prop · FU0360 · 1971-12-31 00:00:00 — Vidare harvissa bestämraelser i TF som är av arbetsordningsnalur eller eljest börregleras i administrativ ordning föreslagits utgå. 3§ Gällande bestämmelser. Inom taxeringsseklionen handläggs bådeläns-styrelseärenden och ärenden som enligt skalle- och taxeringsförfatlningarnaankomraer på taxeringsintendenl. De senare hänför sig främst till de uppgiftersom åligger förste taxeringsintendenten enligt 17 § TF, näraligen atl bevakadet ailraännas rätt i taxeringsfrågor och verka för likforraiga och rättvisataxeringar. De uppgifter som anknyter till denna funktion är alltså intelänsstyrelseuppgifler i vanlig mening ulan sådana uppgifter därbeslutanderätten ankoramer uteslutande på taxeringsintendenten. 1971: 60 70 Taxeringsintendenlsuppgifteraakan i sin tur uppdelas i sådana som endasl får ulföras av förstetaxeringsintendenten och sådana sora kan delegeras till vissa andra tjänstemän.TF:s bestämmelser om vad som ankommer på förste taxeringsintendenl gälleralltså uppgifter som inte kan delegeras ulan skall ulföras av taxeringssektionenschef. I , där man har en annan organisation än i andra län,syftar benämningen förste taxeringsinlendent på taxeringsavdelningens chef,laxeringsdirektören. Denne har lUl skillnad mot vad som gäller i andra länmöjlighet att delegera hithörande uppgifter på sin närmaste man, dvs. denförste taxeringsintendent som inte är chef för kontor. Benämningen förstetaxeringsinlendent innefattar också allmänna ombudet hos den mellankommunalaprövningsnämnden. Medtaxeringsintendenl förstås i TF, utom taxeringsinlendenler i olikatjänsteställning, också andra tjänstemän som fått i uppdrag alt i sin tjänstutföra göromål som ankoramer på taxeringsintendenl eller på allmänna ombudethos den mellankommunala prövningsnämnden. Departementschefen.I den nya länsslyrelseorganisalionen komraer skalleavdelningen alt överta bl.a. de arbetsuppgifter sora nu utförs inom taxeringssektionen. Vidare är delmeningen all vissa arbetsuppgifter skall föras över från den nuvarandekameralsektionen tUl denna avdelning, bl. a. ärenden rörandetaxeringsorganisalionen, såsom indelning i taxeringsdislrikt, förordnande avtaxeringsfunktionärer och ersättningar till dessa. De uppgifter sora enligt TFankomraer på landskamreraren och som inle avser dömandet i skatlemål och vaddärmed samraanhänger hänförs också till skatteavdelningen. Det gäller bl. a.sararaanlräden med taxeringsfunktionärer och förberedelser förlaxeringsarbelel, t, ex. arbetet med de s. k. länsanvisningarna. Dennuvarande uppgiftsfördelningen raellan länsstyrelse och taxeringsintendenltorde i princip böra behållas. sora sådan bör näraligen ej agerasora part i laxeringsprocessen eller ha uppgifter som anknyter lilltaxeringskonlrollen. nya organisationen bör chefen för skatteavdelningen i princip överta deuppgifter som åvilar förste taxeringsinlendenlen. Han bör dock, om inteannat föreskrivs, kunna delegera arbetsuppgifter enligt TF till cheferna förlaxerings- och revisionsenhelerna, dvs. de enheter som svarar för processföringresp. Det bör t. ex. regelmässigt vara chefen förrevisionsenheten som beslutar om laxerings-revision och vad därmedsamraanhänger. Begreppet taxeringsenhet inbegriper taxeruigskontoren hoslänsstyrelsen i Stockholras län och enheten för övriga ärenden påskatteavdelningen hos i . I begreppet revisionsenhetinnefattas revisionskontoren hos i . IStockholms län bör chefen för laxeringsavdelningen ha samma 1971: 60 71 uppgifterenligt TF som chefen för skatteavdelningen i övriga län. Chefen förtaxeringsavdelningen bör, liksora , kunna uppdra åt sinställföreträdare, dvs. f. n. den förste taxeringsintendent som inle är chef förkontor, atl fullgöra uppgift som ankoramer på honom. Av praktiska skäl böravdelningschefernas befogenheter inte knytas lill deras tjänstetitel. Jagförordar i stället atl benäraningen "skattechef" används för atlbeteckna såväl chef för skatteavdelning sora chefen för laxeringsavdelningen iStockholms län. Det nuvarande allmännaombudet hos den mellankommunala prövningsnämnden, sora efler nämndensombildning till skatterätt bör benäranas allraänna ombudet för mellankommunalamål, bör ha sararaa befogenheter sora skallechef såvitt gäller de ärenden sorafaller inora den raellankoraraunala skatterättens korapelens. Benäraningenskallechef bör alltså raed angiven begränsning avse också delta allraännaorabud. Iövrigt förordas ändringar av huvudsakligen redaktionell natur. Hänvisningen isista styckel till 54 § bör med hänsyn till denna paragrafs nuvarande innehåUulgå. Bestämmelsen i 118 § TF skall enligt prop. 1971: 10 med förslag liUskattebroltslag m. ra. upphöra all gälla . Övergångsvis bördock hänvisningen till 118 § gälla. 10§ I denna paragraf anges laxeringsassislentens huvudsakUga arbetsuppgifter.Taxeringsassistenlens arbete är inriktat på atl biträdasärskUd taxeringsnärand, raedan han utför annattaxeringsarbete, bl. a. taxeringsrevisioner. nya länsslyrelseorganisalionen komraer laxeringsassislenterna all ingå ilänsstyrelsens skatteavdelning. Därav följer all de skall iaktta anvisningarom arbetsuppgifternas fördelning och vad sora eljest föreskrives avlänsstyrelsen, chefen för avdelningen eller annan behörig överordnad.Särskilda bestäraraelser härom lorde inte erfordras i TF. Bestämmelserna iIredje och fjärde styckena bör därför utgå. Bestämmelseni femte stycket, att taxeringsassistenl skall utföra taxeringsrevision i denraån han därtill erhåller uppdrag, bör likaledes ulgå. Skyldigheten förtjänsleraan atl ulföra taxeringsrevision regleras näraligen generellt i 57 §. 11och 12 §§ I dessa paragrafer finns bestäraraelser om prövningsnämnd i län ochom den mellankommunala prövningsnäranden. Här regleras frågor ora nämndernasorganisation, såsom när prövningsnämnd skall sammanträda på avdelningar, vemsom är ordförande, nämndernas sammansätt- Prop.1971: 60 72 ning och kansU. Motsvarigheten lill dessa bestämraelserför skatterätternas vidkommande finns i lagen ora skatterätt och länsrätt.Paragraferna bör därför upphöra all gälla. Bestämmelserna i denna paragraf om valbarhels- ochbehörighetsvillkor gäller ledamot och suppleant i såväl taxeringsnämnd somprövningsnämnd. För skatterätternas del finns bestämraelser härom i lagen omskatterätt och länsrätt. Denna paragraf bör därför endasl lämna regler förledamot och suppleant i taxeringsnämnd. I 1928 ärs taxeringsförordning betraktadestaxeringsnämndernas valda ledamöter sora representanter för olika grupper avskattskyldiga. Samma betraktelsesätt kvarstår i denna paragraf men har ibestämmelserna i 6 § 4 mom. om besvär över val av ledamot avlösts av det förmoderna förhållanden naturligare synsättet, all de valda ledamöterna skallföreträda kännedom om olika grupper av skattskyldiga. Landskontorsutredningenföreslår att 13 § utformas raed ledning av detta synsätt. Jag biträder dellaförslag. Övriga ändringar avser endast oraformuleringar iförenklingssyfte. Paragrafen innehåller regler om prövningsnämnds ochtaxeringsnämnds rätt att anlita sakkunnig. För skatterättens del avses dennarätt bli reglerad i 24 § förslagel lill förvaltningsprocesslag (prop. Föreskrifterna i 15 § TF bör därför begränsas till alt gälla taxeringsnämnd. Enligt 9 § förslaget till förvaltningslag (prop. 1971: 30)får myndighet vid behov anlita tolk, när myndigheten har all göra med någonsom ej behärskar svenska språket eller är allvarligt hörsel- eller lalska-dad.Denna regel torde också kunna bli tillämplig på taxeringsnämnd.Liksom hittUls bör taxeringsnämnd få anlita sakkunnig vid behandling avlaxeringsfråga sora kräver särskild sakkunskap. Beslut ora atl anlita tolkeller sakkunnig får enligt vad sora följer av 63 § andra stycket TF fattas avlaxeringsnärandens ordförande. Denne bör dock först samråda med skallechefen.En föreskrift härom bör införas i paragrafen. 17 § Förste taxeringsintendenlens åligganden enligt denna paragraf bör övertas av skallechefen. Enligt första stycket skall förstetaxeringsintendenten i erforderUg omfattning granska verkställda taxeringar.Det är en viktig uppgift att se till atl sådan granskning sker. 1971: 60 73 ärdet dock i regel knappast möjligt för honom, och blir det än mindre förskattechefen, alt själv granska taxeringarna, utan uppgiften kommer, liksoraf. n., i huvudsak atl ulföras av underordnad personal. Begreppetprövningsdistrikt, som anger prövningsnämnds domkrets och enligt 11 § 1 mom. ärliktydigt med län, bör inte finnas kvar. Skatterätts domkrets reglerasnämligen i lagen om skallerätt och länsrätt. I Iredje stycket bör därför ordetprövningsdistriktel bytas ut raot länet. Enligt fjärde styckel fården sora i annan befattning handlagt visst laxeringsärende inte sorataxeringsinlendent laga befattning med samma ärende. Förslagel tillförvaltningslag (prop. 1971: 30) innehåller jävsregler sora enligt min meningbör tillämpas också på taxeringsområdet. Dessa jävsregler innefattar bl. a. s.k. tvåinslansjäv och s. k. grann-lagenhetsjäv. Jag avser alt senare under 62 §närmare behandla hithörande frågor, och vill raed hänvisning tiU vad jag dåkoraraer att anföra förorda all den specieUa jävsregeln i delta stycke utgår. 34§ 2 mora. Skattskyldig skall enligt paragrafens förstamoment normalt avge självdeklaration under laxeringsåret.Vissa skattskyldiga åtnjuter dock anstånd raed att lämna deklaration lill den31 raars. Enligt andra raoraentel kan deklaralionsskyldig på ansökan fåanstånd raed alt lärana deklaration. Sådant anstånd kan dock beviljas honoraendast om hinder möter att lämna deklaration på grund av hans förvärvskällorssärskUda beskaffenhet eller verksamhetens mera betydande omfattning eller annanomständighet av säregen beskaffenhet. Beslut om anstånd meddelas av förstetaxeringsintendenten, och beslutet får inte överklagas. m. föreslår atl anstånd skall kunna medges den somvisar atl del på grund av särskilda omständigheter möter hinder all läranasjälvdeklaration inom föreskriven tid. Utredningen frarahåller att denföreslagna lydelsen visserligen avviker väsentligt från nuvarandebestämraelser, raen all raan endasl syftar till all närmare anpassa reglernatill nu allraänt tillämpad praxis. Remissinstanserna har ingen erinran molförslagel. belänkande Skattebrotten (1969: 42) föreslåsskatletiUägg vid deklaralionsförsuraraelse. I denna fråga berör fleraremissinstanser möjligheten alt få anstånd med avgivandel av deklaration. EnUgtlänsstyrelsen i län förekoramer olika bedömningar av granderna föranstånd. Sålunda medges inom vissa län anstånd ytterst generöst medan man i andralän tiUämpar bestämmelserna raera restriktivt. anser det därförönskvärt alt i saraband raed tillskapandet av bestämmelser om skattetillägg enöversyn görs av bestämmelserna om anstånd med deklaration eller alt i vart fallcentra- 1971: 60 74 laanvisningar utfärdas så att man når en likformig tillämpning av de gällandebestämmelserna. Andra reraissinstanser pekar på svårigheterna för olikagrupper av deklarationsmedhjälpare alt inom föreslcriven tid kunna biträda allade skattskyldiga som anser sig behöva hjälp med deklarationerna. 1971: 10 med förslag liU skaltebrottslag m. ra. förordas all ensärskild avgift, förseningsavgift, påförs skallskyldig, som underlåtit attavlärana självdeklaration, eller avläranat sådan deklaration först eflerutgången av den i 34 § 1 mora. eller raed stöd av 34 § 2 raora. Jag understryker i denna proposilion all del ligger i sakens natur atlanstånd inle bör medges annat än när det verkligen är av behovet påkallat, raenframhåller också alt någon påföljd inte bör inträffa när skäl för anstånd ärför handen. Gällandebestäraraelser ora anstånd är ganska rigorösa, och avsikten är givetvis atlanstånd skall förekoraraa endast i undanlagsfall. I praktiken har emellertidanstånd bevUjats i större utsträckning än vad författningens ordalydelseegentligen raedger. Praxis härvidlag växlar också från län lill län. Enligtrain mening är delta ell oraråde där genom anvisningar börkunna åstadkomma större enhetlighet. Anståndsreglerna bör dock, soralandskonlorsutredningen föreslår, anpassas till rådande praxis. Anstånd börsåledes kunna raedges den sora visar att hinder på grund av särskildaorasländigheier raöter att avlämna självdeklaration inora föreskriven tid.Uttrycket "särskilda omständigheter" raarkerar all anståndsfråganalltjämt skall bedöraas restriktivt. Självfallet skall anslåndsfrågan bedömasefler de speciella omständigheter sora föreligger det aktuella årel. Denoraständighelen alt en" skattskyldig fått anstånd ell år är i och för siginget skäl atl han skall medges anstånd också i fortsättningen. Ansökangörs f. n. hos förste taxeringsinlendenlen. I den nya organisationen böransökan göras hos skallechefen. 39§ 4 mora. kan, om i della moment angivna förutsättningar är förhanden, på fraraslällning befria skallskyldig från skyldighet all läranakontroUuppgift. Som framgår av prop. 1971: 14 (s. 57) med förslag tUl lag oraskatterätt och länsrätt är det raeningen att skatterätten skall besluta isådana raål. Ordet "" bör därför bytas ul mot "skatterätten". 50 §1 raorn. Paragrafen, som innehåller sekretessbestämmelser,läranar bl. a. föreskrifter ora vilka sora får granska självdeklaration ochandra uppgifter och handlingar för laxering. 1971: 60 75 fårgöras av ordföranden och kronoorabudet i taxeringsnärand samt de ledaraöler inäranden sora utses därlUl, vidare av ärabets- eUer tjänsteman på vilken sådangranskning ankoraraer lUl följd av bestäraraelserna i TF och ledaraötema i prövningsnäranden.Vidare föreskrivs i paragrafen bl. a. att självdeklaration inle får tas in itaxeringsnämnds eller prövningsnämnds protokoll i vidare mån än soraoundgängligen erfordras. Landskontorsutredningen.I anslulning tiU förslaget atl inrätta skatterätter föreslår utredningen allgranskning av deklaration får göras av dorastol. Principen om all oUkamyndigheter och funktioner sora är verksamma med skallekontroll skall få ta delav varandras material föreslås vidare bli uttryckligen lagfäst.Remissinstanserna har ingen erinran mot utredningens förslag i dessa delar. Departementschefen.I enlighet med landskontorsutredningens förslag förordar jag alt detuttryckligen föreskrivs att självdeklarationer och andra i paragrafen avseddauppgifter och handlingar får granskas av doraslol och tjänsleraan som utövarlaxerings- eller skattekontroll. Med doraslol avses givelvis inte enbart förvaltningsdomstol,t. ex. skatterätt, ulan även aUmän doraslol. Bestämmelsenall självdeklaration inle får las in i protokoll i vidare mån än som erfordrasbör endasl avse taxeringsnämnds protokoll. Idessa paragrafer anges vUka som har behörighet alt utfärda anmaning och närvite får föreläggas i anmaning. F.n. har prövningsnämnderna anraaningsräll. Motivet till della är altprövningsnämnderna skall kunna använda anmaningsförfarandel för altfullständiga utredningen i besvärsmål. Del lorde emellertid sällan eller aldrigförekoraraa alt prövningsnämnderna begagnar sig av denna rätt. Uppgiften allsvara för utredningen i skatlemål koraraer i princip alt ligga på parternasjälva och inle på skatterätten, sora har atl leda parternas utredning.Skatterätterna får andra och mera effektiva utrednings-medel än anmaningsrällen,bl. a. räll all höra vittne eller sakkunnig under ed eller försäkran. Anledningtorde därför saknas alt låta dessa doraslolar ha den anraaningsräll som häravses. Anmaningenligt 51 § andra stycket får endast utfärdas av förste taxeringsinlendent.Här åsyftas anraaning beträffande uppgifter som avses i 39 § 2 mom., dvs.uppgifter från rörelseidkare ra. om utbetalningar och försäljningar tillicke namngivna mottagare. I delta fall bör delegering enligt 3 § inle komraa ifråga, eftersom sådan anmaning kan få mycket vidsträckt räckvidd. Anmaningenligt detta stycke bör därför i dennya organisationen få ulfärdas endast av skattechefen i del län, där denuppgiftsskyldige är bosatt. Jagförordar atl 51 och 53 §§ ändras i enlighet med vad jag nu har anfört. Vissaredaktionella ändringar bör också göras i 51 §. 56§ 4 mora. Beslutora handlings undantagande från taxeringsrevision fattas f. n. avlänsstyrelsen, raen skall enligt lagen ora skatterätt och länsrätt raeddelasav skatterätten. Ordet "länsstyrelse" bör därför bytas ut raot"skatterätten". Någonuttrycklig bestämmelse om hos vilken skalleräll man skall göra framstäUning orahandlings undantagande från taxeringsrevision torde inte behövas. Fraraställningenbör regelmässigt ges in till skatterätten i det län där revisionen sker,vilket i det stora flertalet fall är liktydigt med det län där den skallskyldigesheraortskommun är belägen. Enligt 1 mom. får beslut om taxeringsrevision i länen endastfattas av förste taxeringsintendenl. I kan dock uppdras åtförste revjsionsintendenl att meddela sådant beslut. Av 3 § framgår alltaxeringsrevision också kan beslutas av allmänna ombudet hos den mellankoraraunalaprövningsnäranden och av annan därtill förordnad tjänsteman hos riksskatteverket.Om en förste taxeringsinlendent anser alt taxeringsrevision bör göras i annatlän, skall han begära della hos sin kollega i del länet. I tredje styckel angesvilka som får utföra taxeringsrevision. Eftersomtaxeringsnärand, sora fraragår av första momentet, inle får besluta omtaxeringsrevision, måste nämnden vända sig till förste taxeringsintendentennär den vill ha sådan revision utförd. Delta framgår av andra momentet, somockså lämnar regler för överlämnandet av vissa handlingar och underrättelser. Departementschefen.Uppgiflen att besluta om taxeringsrevision i länen bör i den nyaorganisationen ankomma på skallechefen. Som redan har nämnts under 3 §förutsätts dock alt denna uppgift och vad därmed sammanhänger, såsom attbestämma tid och plats för revisionen, regelmässigt delegeras till chefen förrevisionsenheten. Därmed blir den särskilda bestämmelsen om delegering tillförste revisionsintendent i överflödig. Paragrafen bör i övrigtförenklas, varvid andra raoraentel bör utgå. Föreskrifterna i della raoraent oraöverläranande av vissa handlingar och uppgifter kan näraligen regleras i adrainistrativordning, och den kvarstående bestämmelsen, att taxeringsnämnd har alt göraframställning om taxeringsrevision, bör efler omredigering tas in i paragrafensandra stycke. Prop.1971: 60 77 Enligtförsta styckel skall vaka över att taxeringsarbetet i förstainstans ordnas och bedrivs ändamålsenligt. I andra styckel föreskrivs allförste taxeringsintendenten skall övervaka taxeringsnämndernas arbete och vidbehov lämna råd, upplysningar och annat bistånd. Delligger i sakens natur atl i den nya organisationen ansvaret- för övervakningenav taxeringsnämndernas arbete i realiteten koraraer all ligga på skattechefen.Övervakningen bör emellertid, som , vara en uppgift sora ankoraraer pålänsstyrelsen. Hur därraed samraanhängande arbete skall utföras och fördelaspå olika Ijänsteraän, bör på vanligt sätt regleras i instruktion ocharbetsordning. Den nuvarande distinktionen mellan vad som enligt första stycketåligger och enligt andra styckel förste taxeringsintendenten bördärför inte finnas kvar. Eflersora föreskriften i första styckel får ansesinnefatta skyldighet atl vid behov lämna råd, upplysningar och annat biståndförordar jag att andra stycket utgår. 59a § Enligt beslut av hösttiksdag skall s. k. länsanvisningar förlaxeringen nuraera faststäUas av . fastställdes de av prövningsnäranden.Bestämmelsen återfinns i 93 § under kapilelmbri-ken Om prövningsnämndernas verksarahet.Enligt vad jag förordar i det följande kommer hela detla avsnitt all ulgå.Bestämmelsen bör härvid lämpligen överföras till en ny paragraf, 59 a §. Länsstyrelsenhar enligt denna paragraf rätt all kalla ledamöter i taxeringsnämnd tUlsammanträde inför landskamreraren för överläggningar om laxeringsarbelel.Uttrycket "inför landskamreraren" bör utgå. Dessa sammanträden syftarenligt sakens natur bl. a. till att främja en Ukformig och rättvis laxering. Beslämraelseni sista punklen alt man vid överläggningarna bör ägna uppmärksamhet åt åtgärderi della syfte bör därför utgå såsora överflödig. 62§ Gällande bestämmelser. Denna paragraf reglerar jäv i laxerings-nämnd. Enligtförsta moraentet skall ledamot i taxeringsnämnd avträda vid taxering som angår honorasjälv, hans hustru, föräldrar, barn eller syskon eller oskifl dödsbo, sora hanhar del i, vidare vid laxering av bolag, förening eller stiftelse, varsstyrelse eller förvaltning han tillhör, eller vid taxering av någon, för vilkenhan är förmyndare, god man eller ombud eller vilken han raot ersättning biträttraed att upprätta deklaration till ledning vid laxeringen. Vad som sägs om ledaraotgäller i lUl-lämpliga delar också taxeringsassistenl. 1971: 60 78 bestämmelseom hur man skall förfara när ordföranden i näranden är jävig. Näranden utser dåinom sig en ledamot atl föra ordet vid behandlingen av ärendet. Förslagettill förvaltningslag m. m. Enligt 4 § i förslagel till förvaltningslag (prop.1971: 30) är den som har alt handlägga ärende jävig, 1. om saken angår honom själveller hans make, föräldrar, barn eller syskon eller annan honom närståendeeller ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honomsjälv eller någon honom närslående, 2. om han eller någon honomnärslående är ställföreträdare för den sora saken angår eller för någon sorakan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång, 3. ora ärendet blivit anhängigthos myndigheten efler klagan eller underställning eller på grund av tillsynöver annan myndighet och han tidigare hos den underordnade myndigheten deltagiti den slutliga handläggningen av ärende som rör saken, 4. om han i saken fört talan somombud eller mot ersättning biträtt någon, eller 5. om eljest särskUd omständighetföreligger sora är ägnad all rubba förtroendet lill hans opartiskhet i ärendet. I 5§ lagförslaget föreskrivs bl. a. atl den som är jävig ej får handlägga ärendet. I dellasammanhang bör anmälas alt JO med skrivelse till chefen för finansdepartementethar överläranal sitt beslut i ett ärende som ansetts kunna bli av intresse viden översyn av TF. JO:s beslut hänför sig lill den speciella jävssilualion sora uppkoraraer,när en tjänsteman, sora har intagit eller intar partsställning i högre instans genteraoten skallskyldig, fungerar som ordförande hos taxeringsnämnd som skall bedömaden skattskyldiges taxering. JO erinrar om att bland jävsgrunderna i 62 § TFinte särskilt nämns det allmänna jävet alt "särskild omständighet föreligger,som är ägnad all rubba förtroendet till hans opartiskhet i målet". Häravbör dock inle molsättningsvis dras den slutsatsen all sådant grann-lagenhelsjävinte behöver beaktas. Enligt JO:s mening kräver den allmänna jävsgmndsatsenalt en ordförande i taxeringsnämnd avträder och inle deltar i handläggningen avfråga om laxering, om sådan särskild omständighet sora sagts föreligger. Iannat fall skulle allraänhetens förtroende för laxeringsnäranden äventyras. JOifrågasätter om inle reglerna om jäv hos taxeringsnärand bör byggas ul så altdet uttryckligen görs klart alt en ordförande är jävig i ett sådani fall. Hananser dock alt frågan kan anslå till den allraänna översyn av TF:s jävsreglersom väntas koraraa till stånd i samband med genoraförandet av förslaget tillförvaltningslag. JOberör också frågan om jäv för tjänsleraan hos länsstyrelse som 1971: 60 79 fullgörtaxeringsintendents funktion och hänvisar härvidlag till regeln i 17 § fjärdestycket TF. Denna blir enligt lydelsen dock tiUärapUg endast när tjänsteraannenställs inför ett visst bestärat taxeringsärende, sora han handlagt förut iannan befallning, t. ex. som taxeringsnämndens ordförande. Tvåinslansjävel ifråga gäller däremot inle fall då han hafl all göra med elt annat laxeringsärenderörande sararaa skattskyldig eller komraer att fåbefallning raed ett taxeringsärende, sora angår den skaltskyldige, . JO påpekar att frågan om jäv fördenskull inle slår öppen, eflersoraden allraänna jävsbestäraraelsen i 37 § länsslyrelseinstruklionen, som hänvisartUl reglerna om doraarjäv, är tillämplig också på länsslyrelseljänsteman som fullgörtaxeringsintendents funktion.