prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Skall på sprit och vin beräknas Irendmässigl ökamed ca 70 mUj. Slutligen kan nämnas atl inkomsterna från statenskapitalfonder beräknas öka med 200 å 300 milj. kr. Bostadslåncfondensvarar för den större delen av ökningen. Syftetmed långtidsbudgeten är att ange konsekvenserna för den statligabudgetutvecklingen av de beslutslatsmaklerna redan fallat och de åtaganden som gjorts för framliden.Långtidsbudgeten utgör på utgiftssidan en beräkning av de resurser som krävsför att den statliga och statsunderstödda verksamheten skall kunna bedrivas ienlighet med dessa beslut och åtaganden. Beräkningarna av statsinkomsternasutveckling utgår från nu gällande skalleregler samt från vissa anlaganden omskalleunderlagets tillväxt. Långtidsbudgeten innefattar alltså inga försök allförutse vilka beslut slatsmaklerna kan komma alt falla medkonsekvensei för den statliga budgelutvecklingen. Den får därför inle uppfattassom en prognos över statsbudgetens förändruigar. Däremot kan långtidsbudgetengenom att ange de inteckningar i det framtida resursutrymmel som redan gjortsutgöra en del av statsmakternas beslutsunderlag. På gmndval härav kan enbedömning göras av utrymmet för nya aktiviteter, behovet av omprövning avexisterande program och eventuella krav på inkomstförstärkningar. Beräkningarnautgår från anslagsbeloppen enligl kompletleringspro-positionen för budgetåret1971/72 och omfattar perioden t. o. m. /76. Två alternativ förbudgelutvecklingen redovisas, ell i fasta priser och löner och ell i löpandepriser och löner. Analysen genomförs i såväl reala som finansiella termer. Kalkylernaför statsinkomsternas utveckling baseras på anlaganden om skatteunderlagets,dvs. den totala lönesummans, lillväxl. Dessa anlaganden är för åren 1971 och1972 desamma som används i den reviderade finansplanen. därefterutgår beräkningarna från ell anlagande om en årlig ökning av lönesumman med 7o/o. Med dessa utgångspunkter skulle statsinkomsterna stiga med 7,5 o/o per årunder de kommande budgetåren mol 8,4 o/o . Statsinkomsternasökning till /73 beräknas uppgå till endast 4,6 o/o. Dennapåtagligt svaga ökning beror framför allt på all inkomstskatten ökar med endast2,6 o/o. Två omständigheter förklarar denna låga tillväxt. FÖr del förstainverkar skalleomläggningen så att utbetalningarna av överskjutande skatt deltabudgetår ökar väsentligt snabbare än fyllnadsinbetalningarna ochinbetalningarna av kvarstående skalt. För del andra medför de betydandestegringarna av skatteunderlaget att utbetalningarna avslutavräkningsmedel tUl kommunema ökar kraftigt budgetåret1972/73. Detotala statsutgifterna har i löpande priser ökat med 10,6 o/o per åi underperioden /661969/70. I fasta priser har ökningen varit nära 6 o/o per år.Enligl långtidsbudgetens beräkningar skulle utgifternas stegringslakt dämpasunder de kommande budgetåren. Den genomsnittliga tillväxten beräknas till 6,5o/o i löpande priser och 3,2 o/o i fasta priser. En sådan avsaktning iulgiflsexpansionen är elt normalt resultat av beräkningar av den karaktär somlångtidsbudgeten utgör. Med den utgångspunkt som gäller för kalkylerna,nämligen alt endast effekterna av redan fattade beslut skall beaktas, blirföljden atl ulgiflerna för lids-begränsade program som utlöper under periodenbortfaller och all resursinsatserna i övrigl begränsas lill vad som krävs för allupprätthålla oförändrad ambitionsnivå. Hänsyn har däremot inte tagits tUleventuella kommande beslut av statsmakterna med krav på ökade statsutgiftersom följd. Den utgiftsutveckling som faktiskt kommer till slånd avviker därförnormall från långtidsbudgetens beräkningar, såväl inom ohka delområden somtotalt sett. SärskUl i perioden understigerlångtidsbudgeternas utgiftsberäkningar regelmässigt den faktiska utvecklingen. Detrelativt sett mest expansiva utgiftsområdet under såväl den förflutna som denkommande perioden är biståndet lill utvecklingsländerna. Utgifterna härförskall enligt statsmakternas målsättning uppgå lUl en procent avbruttonationalprodukten /75. Även utgiftsområdena utbildningoch forskning, folkpensioner m. m. saml bostadslån uppvisar betydandeautomatiska utgiftsökningar tiU följd av gjordaåtaganden. Vidare kommer skattebidragen tUl kommunerna all öka kraftigt, inteminst beroende på den kompensation som skall ulgå som följd av den senasteskatteomläggningen. Tillsammans svarar de nu nämnda fem utgiftsområdena för ca85 o/o av utgiftsökningen . Fördet första årel i långtidsbudgeten, /73, kan en relativt säkerbedömning göras av de resursanspråk som följer av redan gjorda åtaganden. Äveninkomstberäkningen kan för della budgetår baseras på jämförelsevistUlförlilUgt underlag. I tabell 12 redovisas en sammanställning avstatsinkomsternas och statsutgifternas utveckling i löpande priser för de trebudgetåren 1970/711972/73. De totala statsutgifterna ökar enligl dessaberäkningar med ca 4,2 o/o miljarder kr. eller 9,5 o/o tiU /71och med ca 3,7 mUjarder kr. eller 7,7 o/o till /72. Enligt långtidsbudgetensberäkningar skulle för atl upprätthålla oförändrad ambitionsnivå budgetåret1972/73 krävas en stegring av utgifterna med inemot . eller 9,5 o/q. Del bör emellertid påpekas altdessa utgiftsberäknmgar inte är dUekt Budgetsaldots utveckling /711972/73 (Milj.kr., löpande priser) Förändring från föregående budgetår till % Milj. kr. % Milj. kr. 46 290 48 410 52 260 52 150 54 670 57 110 + 5 880 + 4 190 + 14,6 +5 970 + 9,5 +3 740 + 12,9 +2410 + 7,7 +4 960 + 4,6 + 9,5 + 9,6 +2 960 + 6,7 +5 070 Finansiellt sparande inom statsbudgeten jämförbara.Ulgiflerna för de två förstnämnda budgetåren är beräknade lönenivå.För /73 har gjorts ell schablonmässigt beräknat påslag förlönehöjningar lill statstjänstemän. TUlväxten av ulgiflerna /73skulle därför bli lägre vid en annan fördelning av lönehöjningarna under denaktuella perioden. Även med hänsyn lagen härlUl visar emellertid jämförelsernaalt del krävs en betydande utgiftsökning lill /73 redan för allgenomföra de beslut som faltals. Denna slutsats gäller i än högre grad om jämförelsernaavser utgiftsutvecklingen med bortseende från de finansiella transaktionerna, iförsta hand den statliga utlåningen. Dessa är, som tidigare utvecklats, av enannan realekonomisk karaktär än övriga statsutgifter. De på detla sättberäknade statsutgifterna beräknas öka med närmare 11 o/o till budgetåret1972/73. Enytterligare belysning av innebörden av den utgiftsutveckling somlångtidsbudgeten anger kan ges genom en analys i realekonomiska termer. Del ärdärvid i första hand av intresse alt studera förändringar i den efterfrågan påvaror och tjänster som staten och den statsunderstödda verksamheten direkt gerupphov till genom sina konsumtionsutgifter och sin investeringsverksamhet.Därtill kommer de mera indirekta effekter på samhällsekonomin sominkomstöverföringar från staten och finansiella transaktioner av olika slagföranleder. Utgifternaför konsumtion och investeringar, inkl. bidragen lill kommunerna för dessaändamål, framgår av tabell 7 (sid. 33). Dessa utgifter ökade med 5,3 o/o under perioden1965/661969/70 medan uppgången under de framförliggande budgetåren begränsaslill 1,6 o/o Tillväxttakten har varit särskilt snabb förbidragen lill kommunerna medan statens egen efterfrågan ökat väsentligtlångsammare. Denna utveckling har kraftigt påverkats av alt huvudmannaskapetför vissa verksamhetsområden överförts från staten lill kommunerna, varvidstatsbidragen ökat. Enliglkalkylerna skulle ökningslakten för de totala konsumtionsutgifterna dämpaskraftigt från 5,7 o/o lill 1,8 o/o per årunder långtidsbudgetperioden. För investeringsutgiftema noteras en avsaktningi tUlväxttakten från 3,6 o/o lill knappt 1 o/o . I fråga om enbartstatens egen efterfrågan på varor och tjänster för konsumtion och investeringberäknas uppgången liU 1 ä 1,5 o/o . Enliglmotsvarande beräkningar i långtidsutredningen skulle såväl statens konsumtionsom statens investeringar under första hälften av 1970-lalel öka med ca 3,5o/o . Skillnaden mellan dessa båda beräkningar kan i huvudsak förklarasmed atl de har olika underlag och syften. har baserat sinkalkyl på uppgifter av plankaraklär medan långtidsbudgeten avser att ange delresursbehov som krävs för alt infria redan gjorda åtaganden. /73 är den beräknade ökningen av statens och denstatsunderstödda verksamhetens direkta efterfrågan på reala resurserväsentiigt större än genomsnittet för perioden, eller 3,4 o/o. Expansionen ärsärskilt kraftig i fråga om statliga investeringar. Detta beror främst på atlvissa större byggnadsprojekt beräknas bli påbörjade saml på planerade storainköp av datamaskiner. Denrealekonomiska analysen av statsutgifterna kan kompletteras med uppgifter om deanspråk på arbetsmarknaden som kan beräknas följa av utgiftsutvecklingen. Denpersonalslalislik som är tillgänglig är visserligen bristfällig men den kanändå användas som underlag för vissa slutsatser. Beräkningarna visar allpersonalökningen inom den statliga och statsunderstödda verksamheten skulleuppgå till 3 800 personer lill /73 mol ca 4 500 personer igenomsnitt /681970/71 (tabell 13). För hela denframföriiggande perioden uppgår ökningen lill 1,2 o/o mol 1,7 o/o per årunder den angivna jämförelseperioden. Personalanspråken är alltså betydandeäven under de kommande budgetåren, särskUl inom ulbUdningsområdet. Enanalys i finansiella termer av budgelutvecklingen lill /73 visaren påtagligt svag ökning av statsinkomsterna och en betydande stegring av deredan intecknade statsutgifterna. Följden härav skulle bli en försvagning avstatsbudgeten. denreviderade finansplanen beräknas uppvisa ett överskott om ca 100 milj. /72 skulle sålunda ge elt underskoll om ca 2 450 milj. /73. En viss försvagning av budgeten kvarstår även om vissatillkommande utgifler för löneökningar, vilka i kalkylerna belastar budgetåret1972/73, ges en mera rättvisande tidsfördelning. Budgetsaldot kan emellertidfrån vissa synpunkter sägas vara ett mindre lämpligl mått på statsbudgetensinverkan på samhällsekonomin. Del kan därför vara av intresse atl frånräkna definansiella transaktionerna inom statsbudgeten, vilka har intresse främst viden kredilmarknads-analys. Därvid framkommer ell annat saidobegrepp, som brukarbenämnas statens finansiella sparande. Delta beräknas uppgå lill ca 5miljarder kr. Enligl kalkylerna skulle del finansiellasparandel därefter minska med ca . lill /73.Budgelutvecklingen skulle likväl resultera i ell positivt finansiellt sparandeom ca . De resursanspråk somframkommer i långtidsbudgetens kalkyler bör även ses mol bakgrund av alt deltotala utrymmet för inhemsk resursförbrukning enligl långtidsutredningenskulle öka med endast . Enligllångtidsbudgeten skulle upprätthållande av oförändrad ambitionsnivå inom denstatliga och statsunderstödda verksamheten kräva en ökning av det realaresursutrymmel till /73, dvs. en snabbare expansion änden som enligt dessa förutsättningar skulle vara möjUgt för andra sektorerinom samhällsekonomin. Långtidsbudgetensberäkningar måste också ses mot bakgrund av de riktlinjer somstatsmakterna.angell för den ekonomiska politiken. Enligt dessa är del engrundläggande förulsällning för att de centrala målen på skaU kunnauppfyllas all jämvikten i vår bytesbalans mot omvärlden kan återställas. Deltaställer krav på en sådan fördelning av resurserna alt en ökande andel av tillväxtenkan avsällas för export. I motsvarande mån måste den inhemskaresursförbmkningen begränsas, något som ställer krav på restriktivilet även dådet gäller den offentliga utgiftsutvecklingen. a. mot denna bakgrund harutgifts-prövningen för /72 präglats av stark återhåUsamhet. Deresurskrav som framkommit i årets långtidsbudget visar på behovet av enfortsatt restriktiv prövning av ulgiflsanspråken och en medveten prioriteringav insatserna på olika områden om de grundläggande målen för den ekonomiskapolitiken skall kunna nås. Personalförändringar 1967/681975/76 Genomsnittlig Förändring Totalt Förändring Genomsnittlig förändring till 1971/72 till förändring 1967/68 1971/72 1972/73 1971/72 1970/71 1975/76 Antal % Antal % Antal % Antal % -4 540 +1,7 +5720 +2,1 277 840 +3800 +1,4 +3 355 +1,2 + 2 760 +2,4 +4 025 +3,4 123 095 +3165 +2,6 +2 815 +2,2 1. Inledning......................................................... 1 1.1 Långtidsbudgetens karaktär och syfte ........ 1 1.2 Oförändrad ambitionsnivå .......................... 1 1.3 Beräkningsunderlag ................................... 3 2.1 Inledning .............................................. 5 2.2 Arbetskraftsutvecklingen ........................... 5 2.3 Produktivitetsutvecklingen ........................ 6 2.4 Produktionsutvecklingen ............................ .. 7 2.5 Resursfördelningen .................................. 7 3.1 Utbildning och forskning ........................... 9 3.2 Folkpensioner m. m...................................... .. 12 3.3 Totalförsvar ........................................... .. 14 3.4 Kommunikationer och energiförsörjning ......... 16 3.5 Bosläder ................................................... 17 3.6 Slöd tUl barnfamUjer ................................ 19 3.7 Arbetsmarknad och regionalpoUtik .............. 21 3.8 Hälso-, sjuk- och socialvård ....................... .. 22 3.9 Rättsväsende .......................................... .. 24 3.10 Skattebidrag till kommuner............................ .. 26 3.11 UlveckUngsbislånd m. m................................ .. 27 3.12 Övrigl ....................................................... 27 3.13 Totala utgifler ......................................... .. 29 Statsutgifternasrealekonomiska utveckling............ . 31 4.1 Inledning .............................................. . 31 4.2 Konsumtions- och investeringsulgifter .......... 32 4.3 Övriga realgrupper ................................... 33 5.1 Långtidsbudgetens personalkalkyl ................ . 34 5.2 Affärsverken ........................................... 35 InkomstutveckUngen ...................................... . 36 Avslutning .................................................... . 38 7.1 Inkomstutvecklingen.................................... 38 7.2 Utgiftsutvecklingen .................................. 39 7.3 Realekonomisk utveckling .......................... 40 7.4 Sammanfattning ..................................... 41 Produktionskapacitetens förändring 19501975.... 7 Försörjningsbalansens utveckling 19601975 ....... 8 Utvecklingen av de militära försvarsutgiftema1971/721975/ 76i fasta priser ............................................ 15 Utvecklingenav de militära försvarsutgiftema /721975/ 76i löpande priser .......................................... 15 Utgiflsulvecklmgen 1971/721975/76 i fasta priser ..... 29 Utgiftsutvecklingen /721975/76 i löpandepriser 30 Konsumtions- och investeringsulgifternas utveckling 33 Utvecklingen av transfereringar m. m. Personalutvecklingen /681975/76 .......... .. 35 Personalutvecklingen vid affärsverken1967/681975/76 36 Stalsinkomstemas utveckling /721975/76 ilöpande priser 37 Budgetsaldots utvecklmg /711972/73 ..... .. 40 Personalförändringar 1967/681975/76 ........... .. 43 1970 ÅRS LÅNGTIDSUTREDNING OCH REMISSINSTANSERNA långtidsutrednings huvudrapport, "Svenskekonomi 1971 1975 med utblick mol 1990" (SOU 1970: 71) som avlämnades den4 , har remissbehandlats. En förteckning över de myndigheter,organisationer m. m. som inkommit med yttranden återfinns i ett appendix liUdenna bilaga. I det följande presenteras elt sammandrag av rapportentillsammans med några huvuddrag av remissyttrandena i sammanfattning. Medhänsyn lill all utredningen täcker ell så vilt område och att remissinstansernaavlämnat en mångfald synpunkter har del inle varit möjligt all ge någon merfullständig översikt över remissinstansernas åsikter. Avsikten har i släUelvarit all lämna en redogörelse endasl för några centrala tankar i remissvaren.De synpunkter som refereras las inte upp lill granskning. folkmängd uppgick i mhlen av 1970 till ca 8,0miljoner. Enligl prognoser väntas en ökning till 8,3miljoner 1975, 8,5 miljoner 1980 och 8,9 miljoner 1990. TiUskottet blir enliglprognosen ca 250 000 (3,1 «/o) och omkring 225 000under senare hälften av 70-lalel. För 80-lalel förutses en folkmängdsökning omca 370 000 individer (4,4 »/o). Detta innebär all den internationellt settsvaga befolkningsökning som präglat väntas fortsätta.Folkmängden i övriga västeuropeiska länder beräknas sålunda fram till 1980tillväxa något snabbare och i mer än dubbelt så snabbt som iSverige. De viktigaste antagandena bakom den presenteradebefolkningsprognosen är följande: a) fruksamhetenberäknas bli under och ligga på en betydligtlägre nivå än under 60-lalels första hälft. b) dödlighetenantas sjunka för män och kvinnor . För övriga grupperförutses dödligheten däremot ligga kvar på nuvarande nivå. Bilaga 3'. Befolkningen 19601990 fördelad pä åldersgrupper 0-15 16-64 65- CO c) del årliga invandringsöverskoltel antas uppgå lill 20000 personer, vilket är något lägre än senare hälft. Ijämförelse med perioden 19501963 innebär dock della anlagande en ungefärligfördubbling. Som framgår av labeU 1 innebär den befolkningsprognos somlångtidsutredningen arbetat med en framtida, myckel betydande, omstruktureringav befolkningen. Mest utmärkande för denna är den kraftiga ökningen av de äldreåldersgrupperna . För de yngsta gällersamtidigt all ökningen beräknas försiggå i takt med den totalafolkmängden men därefter bli svagare. Antalet personer i mellanåldrarna urvilka arbetskraften i huvudsak rekryteras, tillväxer däremot synnerligenlångsamt , medan ökningen under 80-lalel beräknas bli någotstarkare. Antalet barn i förskoleåldern (O6 år) som ökade med ca 60000, eUer 8 «/o, under 60-lalets senare hälft beräknas minska med omkring 25000 fram tiU 1975. Därefter beräknas åter en viss uppgång ske. För 80-lalelförutses inga större förändringar. För barn i grundskoleåldrarna ()förutses en ökning med ca 80 000 (8 «/o) . Därefter väntasökningen successivt avta för att under 80-lalel förbytas i en svag nedgång.Antalet ungdomar i gymnasieåldrarna () förutses minska med ca 6 000 (2o/o) . Under de båda följande 5-årsperioderna väntas däremot enökning med närmare 20 000 per period. I de åldrar som främst kommer ifråga föreftergymnasial utbildning, , beräknas antalet individer minska mednärmare 90 000 (12 »/o) lill 1975. För 70-talels andra hälft förutsesfortfarande en nedgång, fast väsentligt svagare. För 80-lalel förutses enlillväxl med inalles 70 000 personer i de aktuella åldrarna. Antaletpensionärer (eller äldre) beräknas tillväxa med ca 110 000 (11 å 12 o/o)under såväl första som andra hälften av 70-lalel. Under 80-lalel väntasmotsvarande tal bli ca 60 000 varje 5-års-period. Tillgången på arbetskraft. Arbetskraftstillgången har avutredningen beräknats med hjälp av arbetskraftsundersökningama och med dessasdefinitioner och indelningar av arbetskraften. Härigenom har man fåll Faktorer bakom arbetskraftens utveckling19651980 Tillskott av ungdomar och återinträdande kvinnor Avgång genom pensionering m.m. Döda i aktiv ålder 492 200 -369 700 - 83 200 484 900 -386 600 - 84 300 494 600 -392 900 - 83 700 50 200 - 1900 Förändring av relativa AK-tal Män och ej gifta kvinnor i åldrarna Män och ej gifta kvinnor i åldrarna - 28 500 140 800 - 17 000 104 200 - 12 600 73 100 ' Procenttalet avser förändringen i absoluta tal irelation till den totala arbetskraften vid periodens början. bättre möjligheter all beräkna arbelskraftsvolymen ilimmar. Beräkningarna har utförts av och redovisasutförligt i en bUaga till långtidsutredningen, SOU 1971: 8. Enligt dessa beräkningarskulle den totala arbetskraften öka med 90 000 och vidutgången av perioden uppgå lill 4,0 miljoner personer. För den senare hälftenav 70-talel räknar man med en ungefär lika stor ökning. skullehela tillväxten falla på de gifta kvinnorna, medan männen och de ej giftakvinnorna i arbetskraften minskar. De anlaganden som gjorts angående derelativa arbetskraftstalen ger ett sammanlagt tillskott till arbetskraftenfram tUl 1975 av ungefär samma storlek som senare hälft. Somframgår av tabell 2 förklaras den svagare tillväxten av arbetskraften ihuvudsak av all de demografiska förändringarna väntas bli mindre gynnsamma änunder perioden 19651970. När det gäller utvecklingen av antalet arbetstimmar spelarsjälvfallet den lagstadgade arbetstiden en central roll. Eftersom delföreligger etl beslut om sänkning av denna från till 40timmar innan utgången av 1973 kan medelarbetsliden förutses sjunka kraftigtunder . I samma riktning verkar också frånvaron, som alltsåförutses öka något. Sammanlaget beräknas arbetstiden sjunka så altarbetskraflstillgången, uttryckt i limmar, minskar med 0,8 o/o 19701975.Under den närmast föregående inträffade en minskning av ungefärsamma storleksordning, eller 0,9 o/o . Sysselsättningens förändringar i olikanäringsgrenar 19651975 Jordbruk m. m. -7,7 -7,4 -89 -67 -7,8 -5,2 -19 -25 -1,9 -2,3 -32 -55 El, gas, vatten och avlopp -0,9 -0,5 -0,6 -1,0 Summa varu- och kraftproduktion -2,7 -2,7 -133 -142 -0,5 -0,9 -0,4 -0,5 -0,9 -0,8 ' Arbetskraftsundersökningarnas definitioner. Efterfrågan på arbetskraft. De planer och bedömningar somsamlats in från ekonomins olika delområden inom ramen för långtidsutredningenger vid handen all efterfrågan på arbetskraft vida kan väntas överstiga tillgången. Enligl planerna skulle sålundaenbart den offentliga sektorn öka sin arbetsstyrka med ca 200 000 personersamtidigt som antalet anställda inom industrin skulle öka med omkring 90 000.Som tidigare nämnts har hela tillgångsökningen för perioden 19701975 beräknatslill ca 90 000 personer. Enligt de kalkyler som utredningen gjorl kan helaarbetskraftslill-skollel väntas falla på Ijänsleseklorerna och inom dessa iförsta hand på den offentliga sektorn. Som framgår av tabell 3 förutsesföljaktligen en minskning av sysselsättningen för de varu- ochkraflproducerande sektorerna, framför allt för jordbruk och industri. Denfördelning av arbetskraften på olika näringsgrenar som utredningen gjortinnebär sålunda i stort sett all de tendenser som präglade perioden 19651970kan väntas beslå. Den balans på lolalnivå förarbetsmarknaden (full sysselsättning) som ingått som en förutsättning förlångtidsutredningens kalkyler innebär inte automatiskt all balans kommer attråda på samtliga av arbetsmarknadens delmarknader. För vissa av dessa delmarknaderhar utredningen ulfört överslagskalkyler och några resultat av dessa kalkylerskall redovisas i del följande. Som tidigare nämnts beräknas hela ökningen av utbudet påarbetsmarknaden falla på kvinnorna och utredningen har därför försökt undersökai vUken utsträckning inriktningen av den framlida efterfrågan kan väntas svaramot delta utbud. Utredningen understryker svårigheten all säkrare bedömautvecklingen härvidlag, men visar med elt schematiskt räkneexempel alt med detendenser i utvecklingen som förelegal under 60-lalel kan det tänkas snarareuppstå brist på kvinnlig arbetskraft än sysselsällningssvårigheter förkvinnorna. Förutsättningarna för efterfrågeberäkningarna har varit altkvinnornas andel i de olika näringsgrenarnas sysselsättning blir densamma 1975som 1970. Efterfrågan på kvinnlig arbetskraft skulle under denna förutsättningsliga med 120 000 personer, vilket slår mol en ulbudsökning om 95 000 personer.Efterfrågan på manlig arbetskraft skulle minska med ca 30 000personer, medan tillgångsminskningen beräknas stanna vid 5 000 personer. hade 100 arbets-löshelsanmälda i övreNorrland sammanlagt 47 lediga platser att välja mellan, medan i storstadslänenfanns 570 lediga platser för varje 100-lal arbetslösa. Enligl utredningen lyderproduktionsplanerna på en fortsall svag arbetskraflseflerfrågan i de norradelama av landet inom de näringsgrenar som väger tungt frånsysselsättningssynpunkt, nämligen jordbruk, skogsbruk och delar av industrin.Någon kraftigare stegring av sysselsättningen inom tjänstesektorerna skulleinle heller kunna förväntas, varför en betydande risk för undersysselsätlningskulle vara all emotse i denna del av landet.