionen fogade förslagen, har uteslutits. 3 kap. 13 § F. n. gäller enligl paragrafensfjärde stycke atl vatlenregleringsföre-lags stadgar skall granskas ochfastställas av vederbörande länsstyrelse eller i fall som avses i 4 kap. 13 §av Kungl. Jag biträder utredningens förslag atl Kungl. Maj:l heltbefrias från ifrågavarande uppgifter. resultat uppnås genom atlundantaget för fall sora avses i 4 kap. 13 § får utgå utan atl ersättas avnågon annan föreskrift. 3 kap. 16 § Enligl denna paragraf kan Kungl.Maj:l för bevakande av del ailraännas intresse utse en ledaraot i styrelsenför vallenregleringsförelag. (Ju 1964: 58) föreslår isin promemoria 122 befogenheten atl förordna ledaraöler, revisorer m. ra.