prop · FU03113 · 1971-12-31 00:00:00 — Utredningen anser, attSverige från dessa utgångspunkter bör acceptera, all främmande statsmyndigheter tillämpar sin egen interna lag eller annan lag som är tillämplig enliglden statens internationella privaträtt. En sådan ordning går också väl sammanmed , Utredningen anser dock atl det i vissa fall kan varavanskligt att erkänna en utländsk adoption, även om beslut därom meddelats av m.yn-digheti en stat till vilken fanns anknytning genom adoptantens eller adoptanternasmedborgarskap eller hemvist. Om en utländsk adoption av minderårig ansesgällande här, följer av 4 § utredningsförslaget, atl adoptanten skall ansesvara vårdnadshavare. Han får därigenom bl, a. rätt alt bestämma om barnetsutresa från , Detta kan enligl utredningen i vissa fall länkas leda lillstötande resultat, låt vara all ingripande enligt barnavårdslagen undantagsviskan lägga hinder i vägen för utresan, I den mån sådana konsekvenser inträderenligt bestämmelser i en internationell konvention som är bundet av,måste de givetvis godtagas. Vid en generell lagstiftning som avser adoptionerfrån hela världen räknar utredningen med större risker för att en utländskadoption framstår som olämplig från svensk synpunkt. Om adoptivbarnet genommedborgarskap eller hemvist har anknytning till och fallet inleomfattas av några sådana konventionsbestämmelser som angetts, bör därför enliglutredningens mening krävas att Kungl, Maj:t godkänner adoptionen. Enligt utredningen bör det finnas möjlighet för Kungl, Maj:talt besluta om erkännande av utländskt adoptionsbeslul även om delta inle harmeddelats i stal där adoptanten eller adoptanterna var medborgare eller hadehemvist, I enlighet med del sagda föreskrivs i 3 § första styckel iutredningens lagförslag som huvudregel atl beslut om adoption som meddelats ifrämmande stat även skall gälla här i riket, om den eller de sökande varmedborgare eller hade hemvist i den främmande staten när beslutet meddelades.Ifall adoptivbarnet var svensk medborgare eller hade hemvist här i riket,krävs dock att Kungl. Maj:t godkänner adoptionen. Enligl 3 § andra stycketskall Kungl. Maj:l i sådana fall som inte omfattas av huvudregeln kunnaförordna att adoptionen skall gälla här i landet. Utredningen framhåller, atl de föreslagna bestämmelserna inleär avsedda att vara uttömmande. Domstolarna får pröva, huruvida i andra fall etlsådant adoplivförhållande uppkommit alt del bör respekteras i , Atlovillkorligen kräva Kungl, Maj:ls godkännande för att adoptionen skall ansesgällande, t. ex. när frågan uppkommer vid arvfall, är enligt utredningen intelämpligt. 3.6 Rättsverkningar av adoption Utredningen erinrar om att adoption har olikarättsverkningar i skUda länder. Man kan schematiskt tala om starka och svagaadoptionsformer, även om olika varianter förekommer. En adoption som ägt rum enliglden nuvarande svenska lagstiftningen är med hänsyn till de långtgåendeverkningarna utpräglat stark. I många främmande stater däremot kvarståråtskilliga rättsverkningar av den biologiska släktskapen t. ex. arvsrätt ochen åtminstone subsidiär underhållsskyldighet medan några rättsverkningar inteuppkommer i förhållandel mellan barnet och adoptantens släkt. Att en adoptionsom meddelats i främmande stat erkänns här i riket behöver enligt utredningen inlei och för sig medföra, atl den får samma rättsverkningar som en svenskadoption. Inte heller är det självklart alt en adoption som meddelats i Sverigemen har anknytning också till främmande stat får de rättsverkningar som följerav svensk adoptionslagstiftning. Frånsett den internordiska arvsregleringen harvi inga bestämmelser om rättsverkningar av adoption i inlernalionellarättsförhållanden. Dessa frågor har också lämnats öppna i , Utredningen anför, att hithörande spörsmål är mycketsvårlösta. Utredningen har vall all begränsa regleringen till vårdnad, underhåUsskyldighetoch förmynderskap (4 §) och till arvsrätt i adoplivförhållanden (5§). Utredningen finner det naturligt all ge del egna landelslag ell avsevärt inflytande på frågor som rör vårdnad ochunderhållsskyldighet. En i cch för sig naturlig lösning skulle därför vara allsådana frågor i adoplivförhållanden prövas enligt svensk lag, oavsett omanknytning finns till främmande stat. Grundläggande för svensk lagsbestämmelser om vårdnaden är atl barnets bästa i första hand skall beaktas, ochfrån denna regel bör enligt utredningen inle göras undanlag av hänsyn tillfrämmande rätt. Vad angår underhållsskyldigheten är det enligt utredningensvårt att över huvud tagel finna någon hållbar principiell grund för lagvalel.Miljön bör emellertid enligt utredningen tillmätas stor betydelse. Beträffandeunderhållsskyldighetens omfattning bygger svensk räll pä en allmän skälighetsprövningvid vilken olika hänsyn kan vägas mol varandra. Därvid får i fråga omunderhållels storlek m. m. las tillbörlig hänsyn lill miljön. Del bör därför enliglutredningen inle möta någon avgörande invändning att här i landet tUlämpa sveitsklag. träffande förmynderskap i inlernalionellrättsliga förhållandentorde del däremot enligl utredningen inte vara möjligt atl utan vidare tillämpasvensk lag. En förmynderskapsförvaltning som består utomlands måste i allmänhetrespekteras av svenska myndigheter, åtminstone så länge inle parterna fåll fastanknytning till . I allmänhet torde adoption medföra den rättsverkanatt förmynderskapet överförs från de biologiska föräldrarna lill adoptanternaeller adoptivfadern. Detla leder enligt utredningen till atl man visserligeninte utan vidare kan tiUämpa svensk lag i fråga om adoptions rättsverkningarmed avseende på förmynderskap men all del ändå är möjligt att i det hänseendetbetrakta adoptivbarnet som adoptantens barn i äktenskap. Härav följer, atl deallmänna regler som gäller eller kan komma att gälla om tillämplig lagbeträffande förmynderskap för barn i äktenskap får verkan också i fråga omadoptivbarn. I utländsk rätt görs emellertid inle alltid någon kla: skUlnadmellan vårdnaden om barnets person och förvaltningen av dess förmögenhet. Deltatalar enligt utredningen för atl man inle i lag bör ge annan föreskrift omvårdnaden än om förmynderskap. Även i fråga om vårdnaden bör därför endaslanges, all barnet räknas som barn i äktenskap. Också beträffandeunderhållsskyldighet anser utredningen, alt man i förevarande sammanhang börnöja sig med en föreskrift om alt adoptivbarn räknas som barn i äktenskap.Utredningen går inte in på frågan vilken lag som i nämnda hänseenden skallanses tillämplig, när det gäller barn i äktenskap. I det hänseendet får manfalla tillbaka på gällande aUmänna inlernalionell-privalrättsligaregler och grundsatser. Av nu anförda skäl föreslår utredningen i 4 § en regel avinnehåll, atl när beslut om adoption i främmande stal skall gälla här i landet,adoptivbarnet räknas som barn i äktenskap i fråga om vårdnad, förmynderskapoch underhåll. Frågan om rättsverkningarna av adoption med avseende påarvsrätt i inlernalionella förhållanden är enligt utredningen komplicerad.Anledningen härtill är, all rätlen till arv i adoptivförhållanden är mycketolika reglerad i olika länders interna lagstiftning. Enligt utredningens meningbör rätlen till arv i adoptivförhållanden i regel bedömas enligt del allmänna arvsslatulel,dvs. den lag som i allmänhet är bestämmande för arvsrätt efter den döde. Enligtlagen (1937: 81) om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo är lagen iden stat där arvlålaren var medborgare arvsslalul. Detta bör enligt utredningeni princip gälla även om annan lag tUlämpades vid adoptionen. Om man i princip tillämpar det allmänna arvsstalutet påarvsrätten i adoplivförhållanden, kan tydligen olika parter ibland bli bättre,ibland sämre ställda än man tänkte sig när adoptionen ägde rum. Utredningenanför, atl adoption även enligt främmande rätt i allmänhet skaU prövas medhänsyn lill sin lämplighet och även i viss mån med hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna för barnet. Om man i adoptionsavlaleteller vid myndighetens överväganden räknai med arvsrätt efter släktingar ellerfull arvsrätt efler adoplanl osv., kan della vara en klar förutsättning förgodkännande av adoptionen. Denna förutsättning kan i vissa fall ha tagit siguttryck i ell direkt förbehåll att adoptivbarnet skall ärva sin biologiskasläkt. I andra stater som har både stark och svag adop-lionsform kan förulsällningenha lett till alt den ena eller andra formen har valls, beroende på vilkaarvsregler som avselts skola gälla. I de flesta fall ligger förutsättningendäri atl man utgår från att de bestämmelser i fråga om släktingars arvsrättsom adoptionslandets lag innehåller skall tiUämpas. Utredningen anser, all delär ett önskemål, alt man i görlig mån söker undvika att rubba en klar sådanförutsättning, I synnerhet är del angelägel, atl adoptivbarnet inte blir sämreställt än man räknai med vid adoptionen. Detsamma gäller adoptivbarnets avkomlingar. Vad angår andra släktingar lill adoptivbarnet än dess avkomlingarkrävs det som regel samtycken från barnets närmaste för all adoption skall fåske. Dessa samtycken kan ha lämnats utifrån förutsättningen atl arvsrätt kommeratl beslå mellan barnet och dess biologiska släkt, 1. ex. mellan syskon somskingras på grund av atl föräldrarna omkommit. Även om man inle får tillmätasådana antaganden självständig betydelse, synes del enligl utredningenlämpligt, all lagen lar tillbörlig hänsyn till all samlyckena kan vara givnamed utgångspunkt från adoptions-landets lagstiftning. Utredningen förordardärför, all även släktingarnas arvsrätt får beslå när del var klart förutsattvid adoptionsbeslutet. Däremot anser utredningen inle, alt adoptanten harnågot berättigat anspråk på all arvsreglerna inle ändras efler adoptionen på ellsätt som han anser menligt för honom och hans anförvanter. Utredningen föreslår på grund av del anförda i 5 § förstastycket första punklen av sitt lagförslag som huvudregel, all i fråga omarvsrätt i adoplivförhållanden skall gälla vad som i allmänhet är föreskrivetom tillämplig lag beträffande rälten till arv, även om adoptionen ägt rum med tiUämpningav annan lag. Vidare föreskrivs i andra punklen av samma lagrum, atladoptivbarnet och dess släktingar därigenom dock inle skall gå förlustiga rätt lillarv som var förutsatt vid adoptionen. Denna senare regel gäller ävenadoptivbarnets och dess avkomlingars rält lill arv efler adoptanten och dennessläkt. Undantagsbestämmelsen rör däremot inle arvsregler spm saknar samband medadoptionen, t. ex. sådana regler som gäller förhåUandet mellan makes ochsläktingars arvsrätt. I dessa delar tillämpas del allmänna arvsstalutet. Vadbeträffar tillämpningen av undantagsregeln i övrigt framhåller utredningen altdel för all rätt till arv skall anses förutsatt vid adoptionen inle är tillräckligt,att parterna i del enskilda fallet hade några mer eller mindre dunklaföreställningar om adoptionens verkan i fråga om arvsrätt. måsteföreligga klara fakta som visar att själva adoptionen verkligen byggde på denangivna utgångspunkten. I annat fall får arvsstalutet tillämpas. Även om adoplivförhållandelredan vid sin uppkomst hade inlernalionell anknytning, kan dock enligt utredningenförhållandena vara ganska entydiga. Om del t. ex. i alla stater lill vilkaparterna hade anknytning fanns endast stark adoplionsform, får adoplionsbeslulelanses förutsätta, att adoptivbarnet skulle ha därmed förenad räll lill arv efleradoptantens släkt. Och om på motsvarande sätt alla berörda stater hade endaslsvag adoption, får beslutet anses förutsätta, all adoptivbarnet och desssläktingar skulle behålla sin inbördes arvsrätt. Även om förhållandena inle ärsådana som nämnts, kan del klart framgå vad som avselts vid adoptionen. Om adoplionslandelslag t. ex. erbjuder två eller flera adoplionsformer med skilda verkningar i arvsrättsliglhänseende och möjlighet all välja förelåg i del enskUda fallet, måste valel av adoplionsformanses visa, att man förutsatt sådana arvsrätlsliga verkningar som följer medden adoplionsformen. För del fall all underårigtadoptivbarn inle har arvsrätt efler adoptanten enligt arvsstalutet eller pågrund av vad som var förutsatt vid adoptionen, bör enligl utredningen barnet inlestå utan underhåll när adoptanten dör. För denna situation föreslår utredningeni 5 § andra stycket en regel om all av behållningen i adoptantens dödsbo skallföre arvs- och teslamentslolter ulgå skäligt bidrag till barnels underhåll. Utredningenanför alt del är tveksamt, om det kan vara behövligt all över huvud lagetreglera frågan om hävande av adoption i den internationellrätlsligalagstiftningen. Eftersom konsekvenserna av ett hävande ibland kan bli myckelsvåröverskådliga, kan det dock enligl utredningens mening föreligga skäl all laupp vissa frågor om hävande av adoption lill reglering. De frågor somutredningen funnit skäl atl reglera rör svensk domstols behörighet och tillämpliglag i frågor om hävande av adoption. Närdet gäller svensk domstols behörighet alt upptaga frågor om hävande avadoption, anser utredningen atl regleringen i bör i förstahand accepteras även för den generella lagstiftningens del. Utredningenföreslår lUl en början, atl ansökan om hävande av adoplivförhållande fårupptagas av svensk domstol i tre fall, nämligen om adoptivbarnet har hemvisthär i riket, om adoptanten eller, när makar adopterat, båda har hemvist här iriket eller om adoplionsbeslulet meddelats av svensk domstol. Undanlagsvis kandet enligl utredningen tänkas uppkomma behov av att kunna upplaga ärende omhävande av adoption även i andra fall än de nu angivna. för,alt Kungl. Maj:t i annat fall skall kunna medge all ansökan prövas av svenskdomstol. Tillträder , kan medgivande inte lämnas ifråga om adoption på vUken konventionen är tillämplig, eftersom i sådana fallkonventionens behörighetsregler måste anses exklusiva. Ifråga om förutsättningarna för hävande av adoption bör enligl utredningensvensk lag tillämpas. överensstämmer med både gällande svensk rätt ochHaagkonventionen. Utredningen anser inle, atl man därutöver liksom enligtgällande räll behöver kräva all beslutet om bävande blir gällande i främmandestat till vilken viss anknytning finns. Bestämmelser i nu berörda hänseendenhar i utredningens lagförslag tagils upp i 6 §. Fråganom erkännande av utländska beslut om hävande regleras inte i utredningenslagförslag. Den får enligt utredningen bedömas enligt lagstiftningens grunder,varvid den föreslagna regleringen beträffande svensk domstols behörighet och ifråga om tillämplig lag i ärenden om hävande torde kunna tillämpas analogiskl.Om del utländska beslutet med hänsyn till verkningarna för barnet och motiventill hävandet strider mot grunderna för rättsordningen här i riket (s. k. ordrepublic) skall del emellerlid ej godtagas. Utredningenslagförslag avslutas med vissa allmänna bestämmelser. Enligl förslagel skallsålunda närmare bestämmelser om den utredning som skall äga rum i ärendenenligt den föreslagna lagen meddelas av Kungl. Maj:l(7§). Vidareföreslår utredningen, all beslut om adoption som meddelats i främmande stat inlefår tillämpas, om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna förrättsordningen här i riket (8 §). Bestämmelsen är en s. k. ordre public-klausul. Utredningenberör också en del andra allmänna inlernalionellt familjerätlsliga frågor menanser inte atl del behövs några ytterligare bestämmelser i den föreslagnalagen. Slutligenföreslår utredningen, all Kungl. Maj:l efler avtal med främmande stat skall fåföreskriva avvikelser från de bestämmelser som meddelas i den föreslagna lagen(9 §). Utredningen anför, atl avtal med främmande stal i frågor som behandlas iden föreslagna lagen enligl 12 § regeringsformen måste godkännas av riksdagen.När detta krav är tiUgodosett, synes enligt utredningen intet hindra, att deföreskrifter som skall göra bestämmelserna i avtalet tillämpliga för svenskamyndigheter meddelas av Kungl. Maj:t, och ur olika synpunkter framstår det förutredningen som mest praktiskt atl så får ske. 2 1971.1 saml. Denav utredningen föreslagna lagen är avsedd alt ersälta 6 kap. lag, ochutredningen föreslår därför, att detla kapitel upphävs genomövergångsbestämmelserna till den nya lagen. Bestämmelsenom adoption i 7 kap. 5 § lag som ger Kungl. Maj:l rält all efler avlalmed övriga nordiska stater meddela föreskrifter om internationella rättsförhållandenrörande adoption behöver enligt utredningen inle särskilt upphävas ulanförlorar automatiskt sin verkan för framliden genom den nya lagensikraftträdande. Utredningenföreslår en särskUd övergångsbestämmelse av innebörd alt den nya lagen inleskall inverka på giltigheten av föreskrifter som Kungl. Maj:t med slöd av äldrelag har meddelat om internationeUa rättsförhållanden rörande adoption. Härmedundanröjs enligl utredningen all tvekan om all den adoplionsrällsligaregleringen förordning, som stöder sig på vissa bestämmdser i 1904års lag, skall beslå. Utredningenföreslår vidare en föreskrift om atl när beslut om adoption, som meddelatsföre nya lagens ikraftträdande, var gällande här i riket enligl äldre lag,beslutet alltjämt skall gälla. Slutligenföreslår utredningen en övergångsbestämmelse av innehåll, att om arvlålarenavlidit före nya lagens ikraftträdande, de föreslagna bestämmelserna omarvsrätt i adoplivförhållanden inte skall vara tilllämpliga. bilaga till promemoria med förslag till ändringar i adoplionslagstiftningen(Ds Ju 1970: 5) diskuterades frågan, vUka internationellrätlsliga regler sombör gälla om hävande av adoption, ifall möjligheten all häva adoption såsomsenare har skett genom lagen (1970: 840) om ändring i slopas iintern svensk rält. I promemorian anfördes, atl reglerna i 6 § i utredningenslagförslag, liksom motsvarande bestämmelser lag, bygger på all deninterna svenska lagstiftningen tillåter hävande av adoption. Om föräldrabalkeninle innehåller några bestämmelser om hävande av adoption, kan enligtpromemorian utredningsförslaget på denna punkt inte genomföras. Idepartementspromemorian påtalas särskilt de ölägenheter som uppkommer omadoption av utländskt barn kan hävas. Om möjlighet all häva adoption inte finnsi intern svensk rält, bör della erUigl promemorian gälla alla adoptivbarn. Haradoption skett i , bör sålunda adoplivförhållandet inte kunna hävas avsvensk domstol, även om adop- tanteneller adoptivbarnet är utländsk medborgare eller har hemvist utomlands. Och omadoption har skett utomlands finns när fråga över huvud taget är om ellinstitut som kan jämställas med svensk adoption som regel inle anledning attgöra avsleg från svensk rätts ståndpunkt alt adoption inle får hävas. Allsvensk domstol i fråga om möjligheterna lill hävande tillämpar svensk lagstämmer med vad som gäller redan nu och lorde enligl promemorian inle kunnaföranleda några befogade invändningar från inlernalionell synpunkt. I del hänseendeterinras i promemorian om atl om adoption föreskriver tUlämpningav lex fori vid hävande av adoplivförhållande. I enlighet med nu angivnasynpunkter skulle enligl promemorian som alternativ till 6 § i utredningenslagförslag kunna övervägas en bestämmelse av innehåll, alt adoplivförhållandeinte får hävas här i landet, även om adoptionen ägt mm med tillämpning avfrämmande lag. Emellertid framhålls att förslaget i promemorian om att adoptioninte skall kunna hävas måste ses mol bakgrund av den svenska starka adoptionsformen som enligt elt i promemorian framlagt förslag skulle genomföras ochockså kommer all genomföras över hela linjen. I utländsk rätt finns former avadoption som både med hänsyn till att de kan hävas och i andra hänseenden harsvaga rättsverkningar. Uppkommer fråga om hävande av en adoption som ägt rummed tillämpning av sådan lag och som sålunda tUlkommit under helt andraförutsättningar än de adoptioner för vilka den svenska regleringen är avsedd synes man enligl promemorian inle böra helt utesluta tillämpning av utländsklag, om detla skulle leda lill ell i sak lämpligl resultat. Genomförs i övrigtden reglering som föreslås i betänkandet om internationell adoptionsrätt, tordeman enligl promemorian kunna räkna med alt domslolama bl. a. mol bakgrund däravnormalt kommer att tillämpa svensk rätt också ulan särskild lagbestämmelse iämnet och sålunda vägra att häva adoption i internationella rättsförhållanden,ifall inle innehåller några bestämmelser om hävande av adoption.Med hänsyn härtill och lill all frågor om hävande av adoption i inlernalionellrältsliglsammanhang torde vara mycket sällsynta, finns enligt promemorian intetillräckliga skäl all under nämnda förutsättningar över huvud taget reglerafrågan i en ny lagstiftning om internationella rättsförhållanden rörandeadoption. Ipromemorian anförs vidare, atl utredningen inle har behandlat frågan omändring förordning eUer nordiska konvention, som ligger tUlgrund för förordningen. Frågan om ändring i den nämnda förordningen och ikonventionen torde eiUigl promemorian böra anslå i avvaktan på mera definitivaställningstaganden från övriga nordiska länders sida i frågan om en revision avde materiella hävandereglerna. Om svensk lag inte medger möjlighet all hävaadoption, inne- bärenligl promemorian nordiska familjerätlskonvenlionen i dess nuvarande lydelse,att hävande i internordiska förhållanden inte kan ske i . I proposition (1970: 186)med förslag liU lag om ändring i , m, m, anfördes (s, 50) medanledning av det däri framlagda förslaget om slopande av föräldrabalkensbestämmelser om hävande av adoption, atl mol bakgrund av all ell förslag lilllagstiftning om inlernalionell adoptionsrätt kunde beräknas bli framlagt underår 1971, övervägande skäl talade för att inte la upp frågan omändring av hävandereglerna lag. Vidare uttalades, alt del i sambandmed den nu aktuella lagstiftningen även fick bedömas, om anledning föreligger lilländring nordiska konvention och förordning. 5,Remissyttrandena 5.1 Allmänna synpimkter Utredningensförslag till lag om internalionellrältsliga förhållanden rörande adoption hargenomgående fått etl positivt mottagande av remissinstanserna. Förslagetshuvuddrag frånsett bestämmelsen om hävande av adoption tillstyrks ellerlämnas uttryckligen ulan eriman av , hovrätten över ochBlekinge, , , , styrelsen för socialförvaltningen i i , stads , ,föreningen , föreningen ochUtlandssvenskarnas förening. anser, all de förfaltningsförslagsom betänkandet mynnar ut i är välbetänkta och ägnade att underlätta adoptionermed inlernalionell anknytning, sett från både allmänhetens och domstolarnassynpunkt. Styrelsen för socialförvaltningen i och barnavårdsnämnden iGöteborg anför, alt gällande bestämmelser om inlernalionella adoptioner mångagånger har medfört betydande svårigheter vid adoption av utländska barn. Iflera fall har svenskt medborgarskap först måst sökas innan adoption kunnatkomma till stånd, med därav följande lång väntan och osäkerhet för parterna.Föreslagna ålgärder lill underlättande av dylika adoptioner hälsas därför medtillfredsställelse. uttalar, att de nuvarande reglerna angåendeinternationellrättsliga frågor rörande adoption är ofullständiga och OtUlfredsstäUande.Med hänsyn bl. a. tUl den alltmer utbredda adoptionen av utländska barn är detangelägel atl få lill stånd en ny reglering, som underlättar inlernalionellaadoptioner och som ger klarhet om vUka rättsregler som gäller när sådanasituationer skall bedömas i . Den föreslagna lagen om inlernalionellrältsligaförhållanden rörandeadoption innebär enligt samfundet elt ytterligare steg i den riktning somlagstiftning och rättspraxis tagit, dvs. ell avsleg från dentidigare strikta nationalitetsprincipen till förmån för do-micilprindpen.Advokatsamfundet anser all de föreslagna reglerna frånsett bestämmelsen omhävande av adoption är väl ägnade alt upphöjas till lag och tillstyrkerdärför förslaget. anför, atlde föreslagna bestämmelserna åtminstone i vissa fall synes komma att medföraomedelbara lättnader i del praktiska arbetet med utländska adoptioner, nämligeni fall där barnen hämtas från land utan eget adoptionsinslitul, exempelvisIndien.