prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Därvid gäller dock alltillväxten skulle bli något lägre för att i motsvarandemån ligga högre under senare delen av perloden. I min diskussion av hur dellaresursutrymme lämpligen kan användas följer jag långtidsutredningensframställningssätt och tar först upp inveslerlngsfrågorna oberoende av om dehänför sig lill privat eller offentlig sektor. kalkyler skulle investeringskvolen blioförändrad eller något sjunkande. Detta skulle innebära en delvis ny situationdå denna kvot närmast stigit ända fram till de sista årenav . Omsvängningen sammanhänger enligt långtidsutredningen med förutser en lugnare investeringsökning inom offentlig sektor och inombostadsbyggandet. Endast i några fall har denna bedömning mött invändningarbland remissinstanserna. För egen del håller jag det för troligt att denrelativa investeringsökningen inom den offentliga sektom inte blir lika starksom . Genom atl dessa investeringar inom exempelvis skol- ochsjukvårdsområdet stegrats så snabbt och nått en så hög nivå kan storatillskott till kapitalstocken erhållas med förhållandevis begränsade årligaökningar. Försiktighet i utbyggnaden är för övrigl motiverad med hänsyn tillalt investeringama där huvudsakligen ej är sådana som ersätter arbetskraft utankräver ökad personal. Vadbostadsbyggandet beträffar så gäller målet om en nybyggnation av 1 milj.lägenheter fram tiU 1974/75. Med den nivå som byggandet nunått torde målet kunna realiseras med i stort sett oförändradinvesteringsaktivitet. Att i förväg mer exakt precisera bostadsbyggandetsomfattning är inte möjUgt med hänsyn tUl konjunkturförändringar och till hursnabbt man kan bedriva saneringsverksamheten. Med beaktande av det uppsattamålet bör den långsiktiga inriktningen dock vara all investeringarna på dellaområde bör hållas på ungefär den nivå de nu nått. Jaghar tidigare betonat nödvändigheten av att förstärka industrinsproduktionskapacitet och att därför söka uppnå en ökad investeringsaktivitetinom detla område. Läggs därtill de betydande investeringsbehov som finns inomjord- och skogsbruk, handel, samfärdsel etc. bedömer jag den avlångtidsutredningen förutsatta ökningen av investeringarna inle för högttilllagen. Orealistiskt är måhända inte alt räkna med en långsiktigt oförändradtotal investeringskvot i den svenska ekonomin. Demed en fortsatt hög realkapitalbildning förbundna frågorna rörande sparandetsutveckling har också berörts i långtidsutredningen. Minskningen av det privatasparandet i företag och hushåll och ökningen av sparmedel inom i första handAP-fonden reser många olika problem rörande kanaliseruigen av spar- ochkapitalströmmarna. Frågor av denna karaktär utreds av 1968 årskapitalmarknadsutredning. Några remissinstanser har särskilt uppehållit sig viddet minskade hushållssparandet och framhållit angelägenheten av att sökastunulera delta. Jag har understrukit sparandels avgöranderoll för den framtida välståndsökningen men även måst konstalerasvårigheterna atl finna effektiva vägar för en sådan stimulans. Sedan långttillbaka har vi sökt främja ett sparande via lönsparande och tUlämpadesett särskilt premiesparande för återbetalda preUminärskallemedel. lag har föravsikt att utifrån erfarenheterna från dessa ålgärder återkomma i senaresammanhang med förslag syftande lill alt stimulera och fånga in elt nysparande. Någonsifferprecisering av en lämplig ökningstakt för offentlig och privat konsumtionkan inle göras. Jag finner dock att inget av de illustrerande alternativenhelt kan anges som en riktpunkt för den ekonomiska politiken.Åtstramningskravet kan inle ensidigt läggas på den ena eller andra sidan ulanmåste fördelas med hänsyn till de förhållanden som kommer atl gälla under olikaår. Utrymmetär särsldlt ganska begränsat. I årets budgetförslag har enstark återhåUsamhet med utgiftsökningar eftersträvats. Del är dock intemöjligt alt genomföra drastiska uppbromsningar och en viss ökning av denstatliga konsumtionen är all räkna med . Samtidigtfortsätter den relativt snabba slegrmgen av konamunal konsumtion, om än i någotlugnare takt . Delta gör alt den privata konsumtionen inle kan ökaså mycket. I och för sig kan det vara naturUgt att konsumtionsökningen blirbegränsad då en standardhöjning las ut i form avarbetstidsförkortning. Ä andra sidan skulle det med hänsyn till en eftersträvadutjämning av inkomsterna vara önskvärt med ett större utrymme för attspänningarna på arbets- och lönemarknaden inte skall bli för besvärande. Enfortsatt stark återhållsamhet med offentliga utgifter är motiverad även förkommande budgetår, om det skaU vara möjligt att bereda ett ej alltför begränsatutrymme för privat konsumtion. Denkommunala utgiftsutvecklingen är därvid elt speciellt problem. Betydandeökningar förutses framöver. Medel att med snabb verkan påverka dennautveckling finns inte. En stor del av utgiflsöfcningamä sammanhänger medbeslut av regering och riksdag. I finansplanen förordade jag därför atl allacentrala beslut som har kostnadskonsekvenser för kommunema noggrant prövasockså med hänsyn till sina finansierings- ocbskattekonsekvenser på kommunsidan. Utgiftsutvecklingen på ingeroro, vilket ställer även kommunerna inför kravet alt med största omsorg prövaoch handlägga anspråken på nya utgifter. Utgifts-perspektiven ger även ökadaktualitet åt problemet efler vilka vägar man kan förbättra möjligheterna alttiUgodose de stora behoven av olika offentliga tjänster. En sida av dellaspörsmål utgörs av en noggrann prövning av alla de rationaliserings- ochkoslnadsbesparingsmöjligheter som kan finnas inom oUka offentligaverksamhetsområden. Skilda undersökningar och ålgärder pågår förall söka höja produktivitet och effektivitet i offentlig förvallning. All nåväsentliga resultat av dessa strävanden är en förutsättning för all planer ochambitioner inom de olika arbetsområdena skall kunna realiseras. Deawägningsproblem och målkonflikter som aktualiserats av långtidsutredningenhar på vissa håll tolkats så alt den svenska ekonomin skulle vara svag ochbrista i vitalitet och utvecklingskraft. Av de studier rörande skilda frågorsom ingår i långtidsutredningen finns som bekräftar en sådanföreställning. Tvärtom framstår ulvecklingsförutsätt-ningarna i olika avseendensom gynnsamma vid såväl en historisk som inlernalionell jämförelse. Dellagäller exempelvis i fråga om arbetskraftens yrkesskicklighet ochutbildningsnivå, produktivilelsslegringarnas storlek, byggnads- ochmaskinkapitalels modernitet och kvalitet samt om förelagens villighet ochförmåga alt föra in nya metoder och varor. Våraproblem framöver hänger således inle samman med svagheter i ekonominseffektivitet utan är all söka i de krav och ambitioner som finns. Som jagredovisat i det föregående gör sig stora anspråk gällande på angelägnautbyggnader inom offentlig sektor och på en höjd standard för de enskildahushållen. Vi önskar komma till rätta med problem på regionalpolitikens ochmiljövårdens områden. En jämnare inkomstfördelning inom landet och ökad hjälptill utvecklingsländerna är önskemål vars realiserande vi sätter högt. Alladessa anspråk vill vi snabbi tillgodose. De höga ambitionerna får detillgängliga resurserna alt framstå som besvärande otillräckliga. Dennaerinran om var våra problem är alt finna innebär inget förord för alt sökadämpa kraven och ambitionerna. Högt ställda förväntningar är en bidragandekraft i arbetet för atl vidga och förbättra förutsättningarna för enutveckling mot elt bättre samhälle. Insikten om problemens art ochsvårighetsgrad ger dock en bättre grund för atl i samverkan och enighet nåderas lösning. Totalbudgetensutgiftsanslag budgetåren 1970/71 och 1971/72 Islatsverksproposillonen beräknade jag tolalbudgelens utgifter, exkl.förändringarna av reservalionsmedelsbehållningarna och i dispositionen avrörliga krediter, lill ca 47 400 milj. kr. för /71. Häri ingickde i prop. 1971: 2 upptagna anslagen på tiUäggsstat, om vilka riksdagensedermera har beslutat. Till utgången av har härutöver begärts och ivissa fall fallats beslut om anslag på lilläggsslat med elt sammanlagt beloppav 451 milj. kr. Bland större anslag kan nämnas 270 milj. kr. underförsvarsdepartementet till reglering av prisstegringar. Riksrevisionsverkethar med skrivelse överlämnat en approximativ beräkning avbudgetutfallet för innevarande budgetår (bilaga 4). Beräkningama bygger påuppgifter som inhämtat från myndigheterna. Enligtberäkningen skulle tolalbudgelens utgifler exkl. förändringar i behållningarnapå reservations- och investeringsanslag och i dispositionen av rörligakrediter uppgå till 48 713 milj. kr. under innevarande budgetår. Verketsberäkning i denna del kan jag ansluta mig till. /72 upptogs de totala statsutgifterna, exkl. förändringar ireservationsmedelsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, istatsverkspropositionen lill 51 425 milj. kr. I propositioner vilka förelagtsårets riksdag före och riksdagsbeslut fram till nämnda dag harupptagils anslag som innebär en utgiftsökning med 193 mUj. Bland störreanslagsökningar kan nämnas 125 milj. kr. Medelsbehovetför täckande av underskottet på riksgäldsfonden beräknas efterdiskonlosänkningen bli 20 milj. kr. lägre än vad som angavs istatsverkspropositionen. Jaghar låtit upprätta en specifikation av anslagsförändringar i förhållande tillstatsverkspropositionen per (bUaga 7). Pågrundval av dessa uppgifter beräknar jag ulgiflsanslagen på tolalbudgelen /72 till 51 598 mUj. kr., vilket är 173 milj. kr. mera än istatsverkspropositionen. Förslag och beslut efter som påverkarriksstalen torde få beaktas av vederbörande utskott. Avskrivningav nya kapitalinvesteringar för /72, m. m. Anslagenllll avskrivning av nya kapitalinvesteringar för /72 var i åretsstalsverksproposilion i viss omfattning upptagna med beräknade belopp, beroendepå atl motsvarande investeringsanslag inle Beräknadeförändringar i anslagsbehållningarna budgetåren 1970/71 och 1971/72. (Ökning -1-, minskning ) Driftbudgeten(exkl. avskrivningar) Kapitalbudgeten - 250 -250 -241 - 1 - 200 -200 -100 -250 Jag får nu anmäla de definitiva anslagsförslagen, vilkaöverensstämmer med de preliminära. Understatens allmänna fastighetsfond beräknades i statsverkspropositionen förbyggnadsarbeten vid universiteten m. m. 140 milj. kr. 1971: 35 hardefinitivt begärts samma belopp som angetts i statsverkspropositionen, varföravskrivningsanslagel bör föras upp med oförändrat 70 milj. kr. Underfonden för låneunderstöd har anslaget lill pressens lånefond definitivtbegärts (prop. 1971: 27) med samma belopp som angetts i statsverkspropositionenoch avskrivningsanslaget bör därför las upp med . Iårets slatsverksproposition beräknades medelsbehållningarna på reservations-och investeringsanslag minska med 250 milj. kr. under /71. Riksrevisionsverkethar sedermera inhämtat uppgifter rörande myndigheternas bedömning avanslagsbehållningarnas utveckling. En sammanfattning härav liksom min egenbedömning återges i tabell 7. I sin beräkning av budgetutfallet harriksrevisionsverket bedömt att anslagsbehållningarna kommer atl minska med ca250 milj. kr. För egen del räknar jag med en förbrukning av anslagsbehållningarpå avrundat 200 milj. kr. /72 förutsåg jag i statsverkspropositionen en förbrukning avreservationsmedel med 200 milj. kr. Jag räknade därvid med en mmskning avanslagsbehållningarna för myndigheterna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde på ca 150 milj. kr. 1971: 64 har chefen för industridepartementet anmält att medel kommer attbegäras under /72 för ell lokaliseringspolitiskt motiverattillskott till . deimautgift redan nu kan förutses finner jag del befogat att av detta skälkalkylmässigt räkna upp reservalionsmedelsförbrukningen med ca 130 milj. kr.Härigenom korrigeras den underskattning av de totala statsutgifterna somannars skulle ske. Mol bakgrund härav beräknar jag atl de totalaanslagsbehåUningarna kommer all minska med i runda tal 350 milj. kr. Beräkningav dispositionen av rörliga krediter Budgetutfalletoch därmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos riksgäldskonlorel, vUka enligt beslut ställtslill förfogande för vissa myndigheter och bolag. I statsverkspropositionenantogs del disponerade beloppet av rörliga krediter komma att minska med 550milj. under /71. Jag bedömer del nu som sannolikt allminskningen stannar vid ca 500 milj. kr. /72 räknade jag i statsverkspropositionen med en ökning av deianspråktagna beloppen med 100 milj. kr. Det finns nu skäl all något revideradenna prognos. Jag räknar således med en ökning av de ianspråktagna beloppenmed 200 milj. kr. under nästa budgetår. Totalbudgetensinkomster budgetåren 1970/71 och 1971/72 samt investeringsplan för budgetåret1971/72 Riksrevisionsverkethar med särskilda skrivelser lämnat bl. a. en beräkning avutfallet av budgetens inkomster under /71 samt en förnyadinkomstberäkning för /72. För en närmare redogörelse förberäkningarna får jag hänvisa lill verkets skrivelser (bilagorna 4 och 5). Avgörandeför beräkningen av slalsinkomslemas utveckling är de antaganden som görs om inkomstutveckUngeni samhället . har i sina beräkningarutgått från ett anlagande om alt lönesumman ökar och med7 % . De beräkningar av statsinkomsternas utveckling som jag redovisadei statsverkspropositionen grundades på antagandet om alt lö-nesiuiunan under år1971 skulle öka . antogs i statsverkspropositionen en ökningmed . Som jag tidigare redovisat finner jag ingen anledning alt nu frångåmin bedömning i finansplanen beträffande löneutvecklingen under innevarande år.För år 1972 kan jag ansluta mig tUl riksrevisionsvcrkets anlagande. Beträffandeaktiebolagens laxerade inkomster har antagit att dessaminskar och ökar Inkomster på totalbudgeten budgetåren 1969/701971/72 (Milj. 1969/70 tUlny beräkn. 1970/71 tUlny beräkn. Skatt på mkomst och förmögenhet m. m. Övriga tullar och acciser Övriga inkomster på drift- Verkels bedömning grundar sig på en genomförd enkätlill elt anlal större bolag. Medutgångspunkt från de angivna förutsältningarna har riksrevisionsverketberäknat inkomsterna under titeln skatt på inkomst och förmögenhet m. m. tiU18 900 milj. kr. för /71 vUket är 300 milj. kr. mindre än vadsom angavs i årets stalsverksproposilion. För /72 beräknasinkomsterna under titeln till 19 500 milj. kr. vilket är 700 milj. kr. mer änvad som upptogs i statsverkspropositionen. Dessa förändringar i förhållandetill slalsverksproposllionen beror som jag tidigare redovisat till störstadelen på alt skalt på retroaktiva löneökningar beräknas inflyta först /72. De totala statsinkomsterna beräknas av riksrevisionsverketför /71 till 46 287 milj. kr. vilket är 464 milj. kr. mindre änvad som beräknades i statsverkspropositionen. För /72 beräknasde samlade statsinkomsterna av till 52 303 milj. kr.,vilket är 784 milj. kr. mer än vad som beräknades i statsverkspropositionen. Beräkningenav inkomsterna på inkomslskatlelileln baseras vidare på förutsättningen omoförändrat procenttal, dvs. 100, för uttagande av preliminär skalt /72. Enligl förordningen (1947: 576) om statlig inkomstskattskall beslämmas med vilka procenttal av grundbeloppen den statiigainkomstskatten skall ingå i preliminärskalten för kommande budgetår. Procenttaletför den första hälften av /72 skall vara delsamma som underinnevarande budgetårs se- Tabell 9.Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /72 Avskrivnmg Övriga kapi- inom fon- talmedel dema inom Avskrivning Inveslerings- från drift- bemyndi- 2 141702 000 1353 400 000 7 324 964 000 1517 003 000 23 866 000 745 934000 136 477 000 188144 000 150 525 000 19 159 000 797 450 000 3 274 052000 31083 000 299 744 000 - - 3 000 000 357 000 2 743 000 1139758 000 4 526 776 000 Avgårkapitalåterbetalning: Oreglerade kapitalmedelsförluster Övrigkapltalålerbetalning 1 000 000 42 758 000 4 483 018 000 I förordningen (1970: 260) om storleken av statlig inkomstskatt somingår i preliminär skatt för /71 har delta procenttal sattstill 100 för /71. För tiden den 1 juliden bliralltså uttagsprocenlen densamma. Jag föreslår alt uttagsprocenlen även förliden den 1 januariden fastställs tiU 100. Idetta sammanhang vill jag ta upp frågan om slopandet av invesleringsavglftenför oprioriterade byggnadsarbeten. Bestämmelserna återfinns i den av riksdagenantagna förordningen (1970: 99) om investeringsavgifl för vissabyggnadsarbeten. Avgiften skall enligt förordningen utgå på byggnadsarbeten somigångsätts fram lill utgången av juli månad 1971. Som jag tidigare anförtmöjliggör arbetsmarknadslägel att skyldigheten alt erlägga avgift kan upphörai fråga om byggnadsarbeten som sätts igång efter maj månads utgång. Förslag lUländring i förordningen har upprättats inom (bil. 10).Riksrevisionsverket har i sin Inkomstberäkning upptagit inkomsttitelninvesteringsavgift till 5 milj. kr. för /71 och till 1 milj. kr.för /72. Med hänsyn till all vissa slutregleringar avpreliminärt debiterade avgifter lorde bli aktuella anser jag att inkomsttitelnkan upptas med av verket förordade belopp för /72 trots atlavgiften upphör än som avselts. följande redovisar jag de inkomsllitiar där jag i förekommande fallefler samråd med berörda departementschefer funnit skäl all frångåriksrevisionsverkets beräkning av statsinkomsterna. Motbakgrund av vad jag anfört i prop. 1971: 73 beräknar jag inkomsten undertiteln särskilda varuskatter till 375 milj. kr. under /72,vilket är 10 milj. kr. mindre än verkets beräkning. Medhänvisning lill vad chefen för anmält i särskildapropositioner (prop. 1971: 22 och 23) beräknar jag för /72inkomsterna under titlarna bidrag till ochförsäkringsrådet och inkomster vid arbetsmedicinska institutei till 9 650 000kr. resp. , vilket är . mera än enligtriksrevislonsverkels beräkning. Därjämte bör en ny inkomsttitel benämnd bidraglill arbetarskyddsverkets och arbetsmedicinska institutels verksamhet tas upp.Denna titel avser den del av inkomsterna från arbetarskyddsavgiflen som enligtprop. 1971: 22 skall hänföras till riksstalens inkomstsida. Titeln bör /72 föras upp med 7,5 milj. kr. Vidare förordar jag medhänvisning liU vad chefen för anfört i prop. 1971: 49 allen ny inkomsttitel benämnd inkomster i samband med viss utbildning av handikappadeförs upp under rubriken uppbörd i statens verksamhet. Titeln bör för budgetåret1971/72 tas upp med 1,3 milj. kr. Beträffandeinkomsterna på kapilalbudgeten beräknar jag efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet avskrivningsmedlen för /72 inomteleverkets fond till 661,6 milj. kr., vilket är 43,1 milj. kr. mindre än vadriksrevisionsverket beräknat. Totaltinnebär de av mig förordade avvikelserna en nedräkning av tolalbudgelensinkomster med . för /72 i förhållande tillriksrevisionsverkets förslag. Tolalbudgelens inkomster skulle därmed enligt deförnyade inkomslberäknmgarna uppgå lill 46 287 milj. kr. för /71och lill 52 260 milj. kr. under /72, vilket är 464 milj. kr.mindre resp. 741 milj. kr. mer än vad som angavs i statsverkspropositionen. Förändringarnabeträffande inkomstskatteliteln innebär en nedräkning i förhåUande lill del istatsverkspropositionen angivna beloppet med 300 milj. kr. för budgetåret1970/71. Bland övriga större förändringar under innevarande budgetår kan nämnasen uppräkning av inkomsterna av mervärdeskatt med 80 milj. kr. samt ennedräkning av inkomsterna från affärsverksfonderna med ca 160 milj. kr. /72 kan noteras uppräkningar i förhållande lill beräkningarna istatsverkspropositionen av inkomsterna på titlarna skall på inkomst och förmögenhetm. ), mervärdeskatt (100 milj. samt inkomst av myntningoch justering (111 milj. Minberäkning av de enskilda inkomsttitlarna på driftbudgeten för budgetåret1971/72 framgår av specifikation i bilaga 6. Totalbudgeten budgetåren 1969/701971/72 (MUj.kr.) 1969/70 till 1970/71 tUl nen av rörliga krediter Jaghar i det föregående redogjort för förändringarna i förhållande tillstatsverkspropositionen i fråga om begärda investeringsanslag för budgetåret1971/72. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 7 325 milj. kr. De förfinansiering av dessa investeringar beräknade avskrivningsmedlen som böranvisas på driftbudgeten uppgår till 1 140 milj. kr. De medel som inom resp.kapitalfond är tillgängliga för finansiering av investeringarna, dvs.avskrivningsmedel och övriga kapilalmedel Inom fonderna, beräknar jag till 1658 milj. kr. På grundval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena lill 4527 milj. kr., vilket är samma belopp som upptogs i statsverkspropositionen.Kapilalbudgelens utgifter och dessas finansiering framgår av tabell 9. Jaghar låtit upprätta förslag lill investeringsplan och investeringssla-ler /72 med specifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena(bilaga 8). Beräkningav totalbudgeten för budgetåren 1970/71 och 1971/72 Medbeaktande av vad jag anfört i det föregående beräknar jag tolalbudgelen förbudgetåren 1970/71 och 1971/72 enligl tabell 10. Beräkningamapekar på ell underskott i tolalbudgelen på ca 2 130 för /71 och ett överskoll på ca 110 milj. kr. för budgetåret1971/72. Underskottet för /71 är ca 870 mUj. större än delsom angavs i finansplanen. För /72 beräknades tidigare ellunderskott på ca 200 milj. kr. Del bör emellerlid påpekas alt i dessa beloppinle Inryms effekterna av löneökningar för de statsanställda för åren 1971 och1972. Tillstalsrådsprotokollel i della ärende lorde få fogas som Bilaga 1: Revideradnationalbudget för Bilaga 2: Långtidsbudget för perioden /721975/76 Bilaga 3: 1970 årslångtidsutredning och remissinstanserna Bilaga4: Riksrevislonsverkels approximativa beräkning rörande budgetutfallet för1970/71 Bilaga5: Riksrevislonsverkels förnyade inkomstberäkning för /72 Bilaga6: Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /72 Bilaga7: Specifikation av anslagsförändringar i förhållande lUl statsverkspropositionenför /72 Bilaga8: Förslag till investeringsplan och invesleringsslater för /72 BUaga9: Förändringar i riksstatsförslaget för /72 sedanstatsverkspropositionen Bilaga10: Förslag lill förordning om ändring i förordningen (1970: 99) ominvesteringsavgifl för vissa byggnadsarbeten Underåberopande av vad jag har anfört hemsläller jag, all Kungl. 1) antaga förslag till förordning om ändring i förordningen (1970: 99) ominvesteringsavgifl för vissa byggnadsarbeten, 2) godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som jaghar förordat i del föregående, 3) lill Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för / 72anvisa följande reservationsanslag, nämligen Byggnadsarbetenvid universiteten m. m. Pressenslånefond 3 750 000 4) godkänna min beräkning av förändringarna i anslagsbehåUningarna /72, 5) godkänna min beräkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediterför /72, 6) besluta alt statlig inkomstskall för skatlskyldig, som avses i 10 § 1mom. förordningen (1947: 576) om slallig inkomstskatt, skall för budgetåret1971/72 ingå i preliminär skatt med 100 "/o av grundbeloppet, 7) godkänna min beräkning av driftbudgetens inkomster för budgetåret1971/72 enligl den vid della protokoll fogade specifikationen, 8) godkänna förslagel llll investeringsplan och Investeringsslater /72, 9) på kapilalbudgeten beräkna den mol investeringsplanen svarandeinkomsttiteln till 4 . Medbifall lill vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen all llll skallavlålas proposition av den lydelse bUaga lill detla protokoll ulvisar. Bil.1 Reviderad nationalbudget för REVIDERAD NATIONALBUDGET FÖR ÅR 1971 Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad Inomfinansdepartementets sekretariat för ekonomisk planering ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdeparlement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådelhörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetens utformningoch bedömningar. KapitlenIII, Utrikeshandeln saml VII, Investeringarna och IX, Kre-dilmarknadenhar helt sammanställts inom .