prop · FU03106 · 1971-12-31 00:00:00 — anlaltekniker, ur vilken krets fastighetsdomstol vid oundgängligt behov av särskildsakkunskap skall kunna tillkalla en alt tjänstgöra i doraslolen i stället förden ordinarie tekniske ledamoten. En sådan ordning kan också visa sig värdefullvid tillfälliga arbetstoppar. Liknande synpunkter anlägger lagmannen iStockholms tingsrätt. Götahovrätt anför att expropriationsmålens överförande till fastighetsdomstol innebären försvagning av domstolens sararaansättning på leknikersidan. I ell ickeringa anlal mål kan antas föreligga behov av flera tekniker och särskilt avsådana som är hemmastadda på olika specialområden. Det bör därför enliglhovrätten övervägas atl tillföra fastighetsdomstolarna ell starkaresakkunniginslag än som föreslås i promemorian. Lantmäteristyrelsen förordaratl fastighetsdomstolens ordförande fär möjlighet alt låta två tekniker ingå idomstolen, ora raålels beskaffenhet ger anledning till del. Möjligheten börslå öppen inte bara i expropriationsraål och liknande raål ulan också i t. ex.mål om inlösen enligt 8 kap. FBL. Om två tekniker ingår i domstolen blirantalet ledamöter sex. Om antalet inle får vara högre än fem måste följden bliall den andre teknikern träder in i stället för den ene juristiedaraolen. Endoraslolssaramansällning med två tekniska ledaraöler eller åtrainstonemöjlighet atl låta en andre tekniker träda in i stället för den ene juristiedaraoleni mera komplicerade mål förordas också av vattenlagsuiredningen,. , Valtenrättsingenjörsf öreningen. Samfundetför fastighetsvärdering och överlantmätaren i län.Advokalsarafundel förordar alt del nuvarande systemet med tekniker i expropriationsmålbibehålls, bl. a. med hänsyn till statsverkets kostnader, medan Samfundet förfastighetsvärdering föreslår atl den ene tekniske ledamoten skall varaheltidsanställd och den andre utses så som de nuvarandeexproprialionsleknikerna. Flera remissinstanser understryker behovet avföretagsekonoraisk sakkunskap. Överlantmälaren i anför all delkan övervägas ora raan inte borde försöka skapa en organisation som bättre änförslagel ger möjlighet alt ta tillvara den samlade sakkunskap som finns hoskåren av expropriationslekniker. och lagmannen i tingsrättifrågasätter om del inte är lämpligare alt helt slopa föreskriften omnämnderaännen i 17 § andra stycket andra punklen ExL än alt överföra den tillFDL, eflersora nämndemännen inle är avsedda all vara partsrepresentanter ulanojäviga ledamöter i domstol. En motsatt uppfattning företräds av TCO och , vilka föreslår att fastighetsdomstol i ärenden som rör hyra,bostadsrätt eller tvångsförvaltning av bosladsfaslighet ges sådansararaansättning atl partsorganisationerna på hyresraarknaden i likhet med vadsom är fallet i hyresnämnderna blir direkt representerade. Förbundet finnerdet vidare naturligt all mål rörande expropriation, miljöskydd och naturvårdskall kunna handläggas med samma sammansättning som hyresmål. och kommunstyrelsen iSundsvall ifrågasätter om inle fastighetsdomstol bör ha samma sammansättning ihyresmål, bostadsrätlsmål och raål ora tvångsförvaltning av bostadsfastighelsora i andra raål. Förbundet är inle benäget atl dela den i proraeraorian framfördauppfattningen alt del i hyresmål och liknande mål i allmänhet inte föreUgger behovav teknisk sakkunskap. Lagmannen i uttalar allmöjligheten till en sararaansättning raed teknisk ledaraot också i hyresmål ochliknande mål bUr av stort värde. Som exempel på mål där teknisk expertis kanbehövas nämner han sådana mål där det gäller atl bestäraraa hyra för enbostadslägenhet raed ledning av jämförelsematerial angående bruksvärdet förlikvärdiga lägenheter. Med hänsyn till arten av den prövning som skall skeenligt lagen om tvångsförvaltning av bosladsfaslighet ifrågasätter hovrättenför om inte teknisk ledamot normall bör ingå ifastighetsdomstolen vid handläggning av raål enligt denna lag. Hovrätten över och anser attproraeraorieförslaget brister i enhetlighet i reglerna ora fastighetsdoraslolssararaansättning. Någon egentlig anledning all behandla hyresraål annorlunda änandra typer av raål där teknikern kan undvaras synes inle kunna åberopas. Enliglhovrättens mening bör därför teknikern antingen ingå i domstolen i alla mål ellerockså bytas ut mot en nämndeman i alla de mål där något behov av teknisksakkunskap inle finns. Med hänsyn till all tillgången på välkvalificeradetekniker lorde vara begränsad förordar hovrätten en lösning enligt det senarealternativet. Kommunstyrelsen i anser att mandattidenför nämndeman i fastighetsdomstol bör vara och sammanfalla raed denmandattid som gäller för andra kommunalt valda förtroendemän. anser all den föreslagna 4 § i FDL börarbetas ora. Enligt hovrätten synes den nya besläraraelsens ordalydelseinnebära alt raål om lagsökning och belalningsföreläggande vidfastighetsdomstol inle kan avgöras av ensamdomare. I vart fall kan tvekan rådaom innebörden. Hovrätten för kritiserar ullrycket "domförraed en lagfaren ledamot", eftersom del inle klart ger vid handen omavsikten är alt domstolen skall vara en enmansdomslol eller bestå av enlagfaren ledamot, en teknisk ledamot och två näranderaän. Lagmannen iStockholms tingsrätt anser all 4 § första stycket FDL bör ges sådan utforraningalt det fraragår klart att ensaradoraare under förberedelsen kan raeddelatredskodom och dom som grundas på medgivande, något sora särskilt förhyresraälens del torde vara ofrånkoraligl. Hovrätten över och Blekingeanför att promemorians förslag ger det till synes egendomliga resultatet altdomförhelsreglerna förefaller strängare vid måls avgörande Ulanhuvudförhandling än vid huvudförhandling i förenklad form. Inget skäl härtillanförs i promemorian utöver hänvisningen tUl 16 kap. 8 § första stycket FBL.Talan som medgivils eller eftergivits och stadfästelse avförlikning torde mycket väl lämpa sig för avgörande av en enda lagfarenledamot. Hovrätten avstyrker atl något undantag görs från regeln om domförhetvid måls avgörande utan huvudförhandling. Om i något fall en undanlagsregleringskulle vara motiverad torde denna med fördel kunna las in i den särskildaförfattningen. Hovrätten för och hovrätten förNedre påpekar atl departeraentschefen vid faslighelsdorastolarnastillkorasl uttalade (prop. 1969: 44 s. 254) alt anordningen med omedelbarhuvudförhandling i anslutning lill förberedelsen inte borde tillämpas vid fastighetsdomstolutan alt det behov av en förenklad handläggningsforra som föreligger i vissa avde mål sådan dorastol har all pröva i stället borde tillgodoses genom all man efler förebild från 16 kap. 8 § FBL öppnade möjlighet att avgöra mål ulan huvudförhandlingi betydligt större omfattning än som kan ske i vanliga tvistemål. I promemorianhar inte angetts något skäl för alt raan där intar en motsatt ståndpunkt. Enligthovrätten för Nedre bör ytterligare övervägas ora sådana särbestämmelserom måls avgörande ulan huvudförhandling som 16 kap. 8 § FBL innehåller skallinföras beträffande andra mål som faller inom fastighetsdomstols kompelens.Hovrätten påpekar vidare atl departeraentschefen i nyssnäranda proposilion (s.253) uttalade alt de raål som enligl 16 kap. 8 § FBL kan avgöras ulanhuvudförhandling är av sådan beskaffenhet att utrymraet för lekraannasynpunkterär raycket begränsat och att del då synes från både principiella och praktiskasynpunkter olärapligl all uppställa ell ovillkorligt krav på all näranderaännenskall medverka vid prövningen. Enligl förslagel i promemorian skulle detemellertid inte vara möjligt all på sätt departementschefen sålunda förordadehandlägga här åsyftade raål ulan nämndemän. Hovrätten anser att del saknas skälalt nu frångå den ståndpunkt som intogs vid behandlingen av förslagen lill FBLoch FDL. 3.3.3Övergångsfrågor i anledning av fastighetsdomstolsreformen Förslaget alt reforraen av underrätlsorganisationeni fastighetsmål skall vara fullt genoraförd föranleder iallmänhet Inga invändningar i remissyttrandena. Bara lagmannen i Växjötingsrätt anser det önskvärt all utvidgningen av faslighelsdomslolarnas kompetensområdesker successivt. Utvidgningen bör lill en början bara orafalta raål ochärenden enligl FBL och i varje fall bör upphörandel av vattendomstolarna somsjälvständiga enheter och av expropriations-doraslolama anstå tiU en senaretidpunkt än . Enligt däremot måste det anses vara avstort intresse att fastighetsdomstolarna kan börja arbeta i fullutsträckning och att mål av samma typ inle handläggs vid domstolar avskilda slag och med olika sammansättning. Därför bör redan från början så mångamål som möjligt Överföras till faslighetsdoraslolarna. Å andra sidan bör eltmål inte överflyttas, om handläggningen har fortskridit så långt alt det är avstor betydelse atl samma ledamöter som har deltagit fortsätter därmed.Detla leder enligt hovrätten lill följande överväganden. Mål som är anhängigthos exproprialionsdorastol bör inle överföras, om undersökning enligl 28 § ExLhar påbörjats, om syn har hållils, om till någon del bifallande beslut harmeddelats i tvislig förskottsfråga eller om huvudförhandling har förekorarail.Mål som är anhängigt hos allmän domstol bör prövas av fastighetsdomstol, omhuvudförhandling inle påbörjats vid lagändringens ikraftträdande. Hosägodelningsrätt anhängigt mål bör inte överflyttas, om undersökning enligl 21kap. 32 § JDL påbörjats, om syn hållits eller om huvudförhandling förekorarail.Det sagda föranleder alt FBLP och JP bör ändras. Lagmannen i Stockholmstingsrätt frarasläller sarama förslag såvitt avser mål som är anhängiga hosexproprialionsdorastol och allraän doraslol. Också , hovrätten för Nedre Norrlandoch lagmannen i föreslår atl mål eller ärende som vid FBL:sikraftträdande är anhängigt hos ägodelningsrätt skall handläggas av denna ävendärefter, om huvudförhandling har påbörjats före ikraftträdandet. Expropriationsdomstol kan enligt 34 § förstastycket ExL ha hänvisat part all föra särskild talan vid domstolen omersättning. Lagmannen i anför att det möjligen behövs enövergångsbestämmelse som klargör att saken skall instämmas tillfastighetsdomstolen. Många reraissinstanser anför synpunkter påproraeraorieförslaget i fråga om fastighetsdomstolarnas lokalisering ochdomkretsar. De allmänna principerna godtas genoragående, men kritik riktas motlösningen av särskilda lokaliseringsfrägor. Vissa remissinstanser, bl. a.domslolsverksulredningen och , föreslår att 1 § FDL ändras påsådant sätt all det blir möjligt alt inrätta två eller flera fastighetsdomstolarmed samma dorasoraråde raen med olika kompetens. Anledningen härtill är alt deti vissa län kan medföra ogynnsamma verkningar om t. ex. hyresmål och liknandemål skall handläggas vid samma domstol som bör vara forum i andrafaslighetsdomstolsmål. förslag har fåll etl mycketpositivt mottagande vid remissbehandlingen. Förslaget all avvecklingen avvattendomstolarna skall genomföras i två etapper och att vattendomstolarna nuskall inordnas i den allmänna underrätlsorganisationen som en dömande funktionsidoordnad med fastighetsdomstolarna tillstyrks eller lämnas utan erinran ipraktiskt tagel samtliga yttranden. På flera håll frarahålls som en förtjänsthos förslaget all del torde garantera att valtenrätlsskip-ningens nuvarandekvalitet bibehålls. Förslagel avstyrks av Söderbygdens vattendomstoloch . Vallendomstolen framhåller allvaltendoraslolarnas arbetsbelastning inle lorde minska till dess frågan omtillslåndsgivningen i vattenmål har fält sin slutiiga lösning omkring år 1975.Det saknas därför skäl alt andra vallendomslolarnas status förrän del harblivit avgjort om och när domstolarnas tillståndsgivning skall upphöra. I vartfall bör någon ändring inle ske förrän i samband raed all ell centraltdora-stolsverk inrättas. anser alt de föreslagna organisationsförändringarnaär omotiverade och onödiga, eftersom övervägande skäl talar för atl devatlenrältsliga frågor sora skall avgöras av domstol bör prövas avfastighetsdomstol. i , som i och för sig inte harnågot att erinra mot förslaget, framhåller alt del medför risk alt man bindersig för en beslämd lösning när del gäller frågan om tillståndsprövningen iframtiden skall ske i administrativ eller judiciell ordning. Mellanbygdens vattendomstol ansluter sig i huvudsaktill vad utredningen anför om antalet ingenjörer men anser all lagtexten börutformas så all det klart framgår atl huvudregeln är alt två ingenjörer skallingå i doraslolen. Domstolen framhåller vidare atl beslämraelsen om attvallendomstol ar domför med en ingenjör måste utformas så atl högre rätt intekan åberopa domstolens sararaansättning sora grund för elt undanröjande.Öslerbygdens vattendomstol, , Teknologföreningenoch vattenrättsingenjörerna vid Nedre Norrbygdens vattendomstol fraraförliknande synpunkter. Vattenöverdomstolen påpekar vid behandlingen avkorapelensreglerna i stadgan för vatlendoraslolarna alt även devallenbyggnadslekniska ingenjörerna sysslar raed värderingsfrågor i så storutsträckning alt kravet på erfarenhet av fastighetsvärdering är uppfyllt förderas del. Detla bör frarahållas i motiven. Motsvarande synpunkt framförs avMellanbygdens och Österbygdens vattendomstolar samtVatlenrättsingenjörsföreningen. Nedre Norrbygdens vattendomstol anser, allvattendomstolarna bör få behålla sina särskilda näranderaän. Dorastolenframhåller emellerlid alt det enligl 4 kap. 9 § rältegångsbalken är möjligt alli påbörjade mål använda förut anlitade nämndemän. Övre Norrbygdens ochMellanbygdens vattendomstolar framför samma önskemål, sistnäranda domstol raeddet tillägget atl vallenrättsnäranderaännen bör få tjänstgöra även i nya målåtminstone till löpande valperiods slut. Österbygdens vattendomstolifrågasätter om inle den nuvarande åldersgränsen för vallen-rätlsnäranderaan,, bör bibehållas, eventuellt genora atl införas för nämnderaan ifastighetsdorastol. 4.1Tillståndsprövningen i vattenmål m. ni. Med större företag i vatten följer i allmänhetbetydelsefulla långsiktiga verkningar av skilda slag. Med hänsyn härlUl ochtill de många viktiga men inbördes motstridiga intressen som kräver beaktandenär det gäller användningen av våra vattentillgångar är det uppenbarligen avstor betydelse alt dessa företag blir inpassade i samhällsplaneringen i storl.Teknikens framsteg och den allmänna samhällsutvecklingen raedför att behovet avell samlat grepp över vattenresursernas användning gör sig gällande med alltstörre krafl. De nuvarande reglerna för tillståndsprövningen i vattenmåitillgodoser inle detta behov på ell tillfredsställande sätt. Prövningenankommer i flertalet fall på vattendomstol, som varken har den överblick överalla synpunkter som måste beaktas eller de rättsliga befogenheter som skullebehövas. Som jag har framhållit i andra sammanhang bör den prövning det här ärfråga om hellre företas av administrativa myndigheter och nära saraordnas medannan samhällsplanering. Genora raUjöskyddslagen har tUlslåndsprövningensåvitt gäller en viss typ av vattenanvändning flyttats över frånvaltendorastolarna till adrainistrativ myndighet, och vattenlagsutredningenskall enligl sina direktiv lägga frara förslag lill en liknande reforrabeträffande andra valtenrättsliga tillståndsfrågor. I sill nu avgivna delbetänkande anför utredningenatl tiden ännu inte är mogen för etl slutiigt ställningslagande liU frågan omutformningen av del vatlenrältsliga prövningssyslemel. Sora skäl härför angerutredningen alt reglerna raåste saraordnas med del nya syslem för fysiskplanering sora kan bli resultatet av bygglagutredningens arbete och del arbetesora bedrivs inom på en fysisk riksplanering. Saraordningraåste enligl utredningen också ske med annan aktuell tillståndsgivning av t.ex. mark- eUer energipolitisk arl. Del aUlmer trängande behovet av ell samlatgrepp över fördelningen av våra vattenresurser motiverar emellerlid enliglutredningens mening atl raan nu vidtar provisoriska ändringar inom ramen förden gäUande vattenlagstiftningen. Utredningen föreslår därför alt VL ändras såalt tillåtiighetsprövningen i viktigare vattenmåi anförtros Kungl. Maj:t ochatt Kungl. Maj:l får möjlighet att vid sin prövning i större omfattning än nuanlägga allraänna planeringssynpunkter. avgörande skäl för all prövningennu bör förläggas hos Kungl. Maj:t är enligl utredningen att ingen annan änKungl. Maj:t f.n. torde ha möjlighet att grunda en allsidig bedömning avtillståndsfrågor på del material sora växer frara vid arbetet på den fysiska riksplaneringen.De nya bestäramelserna föreslås gäUa företag enUgt 2 och 3 kap. VL, dvs. bl.a. kraftverksbyggen, vatlenregleringar och grundvaltenläkter, samt vattenav- ledningoch invallning enligl 7 kap. Laglekniskt innebär förslaget en utvidgning av denprövningsrätt som enligl 4 kap. 13 § f. n. tillkomraer Kungl. Maj:t i fråga omvissa vallenregleringsförelag. Remissinstansernaansluter sig i allmänhet till utredningens bedömning i fråga om behovet avprovisoriska lagändringar, och huvudinnehållet i utredningens förslagtillstyrks eller läranas utan erinran i praktiskt tagel saratliga yttranden.Sora en särskild förtjänst hos förslaget framhålls all allmännaplaneringssynpunkter kan beaktas vid> prövningen av större företag. Jagkan godla utredningens bedömning all liden ännu inte är mogen för etl slutligtställningstagande till del valtenrättsliga prövningssyste-raels utforraning.Jag instämraer också i atl del raed hänsyn lill viklen av all kunna tillgodoseallraänna planeringssynpunkler föreligger behov av provisoriska lagändringar.Det förslag utredningen har lagt fram är väl ägnat all tillgodose delta behovoch bör därför genomföras. Jag är emellertid angelägen ora all utredningen såsnart som raöjligt lägger frara förslag tUl en mera slutgiltig lösning efler deriktlinjer sora har angetts i direktiven. Vid utarbetandet av ell sådantförslag bör utredningen sararåda med bygglagulredningen, och del syneslämpligl alt de båda utredningarna bedriver sitt arbete på sådani sätt alt denfortsatta behandlingen av deras förslag kan saraordnas. Soranågra remissinstanser har påpekat föreligger både enligt gällande rält ochenligl förslagel vissa samordningsproblem i förhällande till miljöskyddslagenoch byggnadslagstiftningen. Del är nästan oraöjligt atl undvika sådanaölägenheter i etl övergångsskede. I praktiken lorde probleraen eraeUertid kunnalösas på ell smidigt sätt genora saraarbete raellan berörda parter ochmyndigheter. Den föreslagna utvidgningen av Kungl. Maj:ts prövningsrättunderlättar lösningen av åtskUliga samordningsproblem. Innanjag går närmare in på de nya reglernas utformning vill jag beröra en fråga somnaturvårdsverket och har tagit upp i sinaremissyttranden. De anser del angelägel alt VL ändras så all möjlighetöppnas lill oraprövning från vattenvårdssynpunkt av gällandevallenhushållningsbesläraraelser som innebär tillstånd lill s. k.nolltappning. Denna fråga är emellerlid uloraordentligt koraplicerad och harsådant saraband raed en rad andra regler i VL alt jag för min del har svårtalt se all några fördelar skulle vara atl vinna med alt bryta ul den tillsärbehandling. Skulle vattenlagsuiredningen vid sitt fortsatta arbete kommalill en annan uppfattning är del emellerlid inte något sora hindrar atl fråganlas upp särskilt. Ilikhet raed utredningen anser jag atl de nya reglerna ora Kungl. lämpligen kan las in i 4 kap. och ersälta den nuvarande 13 §. VadgäUer omfattningen av prövningsrätten 4tt 1971.1 saml. innebärutredningens förslag att del i en särskild vallenrältskungörelse skall angesvissa typer av företag, som alltid skall prövas av Kungl. Maj:l(kungörelsefall), medan Kungl. Maj:t beträffande andra förelag skall kunnaförbehålla sig prövningsrätten genom särskilt beslut (förbehållsfall). Somallmän förulsällning för Kungl. Maj:ls prövningsrätt skall dock för båda fallengälla all förelaget är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet. I likhet med remissinstanserna anser jag denföreslagna uppläggningen lämplig. Maj:ts prövningsrätt bör principielltorafatta endasl företag som är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet.Den närmare regleringen av vilka företag som skall hänföras lill dennakategori får, sora utredningen föreslår, ske genora kungörelse och särskildaförbehåll från Kungl. I enlighet raed vad utredningen föreslår börvidare Kungl. Maj:l kunna pröva även sådana mål som har nära saraband med målsom enligt gällande föreskrifter skall prövas av Kungl. Maj:l. Frånvaltendomslolshåll har fraraförts önskemål om att vattendomstolarna därutöverskall få möjlighet all av eget initiativ hänskjuta förelag liU Kungl. Jag kan inte biträda detla förslag. För atl den föreslagna ordningen skall få åsyftadeffekt är det givetvis av vikt all Kungl. Maj:t utnyttjar förbehållsrätlen iavsedd omfattning. Vid bedömningen av om förbehåll skall göras blir det iregel av avgörande betydelse i vilken raån allraänna planeringssynpunkterbehöver anläggas vid tillståndsprövningen. Del är givetvis viktigt alt Kungl.Maj:t får del underlag sora behövs för elt ställningstagande till denna fråga.Ofta torde planverket saral länsstyrelser och kommuner som ansvariga förplanläggningen ha anledning all fästa Kungl. Maj:is uppmärksamhet på behovet avell förbehåll. De skyldigheter som sedan gammalt åligger kamraarkoUegiet pådetla område torde böra bestå. Med hänsyn härtill bör, som kollegiet harpåpekat, den gäUande skyldigheten att översända ansökningshandlingarna ivallenraål till kollegiet utvidgas att omfatta också viktigare raål oragrundvaltenläkl. Besked om förbehåll bör givetvis lämnas i ell så tidigt skedeav vallenraålcl sora raöjligt och helst före huvudförhandlingen.FörbehåUsrälten bör inte få utövas efter det alt dom eller beslut har meddelatsi lillåtiighets-frågan oavsett ora överklagande sker eller inle. I fråga ora grunderna för Kungl. Maj:ts prövningdelar jag utredningens uppfattning atl särskilda bestämraelser bör införasvilka raedger en friare och mera mångsidig prövning av förelagen än sora f. n.kan ske vid vattendomstol. Etl huvudsyfte med reforraen är atl viktigareföretags tUlåtlighet skaU kunna bedöraas inte bara enligt nuvarandetillåtiighelsregler ulan även och fraraför allt från allraänna planeringssynpunkler.Della bör givelvis koraraa lUl ullryck i lagtexten. Prövningen skall innefattaen allsidig bedöraning, varvid alla de as- peklersom tillmäts betydelse i planeringssararaanhang skall beaktas. Hit hör givelvisintresset av att effektivt kunna utnyttja vattnet för elkraftsproduklion samlför privat och industriell konsumtion raen också exempelvis inlresset av atlförhindra ekonomiskt olämplig lokalisering och onödig förstörelse avmiljövärden. Sora utredningen påpekar kan även arbetsmarknadspolitiskaintressen koraraa all lillraätas betydelse i delta samraanhang. All soraNäringslivels Byggnadsdelegalion förordar inrikta prövningen uteslutande påmarkanvändningsfrågor och bortse från s. k. verksamhetsplanering synes migvarken lämpligt eller möjligt. I praktiken sker verksamhetsplaneringen ochraark-användningsplaneringen i så nära saraband atl det inte går atl isoleraden ena från den andra. Del synes raig självklart alt Kungl. Maj:t vid sinprövning från allraänna planeringssynpunkler får ta hänsyn inle bara lill detförelag ansökningen avser ulan också till förelag som kan väntas bli aktualiseradeav della. Jag anser emellerlid all del kan vara lämpligl alt i lagen la in enerinran ora att Kungl. Maj:l skall beakta sannolika följdförelag enligl VL.Bestäraraelsen bör ges en raera generell utforraning än utredningen föreslår. Sora utredningen anför bör Kungl. Maj:t vid sintillståndsprövning kunna väga olika samhällsintressen mol varandra på ellfriare sätt än f.n. medger. Maj:l bör alltsåinle vara ovillkorligen bunden av särskUda hindersbeslämraelser i VL ulan kunnaraed bortseende från dem ge tillstånd lill företag som är av synnerUgbetydelse från allraän synpunkt. Delta innebär all Kungl. Maj:t bör ges endispensbefogenhel raotsvarande den sora nu finns enligt 2 kap. 3 § tredjestycket och 44 § tredje stycket VL. Dispensbefogenheten bör gälla även hindersom avses i 2 kap. 11 § och 12 § första styckel, dvs.