prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Den dämpning av ökningstakten som kundekonstateras för har således fortsatt . 1971:1 Bilaga 13 141 Medelvärdet för hela riket av tilläggsbeloppen förgrundläggnings- och grovplaneringskostnaderför flerfamiljshus var vid ingången av år /m2 vy, dvs. i detnärmaste oförändrat jämfört med föregående årsskifte. Den markantastegringen av materialpriserna har fortsatt under första halvåret 1970.Kostnadsökningarna i lägenheter i flerfamiljshus med preliminärt beslutom bostadslån synes dock ligga avsevärt lägre än dessa materi al prisökningar. har i skrivelser till länsbostadsnämnderna och dekomraunala förmedlingsorganen understrukit alt med hänsyn tiU den aktuellautvecklingen skärpt uppmärksamhet måste ägnas åt kostnaderna, och styrelsen harrekommenderat vissa åtgärder i kost-nadsbegränsandesyfte. Styrelsen har under de senaste årenutfört undersökningar rörande hyror m. m. i nybyggda flerfamiljshus medstatliga lån. Undersökningarna har avsett lägenheter färdigställda under detre första kvartalen 1967 samt . Den genomsnittiigahyran per lägenhet om och kök produktion ökade med 5 %jämfört med hyran för de under de tre första kvartalen 1967 färdigställdalägenhetema. Hyran per m bosladslägenhetsyla ökade med 6 %.Mellan 1968 och 1969 års produktion ökade hyran per lägenhet obetydUgt (0,), medan hyran per m steg med . Mellanförsta och andra halvårens produktion 1969 steg hyran per lägenhet med nära 2 %och hyran per m med . Hyresstegring-en var något starkare mellan debåda halvåren 1969 än mellan första och . I samband med denyssnämnda hyresundersökningarna har även kartlagtförekomsten av outhyrda lägenheter i nybyggda flerfamUjshus med statliga lån. Den högsta andelen outhyrda lägenheterförelåg i produktionen. för första halvåret1968, då av samtliga nybyggda lägenheter stod efter färdigställandet. Därefter har andelen outhyrda lägenheterminskat, men först för lägenheter färdigställda har1967 års nivå underskridits. I storstäderna är dock andelen outhyrda lägenheterhögre produktion än . Mellan första och andra halvåren1969 har andelen oulhyrda lägenheterminskat i aUa redovisade ortsgmpper utom i , där andelen varoförändrad. Av storstadsområdena är det endast som har ennämnvärd andel outhyrda lägenheter i produktionen . Fram till och med första halvåret 1969redovisades en väsentUgt högre andel outhyrda lägenheter för de kooperativaföretagen än för övriga företagsformer.Mellan de båda halvåren 1969 har emeUertid andelen outhyrda lägenheter i dekooperativa företagen minskat väsentiigt medan 1971:1 Bilaga 13 142 andelen ökat något för aUmännyltiga och enskUda företag,för vilka andelen outhyrda lägenheter ligger på en något högre nivå än den som angivits för de kooperativa företagen. har i anslutning tillsin anslagsframställning tagit upp vissa särskilda lånefrågor. Styrelsen har,med anledning av uttalanden i 1970 årsstatsvcrksproposition om behovet av att förenkla ansökningsförfarandet ochärendebehandlingen och därigenom påskynda utbetalningen av lånen,beslutat om vissa åtgärder. Styrelsen anmäler att den avser atl återkomma lillsådana åtgärder som fömtsätter statsmakternas medgivande. Styrelsen föreslår vidare vissa ändringari lokalbelåningen. En av de gällande förutsättningarna för lån är alt lokalenskall vara belägen i ett område med statsbelånade bostäder. Styrelsen önskaratl denna begränsning modifieras så atl del öppnas möjligheter alt, omsärskilda skäl föreligger, medge lån även i äldre icke statsbelånade områden. Gällande bestämmelser innebär vidare attbelåningsbart är »hus» som lill minst hälften innehåller antingen bostäderoch/eller belåningsbara lokaler. Styrelsen hemställer atl även dennabestämmelse modifieras så atl lån skall kunna utgå, ehum 50 %-regelnöverträds, om särskilda skäl föreligger. De kommunalabostadsbyggnadsprogrammen för perioden 19701974 utgör kommunernas sjätte program. Totalt redovisas programavseende 500 kommimer. Detta innebär all orakring 65 kommuner, som inle varitobligatoriskt ålagda att upprätta program, ändå redovisat sådana. För 50komraunblock (utanför storstadsområdena) omfattande totalt 169 kommuner harredovisats blockprogram. För storstadsområdena redovisar resp. kommunala samarbetsorgan liksom tidigare en gemensam behovsbedömningoch ett produktionsprogram grundat på de enskUda kommunemas redovisningav det möjliga byggandet. För och harde kommunala samarbetsorganen i likhet reducerat kommunemasuppgifter och redovisat ett totalprogram för resp. område på en lägre nivå änden som kommunernas tiUsammantagna program visar. iMalmöhus län har på motsvarande sätt i samråd med det kommunalasamarbetsorganet angivit en lägre programnivå för . Totalt omfattar kommunernas program förperioden 19701974 580 000 lägenheterjämfört med 563 000 för perioden 19691973, 116000resp. 113 000 lägenheter. Ökningen av programnivån hänför sig helt tillgruppen övriga programkommuner. I följande sammanstäUning redovisaspåbörjandet enligt kommunernas program (storstadsområdenas reducerade program)i antal lägenheter. Andelensmåhus är för programperioden 19701974 jämfört Prop.1971:1 Bilaga 13 143 med32 % för programperioden 19691973. En ökning av småhusandelen mot slutet avperioden är mer markerad för perioden 19701974 än för perioden 19691973.Delta kan tyda på att andelen småhus sakta kommer all öka. Uppgifter om lägenhelsstorlekar finns för560 800 lägenheter av de ca 609 000 som programmen omfattar. Bortfallet avuppgifter är alltså . För helaprogramperioden och samtliga uppgiftslämnande kommuner planeras iflerfamiljshusen av lägenheterna omfatta högst ett rum och kök, utgöras av tvårumslägenheter, av trerumslägenheteroch av större lägenheter. Jämförelser med tidigare prograraomgångarförsvåras av varierande bortfaU i uppgiftema men det finns inte någramarkerade skillnader i den planerade lägenhetsfördelningen meUan de tvåprogramomgångarna. Lägenhetsfördelningen för småhusen förperioden 19701974 visar att dessa tiU omfattar minst fyra rum och kök.För programomgången 19691973 var motsvarande andel . För av alla lägenheter har uppgiftlämnats om våningsyta. För hela perioden är medelvåningsytan för flerfamiljshus81,5 m och för småhus 123,6 m. För flerfamiljshus ökar medelvåningsytan fråndet första programåret till del sista programårel. För småhusen är tendensenden motsatta. För flerfamiljshuslägenhetema beror delta till viss del på attfördelningen på lägenhetsstorlekar förskjuts mot större lägenheter. Fördelningen pålägenhetsstorlekar för småhus förskjuts något motstörre lägenheter medan medelvåningsytan blir allt mindre. Del planeradebyggandet har vid bearbetningen fördelats på tre markägarkategorier. För helaprogramperioden ligger av lägenheternapå kommunmark, på byggherremark och på övrig mark. Andelen lägenheterpå kommunmark är program-omgång större än i närmast föregåendeårs. Gmppen kommuner utanförstorstadsområdena med 20 00050 000 invånare har den största andelen lägenheterpå kommunmark medan och har den lägsta redovisadeandelen. Byggherrarnas markför-värvsaktivitel är att döma avmarkägaruppgiftema påfallande i Stor-Malmöoch övriga kommuner med mer än 50 000 invånare, där en femte- Prop.1971:1 Bilaga 13 144 deleller mer av de i programmen redovisade lägenheterna ligger på sådan mark. Länsbostadsnämndernahar bedörat bostadsbyggnadsbehovel i kommunblockenför programperioden 19701974. Bedömningen har skett för hela komraunblock och omfattar således även behovet i icke programkommuner.Länsbostadsnämndernas bedömning kan sålunda ej jämföras med uppgifter frånenbart programkommunerna. Bedömningarna avbostadsbyggandets (påbörjandels) omfattning mätt i antalet lägenheter har för samtiiga kommuner för vart ochett av åren 19701974 givit följande resultat. 1970 1971 1972 1973 1974 197074 Länsbostadsnämndernasbedömning Ugger på en jämn nivå över hela programperioden.Jämförelser med programkoramunernas egna uppgifter försvåras av all nämndernasbedömningar i vissa län ej finns uppdeladepå programkommuner resp. icke programkommuner. Sådan uppdelning finnsendast för 15 län. I dessa län har nämndema reducerat programkoramunernasuppgifter med i genomsnitt . Motsvarande reducering för samtiiga programkommuner i programomgången 1969 1973uppgick tiU . I fråga om bostadsbyggnadsbehovet pålängre sikt anför bostads-styrelsen. I skrivelse till statsrådet och chefenför den 21 april 1970överlämnade en utredning om bostadsbyggnadsbehovelunder i första hand . Utredningen har närmast aktuaUserats av långtidsutrednings behov av underlag för bedömning av bostadsinvesteringar ochbostadskonsumtion men avser givelvis också att ge underlag för bedömningav rent bostadspolitiska frågor. De närmast föregående uppskattningarna avlikartad karaktär gjordes av bostadsbyggnadsutredningen och redovisades ibetänkandet Höjd bostadsstandard (SOU 1965: 32). Summan av ökningenav lägenhetsantalel och ersätlningsproduktionen ger ett nybyggnadsbehov av drygt 100 000 lägenheter igenomsnitt . I detta antal har emellertid inle inräknats rum iålderdomshem och bostäder för studerande m. fl. Denna form av bostadsbyggandehar omfattat omkring 7 000 lägenheter . I befolkningsprojektionen harvidare antagils en nettoimmigration av endast 10 000 personer , vilket hittiUs visat sig vara enunderskattning. Den erforderliga nyproduktionen för dessa behovuppskattas till i runt tal 10 000 lägen- 1971:1 Bilaga 13 145 Nybyggnadsbehovet under 1970-lalel, uttryckt i lägenheter enligtbostadsbyggnadsstatistikens definition, uppskattas således till i runt tal 110000 lägenheter . Uppskattningar av bostadsbeståndets ochnyproduktionens fördelning på lägenheter av olika storlek har ulförts. Enligttvå alternativa antaganden om ulrymmesstandarden skulle del relativa antaletlägenheter om högst 1 rum och kök behöva minskas starkt i beståndet, från tUl . Andelentvåmmslägenheter skulle minska i mindre grad och lägenheter om minst trerum och kök behöva öka från tiU . Kalkylema i fråga om nyproduktionens sammansättning,som baseras på vissa antaganden även omavgångna och ombyggda lägenheter, tyder enligt det högsta antagandet omutrymmesstandard på att den genomsnittiigalägenhelsstorleken skulle behöva öka något jämfört 19661969,då den var 4,1 mmsenheter per lägenhet exkl. specialbostäder. Andelenlägenheter om högst ell mm och kök borde, jämfört med , minskas från 13 tiU , tiU förmån för lägenhetermed minst tre rum och kök. Enligt del lägre alternativet för utrymmesstandarden,som innebär atl trångboddheten inle kan avvecklaslUl , erhålles en förskjutning i motsatt riktning av genomsnittliglägenhelsstorlek och lägenhetsfördelning i nyproduktionen. I fråga om bostadsbyggnadsplaner för åren19711975 anför styrelsen i sammandragföljande. Enligt den refererade utredningen om bostadsbyggnadsbehoveluppskattas nybyggnadsbehovet under 1970-ta-lel till i runt tal 110 000lägenheter . Framställningarna från kommuner ochlänsbostadsnämnder om vidgade ramar kunde endast i mycket begränsadutsträckning tillgodoses genom ökningen av ramen för beslut ombostadslån . Hos länsarbetsnämnderna inneligger vidare ett mycketstort antal ansökningar omigångsättningstiUstånd för bostadsbyggande utan statiigt stöd. Tillhoparepresenterar fördelade ramar och önskemålen om byggande därutöver en nivå överstigande den som bostadssiyrelsenberäknat för nybyggnadsbehovet i förra årets anslagsframställning.Bakom dessa önskemål om ökat byggande ligger den kraftiga expansionen inom näringslivet saml inom vård- och utbildnings-sektorerna. Kommunernasbostadsbyggnadsprogram för perioden 19701974 samt länsbostadsnämndernasbedömningar av dessa och av del erforderliga byggandet i icke-programkommunerslutar på ett genomsnittligt årligt påbörjandeav 113 000 lägenheter. Till det redovisade antalet lägenheter kommer vissaspecialbostäder, t. ex. ålderdomshem, vilka inte fullständigt torde ingå iprogrammen. Den totala produktionsnivån i här angiven mening torde därför börauppräknas tUl ca 115 000 lägenheter . 1971:1 Bilaga 13 146 Den för i m- våningsytafastställda ramen för beslut om bostadslån ger elt större utfall i antallägenheter än det i beräkningsunderlagetingående antalet, vilket svarar mot den innebörd lägenhets-begreppet hari bosladsbyggnadsplanen. Utfallet under ell eller får dock inte påverka bedömningen avbosladsbyggnadsplanens omfattning. Utfallet i förhållande till beräkningsunderlagetkan sålunda på kort sikt variera, överskottet kan bli mindre eUer förbytas iunderskott. torde t. ex. utfaUetbU mindre gynnsamt då ramen beräknas utifrån en något mindregenomsnittsyla än . Det vid fastställda nya systemet för bostadsbyggnadsplanens konstmktion med bl. a. femårigt perspektiv ochviss ortsvis begränsning under slutet av perioden har ännu inle kommit i fulltillämpning. Det är sålunda för tidigt atl redovisa några erfarenheter avdetta system. Även för åren 19711975 bör sålunda planen faststäUas i huvudsak i anslutning lill vad som nugäller för åren 1970 1974, För att bostadsbyggandet på längre siktskall få en omfattning svarande mot aktuell behovsbedömning, bör planen byggasupp kring ett lägenhetsanlal som svarar mot denna bedömning, dvs. 110 000 lägenheter. I enlighet med de principer som drogsupp i förra årets statsverksproposition skall ett garanterat programnågot under denna nivå och en projeklreserv som ger utrymme för ettbostadsbyggande över densamma fastställas. Med hänvisning tilldet anförda föreslår att bosladsbyggnadsplanen föråren 19711975 faststäUs enligt följande. En plan avseende den nivå som angetts nyssföreslås först fr. o. m. . bör del garanteradeprogrammet uppgå till 100 000 lägenheter och projektreserven till 10 000.Ramen för beslut om bostadslån inom det garanterade programmet beräknas medutgångspunkt i 92 000 lägenheter. bör detgaranterade programmet uppgå tiU 105 000 lägenheter och projektreserven till 10 000.Ramen för beslut om bostadslån beräknasmed utgångspunkt i 96 000 lägenheter. Projektreserven förde två åren bör avse företag såväl med som utan statiigt stöd. För återstoden av den femåriga perioden,dvs. , bör planen liksom f.n. begränsas tiU orter och regioner med klart expansivt näringsliv och avse endast det statsbelånadebyggandet. Vid fördelningen av degaranterade programmen för åren 19711973 kunde många i och för sig expansivakommuner inte få tilldelning från dessa program. Programmens storlek iförhållande till den sannolika totala nivån för bostadsbyggandet ledde tUl enbegränsning av antalet kommuner så att kommunema skuUe kunna få en så stor tilldelning all den utgjorde ell realistisktplaneringsunderlag. 1971:1 Bilaga 13 147 tel har vid riksdag (SU 50, s. 11) uttalat attkravet på stabila produktionsbetingelserkan i vad avser konkreta projekt anses dokumenterat för planperiodens tredjeår även i vissa orter som inle kom i fråga vid fördelningen. I anslutning tilldelta av godtagna uttalande har Kungl. Maj:t föreskrivit atlprojektreserven för den nu gällande bostadsbyggnadsplanens tredje får las i anspråk för vidgning av den garanterade låneramen ochfördelning på orter som primärt inte kan inrymmas i denna ram. För att inte de urspmngUga expansiva kommunemasramtiUdelning skall beskäras måsteprojektreserven för år 3 av denna anledning ökas. Beträffande först de garanteradeprogrammen bör dessa ökas i proportion lill den förordade ökningen av dentotala produktionsnivån, dvs. från 100 000 till 110 000 lägenheter. Dettainnebär att programmet för bör fastställas till 66 000 och programmenför vart och ett av till 55 000 lägenheter. Projektreservenför bör ökas i samma grad och även därutöver med hänsyn lill den nyssangivna möjligheten att med utnyttjande av projektreserven vidga delgaranterade programmet. I avvaktan på närmare erfarenheter avseende föreslår styrelsen atlprojektreserven fastställs liU 16 000 lägenheter för . förslag sammanfattas i följande tablå. Projektreserv Sannolik total nivå för den faktiska igångsättningen Därav med stjitligt stöd 1971 1972 1973 1974 1975 92 000 96 000 66 000 55 000 55 000 10 000 10 000 16 000 105 000 110 000 110 000 110 000 110 000 Planeringsramen för förhandsbesked ombostadslån bör enligt styrelsen faststäUastiU oförändrat 10 000 lägenheter . Medelsramen för beslut om bostadslån tillnybyggnad har beräknats under antagande av att långivningen till28 % avser lägenheter i småhus. Lånebeloppet per lägenhet har anlagils lill . för flerfamiljshus resp. . Beloppet för flerfamiljshusär . högre än för . Medelsramen för beräknas endastför det garanterade program på 92 000 lägenheter med statligt stöd sombostadssiyrelsen föreslår. Underangivna fömtsättningar kan medelsramen för beslut om bo- stadslåntill nybyggnad under beräknas tiU följande belopp. Bostadslån till nya flerfamiljshus (66 250 Ighx .) Bostadslån till nya småhus (25 750 Igh X .) Totalt (avrundat) 1 850 000 000 Länsbostadsnämndernahar beräknat all beslut om bostadslån tillombyggnad saml förbättring av flerfamiljshus kommer att meddelas för ca 80 och85 milj. kr. Nämnderna räknar vidare med attmeddela beslut om räntebärande förbättringslån till ett belopp av ca 50 milj.kr. under vart och ett av dessa år. Bostadsstyrelsenanser atl utrymme bör finnas för en utvidgning av ombyggnads- ochförbätlringslåneverksamheten utöver vad nämndema har beräknat. Ramen för beslut om bostadslån tiU ombyggnader och räntebärandeförbätlringslån bör därför för faststäUas till samma storlek som redanbeslutats för , dvs. 170 milj. kr. Anslagsbehovet för /72beräknar styrelsen under följandeförutsättningar. Utbetalning av lån tiU nybyggnad har av länsbostadsnämndernauppskattats tiU 1 400 milj. kr. för flerfamiljshus och 620 railj. försmåhus, motsvarande 73 850 resp. 27 000 lägenheter. Detta innebär i genomsnittper lägenhet 19 000 resp. . För utbetalning av bostadslån till ombyggnaderoch räntebärande förbätlringslån beräknas ett belopp av 170 milj. kr. och förutbetalning av tomträttslån 160 milj. kr. Skuldökningen på utbetalade paritetslånhar beräknats till ca 365 milj. kr. Räntelån beräknas komma alt utbetalas medett belopp av 720 milj. kr. In- och utbetalningen av förskott antas balansera.Amorteringar och inlösen av lån väntastillföra fonden 595 mUj. Den totala anslagsbelastningen kansålunda beräknas lill (1 400+ 620+170+160+365+720-595) 2 840 milj. kr. Då det vid budgetårets början inteberäknas komma att finnas någon behåUning på anslaget, skuUe anslaget /72 behöva tas upp med ettbelopp av 2 840 mUj. Anslagsbelastningen under /71beräknas tiU 2 595 milj. kr. Vid ingången av budgetåret fanns en behållning påanslaget av 25 milj. kr. För budgetåret har anvisats ett anslag på 1 650 milj.kr., vilket innebär att ett anslag på tUläggsstat på 920 milj. kr. behöveranvisas för /71. Nuvarande förhållanden och utvecklingstendenser Som bakgmnd tUl sina förslag redovisaruttednmgen vissa uppgifter om ungdomens nuvarande bostadsförhållanden ochframtida bostads- 1971:1 Bilaga 13 149 Bostadsmarknaden och ungdomen. En jämförelse mellan nyproduktionens storlekssammansättning oUkaår visar att antalet mm per lägenhethar ökat. Framför aUt har tvårumslägenhetema minskat medan de störrelägenhelstypema Ökat ytterUgare. De små bostäderna, dvs. lägenheter om 1 rumoch kök eUer mindre, har håUit en oförändrad andel avnyproduktionen. I det totalabostadsbeståndet har andelen smålägenheter, definierade som ochkök eller mindre, minskat från 69 tiU , andelen tremmslägenheter ökat från16 tiU som andelen lägenheterom fyra rum eUer fler ökat från 15 tiU . Enbart harenpersonshushållen ökat och tvåpersonshushållen . NämndahushåU beräknas fortsätta att öka kraftigt,vilket för med sig ett stigande behov av mindre bostäder. Andelen små bostäder i flerfamiljshus uppgår lill ca en fjärdedel. Del råder fortfarande stor skillnadmellan gifta och ogifta när det gäUer egetbosladsinnehav, beroende bl. a. på att de gifta inom de olika åldersklassema är något äldre och därigenomvanligtvis har något högre inkomster. Till största delen antas skillnaden dockbero på normer hos samhäUet och denenskilde saml på rådande bosladsförmedlingsprinciper. Ungdomar som gifter sig tidigt kan oftaflytta direkt från föräldrahemmet tiU en egen bostad. Annorlunda ärförhållandet för ogift ungdom. Dessaungdomar hamnar vanUgtvis i inneboendemm. En försiktig uppskattningpekar enUgt utredningen på atl det totala antalet inneboende uppgår tiU 85000. I åldersgmppen 1624år bor huvuddelen av ungdomarna kvar i föräldrahemmet.Så är även fallet för mer än hälften av de ogifta männen i åldem 2529 år.Kvinnoma flyttar vanligtvis hemifrån tidigare än männen, vilket bl. a. hängersamman med högre giftermåls-frekvens vid unga år. HushållsbUdningen bland ogifta ungdomarberor i stor utsträckning på näringslivetsstrukturomvandling och på urbaniseringen. Så exempelvis hade av de ogifta kvinnorna i åldern eget hushåll i tätorter mot i glesbygdsområden. Den allt starkareurbaniseringen väntas medföra ökad hushållsbildning bland ogifta ungdomar.Man kan dock räkna med atl ungdomar som inte för sitt arbete eUer för studiermåste byta vistelseort även kommer att bo kvar i föräldrahemmet tUlsde gifter sig och bUdar eget hushåll. I fråga om bostädernas kvalitet är deogifta ungdomarnas bostäder klart sämre ände giftas med undanlag för de yngsta gifta upp lUl , vilka har ännu lägreboendestandard än ogifta i samma ålder med eget hushåll. 1971:1 Bilaga 13 150 Enligt utredningenbör tiUgången liU eget mm betraktas som skälig bostadsstandard för ungdomar i och över tonåren. Avundersökningar som låginkomstutredningen genomförde framgick att iåldrama saknade eget rum och endast en åttondel avsamtliga studerande hade tillgång till ostört ram. Utredningen anför att principerna vidtilldelning av bostäder är av storbetydelse vid bedömningen av bostadsmarknadens funktionssätt. Eftersombostadsförmedlingsverksamheten inte hör tUl den specialreg-leradekommunala kompetensen varierar principerna för förmedling från kommvm till kommun. betänkande(SOU 1967: 1) är de vanligaste principema för tilldelning av bostädertidsturordning efter anmälningsdatum, reservationer för vissa efterfrågekategoriersamt lägsta anmälningsålder. I vissa kommuner råder vidaremantalsskrivningstvång för anmälan tUl förmedling. Specialbostäder förungdomar m. fl. framhåller atl endast en mindredel av nyproduktionen och del totalabostadsbeståndet utgörs av specieUa bostadsformer, som exempelvisstudentbostäder, ungdomshoteU och ålderdomshem. Kännetecknande för densvenska bostadspoUliken har varit atl man försökt undvika speciaUösningar förskilda kategorier på bostadsmarknaden och istället eftersträvat genereUa lösningar. EmeUertid har man för att lösa vissa gruppers akuta bostadsproblem tvingats vidtaspecialåtgärder. Bland nackdelarnamed den kategorisering som har blivit följden av dessa ål-gärder nämnerutredningen all såväl rörligheten på bostadsmarknaden som den enskildesvalfrihet minskar. Vid sin inventeringav bostadsmarknadens specialbostäder för ungdom har utredningen med hänsyn till bl. a. de speciellalånevUlkor som enligtbostadslånekungörelsen reglerar långivningen lagt huvudvikten vidstudentbostäderna. Antalet studentbostäder uppgår tillca 28 000 studentbostadsrum samt drygt 5000 familjelägenheter. Alt staten har engagerats för att stödja sludentbostadsbyggandel betingas av delsstudenlbosladsföretagens svaga ekonomiska ställning, dels bostadsbristenpå studieorterna. Fr. o. m. har samtiiga studiemedelsberätligadestuderande rätt att, i raån av tillgång, få studentbostad. EnUgtlånebestämmelserna skall studentbostadsföretagen arbeta ulan enskilt vinstintresse samt i styrelsen haminst en styrelseledamot utsedd av kommunen och minst en utsedd avkårortsorganet. Medstudentbostadsförelag avses i delta sammanhang bolag, förening eller stiftelse som har tiU huvudsakliguppgift att äga studentbostadshus och som ej är allmännyttigt bostadsföretag. inteär en studentsammanslutning, dvs. studentkår, stu-dentnalion eller av dessabildad organisation, utses styrelsens ledamöter, med undantag av den eller de kommunala representanterna, avden 1971:1 Bilaga 13 151 studentsammanslutningför vars räkning bostäderna uppförs.