prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Kostnaderna ökar för del i central administration ochreseverksamheten ( . Behovet minskar bl. a.genom utbyggnad och rationalisering av egna förrådsbyggnader ( . Förstärkning fordras föranskaffning och underhåll av lagerbyggnader samt för omsättning av äldrevarusortiment. Behovet av medel för flyttning av varor minskar (+ . Förstärkning fordras delsför räntekostnader för den ökning av fondkapitalet som begärs och dels förränta på det kapital, som överförts från statens reservförrådsfond (+ . Anslagsrubriken börändras i enlighet med överstyrelsens förslag. Jag kan inte biträda förslaget omökning av fondkapitalet. Med hänvisning till vad chefen för finansdepartementettidigare anfört avser jag att senare för Kungl. Maj:t anmäla frågan ora enbegränsning för /72 av medelsdispositionen för överstyrelsenslagring med 40 milj. kr. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att Kungl. att till Ersättning för beredskapslagring tn. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . 1971:1 Bilaga 12 54 1969/70Utgift 4 050 000 1970/71 Anslag 4 600 000 1971/72Förslag 5 254 000 skall enligt sinastadgar fastställda av Kungl. Maj:t idecember 1948 och senare delvis ändrade med Kungl. Majits godkännande främja resandet från utlandet till och inom och i detta syfte drivaupplysningsverksamhet samt verka för utveckling av landets turistväsen. Förbundet har som aktiva medlemmarsvenska landsting, kommuner, föreningar ochföretag samt som passiva medlemmar enskilda personer. Förbundetsangelägenheter handhas av en styrelse och ett råd. Styrelsen består av 13ledamöter och 12 suppleanter, av vilka Kungl. Maj:t utser sju resp. sex. Blandde sju ledamöterna utser Kungl. Maj:t en att vara ordförande. Övriga ledamöteroch suppleanter i styrelsen utses av rådet, som i sin tur utses avraedleraraarna. Arbetet inom förbundet utförs i nära samarbetemellan dess huvudkontor i och deelva egna eller gemensamma nordiska turistkontoren i utlandet. Förbundets huvudkontor i ärorganiserat på tre avdelningar:marknadsavdelningen (utrikessektionen, inrikessektionen, informationssektionen),kansliavdelningen (ekonomi och personal) och utvecklingsavdelningen(utredning, statistik). För att främja resandet från utlandettill koncentrerar förbundet numera sitt arbete till turistiskakampanjer och länderaktioner, som samordnas med turistnäringens marknadsföring.Kampanjerna har finansierats tUl lika delarmed bidrag från turistnäringen m. fl. och med statsbidrag från kollegietför Sverige-information i utiandet. Förbundet har med hjälp av dessa medelkunnat samordna den turistiska marknadsföringen i framför allt ,, och . Kampanjer i dessaländer har gett utslag i ett allmänt ökat intresse för som turistland. För att främja resandet inom ochverka för utvecklingen av landets turistväsen har förbundet under det gångnabudgetåret tagit initiativ till att i samverkan med turistnäringens egnaintressenter genomföra en inrikeskampanj "". Syftet harvarit att åstadkomraa en grundläggande inventering av samladeturistresur- 1971:1 Bilaga 12 55 ser och att presentera ett samlat och för svenskpublik anpassat urval av vad landet har att erbjuda i turistiskt hänseende.Sverige-kampanjen möjliggörs av att förbundet ur handels- ochsjöfartsfonden om . En fortsatt ökningstaktnoterades för den utländska resetrafiken till . Antaletbesök från icke-nordiska länder gick upp med ca 11 "/o tiU totalt 1550 000besök. Strömmen av svenskar, som reste tUl utomnordiska länder, steg någotmindre 7,6 "/o tUl 1 630 000. Enligt förbundetsberäkningar fördelade sig de icke-nordiska Sverigebesökarna påföljande sätt: antal besök i % Dessvärre är trafikenfrån vår största utomnordiska turistmarknad särskilt svårbedömbar, enär den mycket stora lokaltrafiken över dansk-tyskagränsen inkluderas i den nordiska statistiken. Nämnas kan emellertid attdirekttrafiken från till per båt och flyg ökademed 36 o/o. Strömmen från de nordiskagrannländerna uppskattas till 3 milj. be sök, som på gnmd av passfriheten dockej registrerats. Av rederistatistiken framgår emellertid att antalet danskaturistbesök torde ha ökat med ca 10 "/o och antalet finländskabesök med 1718 »/o. Som helhet kan alltså år1969 betecknas som ett bra turistår för del. Vid en analys avturisttrafiken måste erinras om att de första sexmånadernas trafik som regel utgör ungefär en tredjedel av hela årets och en änmycket mindre andel av den egentiiga turisttrafiken. Den officiellastatistiken anger en ökning av antalet inresor till det nordiskapasskontrollområdet (exkl. västtyskar) under januarijuni 1970 med ca 8"/o. Den relativt starkaste uppgången noterades för japaner (-1- 48 o/o),italienare (-1- 18 o/o) och holländare (+ 15 o/o)) medan 1971:1 Bilaga 12 56 amerikaner (-f 4 o/o) och engelsmän (+ 0,6 o/o) lågväsentUgt under genomsnittet.Uppgifter om den västtyska persontrafiken kan endast erhållas fördirekttrafiken till , som ökade med drygt 5 o/o. Antalet besök från grannländernaregistreras endast när det gäller sjötrafik vilket ger en ganska godinformation om trafiken från (ökning med drygt 2 o/o från ,med ca 21 o/o från ) och (ökning med 22 o/o) men utesluteruppgifter om trafiken från . Resandet i motsatt riktning, d. v. s.svenskarnas utiandsresor, har visat en måttlig uppgång under första halvåret1970 ca 5 o/o för antalet besök i utomnordiska länder resp. ca 6 o/o fördirekttrafiken till dessa länder. Ungefärsamma ökningstal (+ 5 o/o) gäller för antalet utresandecharterflygpassagerare. Förbundetanser det nödvändigt att redovisa sin målsättning i ett läge, dåfritiden-turismen alltmer påkallar uppmärksamhet från nationalekonomisksynpunkt och spelar en allt större roll för den enskilde medborgaren.Målsättningen är att samordna och intensifiera marknadsföringen utomlands av som turistland, så att det utiändska resandettill håller jämna steg med svenskarnas turistresor till utlandet ochatt söka medverka till att svensk turism organiseras och utvecklas på ettsådant sätt, att resor i blir ett verkligt alternativ tUl utländskaresmål samt att söka medverka till insamling, bearbetning och redovisning avstatistik och annat faktamaterial, belysande turismens och frittdsresandetsstruktur och utveckling, som kan tjäna som underlag för statliga, kommunala ochprivata åtgärder inom turist- och fritidssektorn. Större delen av medlen för förbundetskampanjverksamhet utomlands har ställts till förfogande av kollegietför Sverige-information i utiandet. För /71 har beviljatstotalt . Dessa medel utgör grundförutsättningen för förbundetsverksamhet som samordnare av svensk turistnärings marknadsföring utomlands.Medel för denna verksainhet bör fr. o. m. nästa budgetår anslås under statsanslagettUl förbundet. Såsom uttalats bl. a. av måsteinrikeskampanjen slås ut för att få avsedd effekt. beviljas för att fortsätta inrikeskampanjen under år1972. För produktutvecklingsarbete och till ettpermanent utvecklingsråd för turismen begärs sammanlagt . Förbundet hemställer att anslagetsammanlagt höjs med . Därav kommer på administration avseendehuvudkontoret , produktion , utiandskontorensadministration . 1971:1 BUaga 12 57 Svenska turisttrafikförbundets verksamhetinriktas numera på att medverka till en god marknadsföring av turistmål iSverige. Den utländska turismen tillSverige stimuleras av förbundets verksamhet vars tyngdpunkt ligger påmarknaderna i , , ochAmerikas förenta stater. Turismen tUl från dessa länder ökar ständigt.Denna ökning överensstämmer med en allmän ökning av turismen inomOECD-länderna. Det torde ändå vara elt gott resultat att håller sinandel av turismen i konkurrens med turistmålen på kontinenten. Staten har kraftigt ökat sin insats iförbundet och bidrar nu med ca 95 0/0 till förbundetsfinansiering. Förbundets insatser för marknadsföringen av turistmålen skiljerinte i princip mellan utiändska och inländska turister. harförbundet drivit en särskild kampanj som inriktat sig påatt uppmärksamma de möjligheter till semester inom som bör kunnautgöra alternativ till en del av svenskarnas utiandsresande. Från handels- ochsjöfartsfonden har anvisats . för den kampanj som drivits . Turistnäringen bidrog med 500 000kr. Jag anser liksom förbundet att kampanjen bör fortsätta under åren1971 och 1972 men förutsätter att turistnäringen tar en ökande andel avkampanjens finansiering. anslagits av fondmedel.För en fortsättning kan endast . anslås av fondmedel.En medelsanvisning över riksstaten blir nödvändig. Jag beräknar 300 000 kr.härför. För kostnadsfördyringar i förbundets övriga verksamhet beräknar jag200 . Det särskilda anslaget tillturistpropaganda i förenta stater bör utgå och motsvarande medel, , beräknas under förevarande anslag. Detta bör i enlighet med vad jaganfört räknas upp med . Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att till Bidrag till för /72 anvisa ett anslag av 5 254 000kr. Kostnader för vissa nämnder m. m. 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Under anslaget harberäknats medel för arvoden, expenser m. m. för förförsvarsuppfinningar, oljelagringsrådet och resegarantinämnden. Institutionernas medelsförbrukning budgetåret1971/ 72 har beräknats enligt följande. Prop.1971:1 BUaga 12 58 1970/71 1971/72 förförsvarsuppfinningar (jfr prop. 12 s. 113, 1963:1 bil. och 1970: 196) 15000 of. (jfr prop. 1957: 144 och 1969: 136) 4 000 of. 1967:106) 11000 of. 30 000 of. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att Kungl. att till Kostnader förvissa nämnder m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av 30 000kr. Prop.1971:1 Bilaga 12 59 V: Fonden för låneunderstöd V: 8. Lån till utbyggnad av oljelagringen 1969/70 Utgift 73 484 091 Reservation 4 359 650 1970/71 Anslag 11500 000 1971/72Förslag 11500 000 Från anslaget bestridsstatens kostnader för beredskapslagring av olja enligt riktlinjer, soragodkänts av . Av reservationen, , motsvarar en stor del de lån som inom ramen för anvisade medelbelöper på statliga myndigheter och svarar mot dem åvilande lagringsskyldighet.Enligt prop. 1963; 1 bil. 12 s. 155 skall lån inte lämnas till myndigheterna.Återstående del av reservationen består huvudsakligast av lånebelopp, förvilka ett antal lagringsskyldiga ännu icke ansökt omutbetalning. Efter förslag av Kungl.Maj:t godkände riksdag riktlinjer för beredskapslagring av olja undersjuårsperioden 19701976 (prop. 1969: 136, BeU 66, 2LU 86, rskr 398 och 375).De fastställda riktiinjerna innefattar ett program bl. a. för en totalt settökad lagring av de produkter, som tidigare lagrats, d. v. s. bensin, fotogen,motorbrännoljor och eldningsoljor. Vissa mängder av de lagrade produkternaskall förvaras i skyddade eller särskilt lokaliserade anläggningar. Tillfinansieringen av kostnaderna för lagringen av nämnda produkter skall statenbidra med ca 11,5 milj. kr. Bidraget, som avser merkostnaderna förskyddad och lokaliserad lagring, skall utgå i form av ränte- ochamorteringsfria lån till de lagringsskyldiga. Influtna oljeavgifterjämlikt förordningen (1957: 344) om oljeavgift ra. m. uppgick under budgetåret1969/70 till . Överstyrelsen för ekonomiskt försvar Styrelsen hemställer, atttill Lån till utbyggnad av oljelagringen för /72 anvisas ettinvesteringsanslag av 11,5 milj. kr. 1971:1 Bilaga 12 60 genomföradet av riksdag beslutade oljelagringsprogrammet för perioden 19701976. Jag biträder överstyrelsens förslag ochhemställer, att Kungl. att till Lån till utbyggnad avoljelagringen för /72 anvisa ett investeringsanslag av . V: 9. Lån till nordiska industrialiseringsfonden tillförmån för 1969/70Utgift 7 000 000 1970/71 Anslag 7 000 000 1971/72Förslag 7 000 000 I samband med förhandlingarna om Islandsanslutning till EFTA enades de nordiska länderna om att upprätta enindustrialiseringsfond tUl förmån för (prop. 1970: 11, UU 1, rskr 50).Fondens grundkapital skall uppgå till ett belopp motsvarande 14 milj. USdollar, varav skall svara för 5,4 milj. Kapitalet skall räntefrittställas till den nordiska industrialiseringsfondens förfogande. Inbetalningenlill fonden skall ske med lika stora årliga belopp.Detta innebär för del ca 7 milj. kr. den 1 mars 1970den 28 februari 1974.Industrialiseringsfonden kan infordra beloppen från de nordiska ländernaefter hand som dess verksamhet kräver. Sedan godkännande inhämtatsbeslutade Kungl. Maj:t den 13 februari 1970att för del ratificera avtalet om en nordisk industrialiseringsfondtill förmån för . Deponeringen av ratifikationsinstrumentet ägderum . Tidigareinbetalningar till fonden har anvisats på tilläggsstat för /70 samt på riksstaten /71. Nästa inbetalning, somavser perioden , bör anvisas på riksstatenför /72. Jag hemställer, att Kungl. att till Lån till nordiskaindustrialiseringsfonden till förmån för för /72 anvisaett investeringsanslag av . 1971:1 Bilaga 12 61 Förrådsfonden för ekonomisk försvarsberedskap IX: 6.Förrådsanläggningar m. m. 1969/70Utgift 3 327 571 Reservation 1471704 1970/71 Anslag 3 795 000 1971/72Förslag 5 355 000 Förrådsfonden för ekonomisk försvarsberedskapinrättades genom beslut av Kungl. På fonden redovisas de olje-lagringsanläggningar m. m., somförvaltas av överstyrelsen för ekonomiskt försvar. För att påbörjaarbetena med en lagringsanläggning för flygdrivmedel anvisade riksdag3,0 milj. kr. 1970: 1, bil. 12 s. 62). Styrelsen har infordrat anbud påanläggningen och gett anbudsgivarna tillfälle räkna på två storleksalternativ.Ett mindre, som motsvarar en anläggningför ursprungligen planerad lagringsvolym, och ett större för den dubblavolymen. Lägsta anbud för det mindre alternativetbelöper sig tUl 11,1 milj. lu". och för det större tUl 12,0 mUj. Styrelsenföreslår att anläggningen utförs enligt det större alternativet. Därvid skapas till en mycket förmånlig kostnadmöjlighet att lagra ytterligare drivmedel. Överbefälhavaren,luftfartsverket och transportnämnden, som anmodats yttra sig i ärendet,tillstyrker styrelsens förslag. För att planenligt fortsätta arbete påanläggningen under /72 erfordras 5,0 milj. kr. Överstyrelsen har isamråd bl. a. med befästningsinspektionen utrett erforderligaförbättringsåtgärder vid en bergrumsanläggning för olja, som styrelsenförvaltar. Åtgärderna som kostnadsberäknats till 1,1 milj. kr. bör genomförasunder /72. Överstyrelsenförutser ett betydande utbyggnadsbehov för bulk-lagring av kemikalier samt avråvaror för petrokemisk industri m. m. För att påbörja byggandet averforderliga cisterner beräknas ett medelsbehov av 1,0 milj. kr. Från anslagetbestrids /70 kostnader för att anskaffa och lägga uppförråd av fältledningsmateriel för civUa, skyddade oljelagringsanläggningar.Anskaffningen har skett enligt en plan, som lades fram av överstyrelsen underår 1962. Kostnaderna för att genomföra planen beräknas i nuvarande prislägetUI 8,6 mUj. har anvisats 6,3milj. kr., varav 4,7 milj. kr. genom särskilda anslag på driftbudgetenunder budgetåren 1961/621968/69. De anvisade medlen avses i det närmastetäcka kostnaderna för att anskaffa sex centralförråd och tvåanläggningsförråd. Med hänsyn tUl denfortsatta utbyggnaden av skyddade oljelagringsanläggningar och behovet av attöka säkerheten för distribution från dessa anläggningar har planreviderats och ersatts av en ny plan av . Enligt den nya planenbehövs ytterligare sex centralförråd, vilket innebär en ökning med tre förrådjämfört med plan. Kostnaderna beräknas stiga tUl 12,6 milj. kr. /72 erfordras 1 milj. kr. för att anskaffa ett centralförråd.För att komplettera förråd med ofullständiga materielutrustningar erfordras355 . Jag förordar, att medelför nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplan ochanslagsberäkning. Investeringsplan (1 OOO-tal kr.) Uppförande av en anläggningför flygdrivmedel Centralförråd för distributionsmateriel för olja Byggstart män./är Färdigställande mån./är 1/4 1969 1/4 1970 10 000 12 000 8 600 12 650 18 600 24 650 Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Anslag /72(förslag) Jag hemställer, att Kungl. att tillFörrådsanläggningar m. m. för /72 anvisa ett investeringsanslagav . Vad föredraganden sålundamed instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:tKonungen. 10 Kollegiet för Sverige-information iutlandet 15 Kommittéer m. m. 4546 000 167 000 1 217 000 7970 000 1 900 000 50 000 B. Utrikeshandel m. m. 19 Främjandeav utrikeshandeln m. m. 24 Administrationskostnaderför nordiskt ekonomiskt 25 Bidragtill vissa internationella byråer m. m. 26 Exportfrämjandeåtgärder för textil- och konfektions- industriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin 26 Täckande av förluster på grundav garantier för län till textil- och konfektionsindustrierna samt den manuelltarbetande glasindustrin 9 609 000 1 146 000 8 017 000 100 000 347 000 675 000 24 594 000 C. Pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor 31 Statens pris- ochkartellnämnd : 35 Undersökningaroch upplysningsmateriel m. m. 612 000 1 401 000 1 515 000 9 410 000 49 Särskilda kostnader för förenings- m. fl. 32 479 000 1 500 000 50 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar 52 Ersättning för beredskapslagring m. m. 5615 000 68 939 000 54 Bidrag till Svenska turisttrafikförbundet57 Kostnader för vissa nämnder m. m. Summa för driftbudgeten 179 703 000 1971:1 Bilaga 12 Mandelsdepartementet 64 V: Fonden förlåneunderstöd 59 Låntill utbyggnad av oljelagringen 11500 000 60 Lån till nordiskaindustrialiseringsfonden till förmån för Förrädsfonden för ekonomisk försvarsberedskap: Summa för kapitalbudgeten 23 855 000 Totaltför 203 558 000 Prop.1971:1 Bilaga 13 Piop. Till hör frågor omarbetsmarknad, invandring och svensktmedborgarskap, regional utvecklingsplanering och regionalpolitiskt stödsamt bostadsbyggande. harvarit en intensiv reformperiod inom helaverksamhetsområde. Arbetsmarknadspolitiken har tillförts nya medel och dessfinansieUa resurser har mer än tredubblats. Över 900 000 nya bostäder har byggts.Regionalpolitiskt stöd har införts och grunden har lagts tiU enregionalpolitisk planering. Reformverksamheten och den expansion som harpräglat dessa verksamhetsområden fortsätter. I den högkonjunktur som har rått under år1970 har arbetsmarknadspolitiken varit inriktad på att utjämna regionala ochbranschvisa skUlnader mellan efterfrågan och tUlgång på arbetskraft. Insatsemahar vidare koncentrerats på att stärka de äldres och de handikappades ställningpå arbetsmarknaden. Under nästa budgetår ställs ytterligare resurser tiU förfogande för dessa syften ochhandlingsberedskapen för att trygga den fulla sysselsättningenförstärks. Utredningsförslagom vidgat kontantstöd vid arbetslöshet väntas . Frågan ora ökadanställningstrygghet för den äldre arbetskraften liksom omfattningen ochinriktningen av den skyddade verksamheten utreds f. n. Arbetet med att utforma en fastareregionalpolitisk målsättning fortsätter på grundval av de rUctlinjer förregionalpolitiken som beslutades av riksdag. De regionalahandUngsprogram länsprogram 1970 som f.n. utarbetas av länsstyrelserna och planeringsråden kommer att redovisas tillinrikesdepartementet . riksdagsbeslut om nya ochvidgade medel för den regionalpolitiska stödverksamheten har skapatförutsättningar för en intensifiering av insatsema. Samhällets möjligheter attpåverka de enskUda företagenslokaUseringsval har förstärkts. Skyldighet att delta i s. k. lokaUseringssamråd införs för den som planerarbyggnadslovskrävande 1 1971. Prop.1971:1 Bilaga 13 2 åtgärderi fråga om lokaler för vissa slag av verksamhet i orter där tillväxten avregionalpolitiska skäl anses böra dämpas. Bostadsbyggandet Ugger fortfarande på enhög nivå. Av det program förbostadsbyggandet om 1 milj. lägenheter somstatsmakterna har uttalat sig för har mer än 600 000 lägenheter färdigstäUtsunder periodens första . Bostadsbyggnadsplanen för de närmaste åreninnebär ett fuUföljande av tioårsprogrammet. Totalt ökaranslagen för nästa budgetår inom inrikesdenartementets verksamhetsområde med 1 795 milj. kr. tiU6 014 milj. kr. En intensiv högkonjunktur har präglatarbetsmarknaden . Arbetslösheten har varit låg. EnUgtarbetskraftsundersökningarna, som ger en helhetsbild av utvecklingen, hararbetslöshetstalen så gott somgenomgående varit lägre än . Särskilt påtaglig har nedgångenvarit i skogslänen, vilket har medfört en utjämning mellan dessa och övrigalän. I följande sammanställning återges andelen arbetslösa i procent av dentotala arbetskraften. Storstadslän Skogslän Övriga län 2.4 1,7 1,7 1,5 2.6 1,9 1,3 1,7 hartendenser till en ökning av arbetslösheten kunnat iakttas. Antalet arbetslösaanmälda hos arbetsför-medUngen var ca 8 000 högre än i november1969. Statistiken påverkas dock bl. a. av ett ökat utnyttjande av de arbetsmarknadspolitiskaförmåner, t. ex. omställningsbidraget, vilka förutsätter kontakt medarbetsförmedlingen. Liksom har bristen påarbetskraft i Syd- och gjort det nödvändigt att inom ramen fören stram ekonomisk politik vidta särskildaåtgärder för att motverka uppkomsten av allvarligare stömingar påarbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft har hållits tiUbaka genomrestriktiv tillståndsgivning för oprioriterat byggande. infördes investeringsavgift på vissa oprioriterade byggnadsarbeten.Vidare har statiiga myndigheter och affärsverk i likhet med vad som skedde år1969 anmodats att bevilja uppskov med leveranser från industrin samt attuppskjuta planerade beställningar. Den starka efterfrågan på arbetskraft harlett till kraftigt ökad invandring. Ar uppgick nettoinvandringen till 45500 personer och den beräknas ha legat på en något högre nivå. Prop.1971:1 Bilaga 13 3 betsanmälda utlänningar har ökat från 192 000 ioktober 1969 till 228 000 samraa månad 1970. På grund av bristen påarbetskraft har det i allmänhet varit lätt för arbetssökande att fåanställning. De arbetsmarknadspolitiska åtgärdema har i detta lägekoncentrerats på två huvuduppgifter, nämligen dels att utjämna regionala ochbranschvisa skiUnader i sysselsättningen, dels att bistå de människor som avolika skäl har visat sig ha svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Sysselsättningsskapandeåtgärder i form av allmänna beredskapsarbeten har liksom under år 1969förlagts främst till de nordligaste länen. För att underlätta denenskildes arbetsval har arbetsförmedlingarna intensifierat sin information omtillgängliga arbetstUlfällen. Arbetsmarknadsorientering har lämnatsnyinträdande på arbetsmarknaden. Vidare har resurserna förarbetsmarknadsutbUdning utökats väsentligt. deltog flerpersoner i utbildning än , Dessa åtgärder har medverkat till bl.a. ökad tillströmning av gifta kvinnor tUl arbetsmarknaden. Andelen kvinnor iarbetsmarknadsutbildning har ökat från somden totala ut-bUdningsvolymen har vidgats. Högkonjunkturen harmedfört att fler arbetstillfällen har stått till buds även för äldre ochhandikappade. Särskilda insatser har dock varit nödvändiga för att underlättaanställning för dem på öppna marknaden. Ett viktigt initiativ är i detsammanhanget att har rekommenderat arbetsförmedlingamaatt tiUsammans med representanter för företag och fackklubbar undersöka vilkaförändringar av arbetsplatser, maskiner och verktyg som kan vidtas för attunderlätta nyanstäUning av handikappade och äldre eller göra det möjligt fördem att behålla sitt arbete. Resurserna för detta ändamål behöver emellertidförstärkas. Genom insatser av dettaslag kan mycket åstadkommas för att bereda handikappade sysselsättning i detordinarie arbetslivet. Ändå tvingas man i många fall tillgripa skyddadsysselsättning i någon form. Omfattningen av sådan sysselsättning samt vissaarbetsvårdande åtgärder framgår avföljande tablå Antal personer i 1969 1970 arbetsprövning arbetsträning arbetsmarknadsutbildningarbete i skyddad verkstad hemarbete halvskyddat arbete beredskapsarbetearkivarbete Prop.1971:1 Bilaga 13 4 I detta sammanhang kan erinras om att1970 års riksdag på Kungl. Maj:ts förslag har beslutat om befogenhet för kommunatt under vissa förutsättningar driva affärsverksamhet i syfte att beredaanställning åt handikappade inom kommunen. Omfattningen av de viktigarearbetsmarknadspolitiska åtgärderna underåren 1969 och 1970 redovisas i följande sammanställning. Antal personer som fått flyttningsbidrag 7 400 7 800 4 300 36 200 31 500 23 500 42 200 38 900 31 100 50 000 7 300 4 400 4 400 3 500 2 400 2 400 12 000 12 000