prop · FU0333 · 1971-12-31 00:00:00 — Därigenom skulle de på många håll stora variationerna i turist-tillströmningenkunna mötas på ett smidigare sätt. holm påpekar atl »säsongen» undan för undan förlängs ochpå många håll omfattar inle bara tre sommarmånader ulan även veckohelger underen stor del av året, vilket i vissa fall skulle motivera en permanent förstärkningav tjänsteorganisationen. Av de övriga remissinstanser som kammarkollegiet hört överpromemorian vill domkapitlen i , och huvudsakligenåstadkomma den erforderliga arbetskraflsförslärkningen genom utökning av stiflsadjunktsorganisalionen.Domkapitlet i understryker den oerhört skiftande karaktären hospastorat med stor semesterbefolkning och menar att normering efterinvånarantalet inle ger ett rättvisande utslag. Man måste pröva från fall till faU.Domkapitiet anser enda realistiska alternativet i nuvarande situation avprästbrist vara alt efter behovsprövning ge pastorat med turistbefolkning visstanslag att på bästa möjliga sätt utnyttja tillfäUig hjälp av semestrande präst,prästvigd lärare, ddtidspräsl, emerituspräsl, lekman med venia eller annanlämplig person för verksamhet bland turister. centralrådskommitté för »Kyrkan i fritidssamhällets ställer sig myckel tveksam lill detsiffermaterial som ligger till grund för kammarkollegiets utredning ochframhåller alt en avvägning av behoven måste ske även på andra än statistiska gmnder.Kommittén är positiv till förslaget om utökning av den prästerligaarbetskraften men anser den vara svår alt åvägabringa. Del är kommitténsbestämda uppfattning atl de präster som missiveras till säsongpasloraten varkenbör vara för unga och oerfarna eller emerUi. Skulle prästbristen medföra hinderför missi-vering enligt förslagel är det bättre all förse varje stift medtillräckliga medel för att förstärka kyrkans service inom säsongpasloraten påannat lämpligt sätt, t. ex. genom atl anlita väl kvalificerade lekmän. Kommitténtror dock alt missivering av präst skulle underlättas om bostad för hans familjordnas inom säsongpasloralel. I anledning av dessa yttranden framhåller kammarkollegiet,all de förslag som läggs fram i promemorian syftar liU atl inom ramen för detbestående systemet skapa bättre möjligheter än nu all tillgodose behovet avprästerlig arbetskraft i de s. k. säsongpasloraten, främst genom omdisponeringav präster från lälorlspasloralen till säsongpasloraten. Kollegiet avstyrkerde av flera domkapitel framförda förslagen om inrättande av särskilda stifts-eller kontraktsadjunktstjänsler, i varje fall som permanent förstärkning avtjänsteorganisationen i stiftet. Kollegiet anser eraeUertid lämpligast atl deföreslagna extra präslljänslema i princip anknyts till vederbörande säsongpaslorat.Det lorde nämligen enligt kollegiet möta svårigheter för domkapitlen allbedöma om underlag finns för inrättande av tjänsterna, om man inte läggerpastoratet till gmnd för bedömningen. Eftersom avlöningsförmånerna däriinbegripna traktamenten och resekostnadsersätlningar ål präst som förordnatspå sådan extra tjänst fömtsatts skola betalas ur kyrkofonden anser kol- legietalt del inle möter något hinder mol alt prästen vid behov betjänar säsongbefolkningäven inom annat pastoral. Kollegiet tiUstyrker i förslagalt, där så behövs, på extra tjänst i säsongpaslorat får förordnas två prästeratt uppehålla den på halvtid. Däremot är kollegiet inle berett tUlstyrka vaddomkapitlet i föreslagit i fråga om tillgodoräkning av ell antal extra anstäUningsmånader.En sådan melod måste enligt kollegiet komplicera del hela. Kollegiet räknar medalt inle under någon lidsperiod skaU finnas inrättade mer än två extraprästtjänster i säsongpaslorat. Del förslag som lagts fram av i Hämösand anslag efter behovsprövning åt säsongpasloraten avstyrker kollegiet underåberopande av vad som anförts därom i promemorian. Medanledning av den kritik som från några håll riktats mot den i promemorianredovisade statistiken över befolkningsökningen i vissa pastorat undersäsongtid betonar kollegiet all avsikten ej varit att delta siffermaterialskall Ugga till grand för den ifrågasatta förstärkningen av den prästerUgaorganisationen i säsongpasloraten. Tanken har i stället varit den, att om domkapitietpå basis av införskaffade uppgifter om bl. a. antalet fritidshus, gästmm ihotell och pensionat samt tältplatser på campingområden inom elt pastoratbedömer att folkmängdstalet per prästtjänst under säsongtid kommer atlväsentligt överstiga 5 000 eUer 10 000, domkapitiet skall äga rätt att fördenna lid inrätta en resp. två extra prästtjänster i pastoratet. Kollegietmedger att tvekan kan råda om beräkningen av folkmängdsökningen och anför häromvidare. Vad gäller den fasta frilidsbefolkningen, som kan antas tillbringa ivarje faU veckosluten under juniaugusti i fritidsslugan, är det naturligt altdenna får inräknas i folkmängdsökningen för hela . Vad åter avserturister sora mer tiUfälUgl vistas på hotell och pensionat, i förhyrda stugoroch lägenheter samt på campingplatser inom pastoratet kan det förutsättas attvistelsen i allmänhet inskränker sig tiU juli, och det synes då koUegietrimligt att deras uppskattade antal i genomsnitt får tiUgodoräknas pastoratetendast . I ålskilUga pastorat i fjäUtrakterna ökar folkmängdenmycket kraftigt främst under jul- och påskhelgerna samt vintersportloven. Dennaökning bör givetvis få tillgodoräknas pastoraten för dessa tidsperioder. KoUegiet(som fömtsätter all möjUgheten att i ökad utsträckning använda icke prästvigdaIjänstebittäden i säsongpastoraten beaktas i annat sammanhang) sammanfattarsitt förslag i ämnet i följande fera punkter. 1.I pastoral, där befolkningen tiUfälUgt ökar av året, får domkapitietför inrätta en extra prästerlig tjänst under fömtsättning allökningen beräknas medföra atl pastoratets totala folkmängd väsentligtöverstiger 5 000 personer per prästtjänst. Om folkmängden beräknas väsentUgtöversliga 10 000 personer per prästtjänst får två extta tjänster inrättas ipastoratet. 2* 1971. Domkapitietfår förordna i annat pastorat anstäUd ordinarie, extra ordinarie eUer extra präst att med frånträdande av utövningen av sin tjänst utöva i punkt 1 avsedd extra tjänst inom samma stift. Där så erfordras får på sådan tjänst förordnas två präster all på halvtid uppe håUa tjänsten. I pastorat anställd prästfår vidare åläggas att jämsides med sin tjänst utöva i punkt 1 avsedd extratjänst inom samraa stift även ora den extra tjänsten är inrättad i ett ickenärbeläget pastoral. Kostnadema för avlöningsförraåner åt präst vidförordnande enligt punkt 2 första stycket bestrids ur kyrkofonden. Urkyrkofonden bestrids vidare kostnadema för tjänsledubbleringsliUägg saral rese-och traktamenlsersättning ål präst som avses i punkt 2 andra styckel. Där på extta tjänst som avses i punkt 1 förordnasvikarie enligt cirkuläret ang. ersättning till vissa vikarier på prästerligatjänster och lill icke prästvigda tjänstebiträden ål präster, bestridsvikariens avlöningsförraåner ur kyrkofonden. Dorakapitlet får i pastorat sora avses i punkt 1uppdra åt annan än i pastoratet anstäUd präst, vilken tillfäUigt vistas där,att hålla gudstjänster och andaktsstunder med frUidsbefolkningen. Sådantuppdrag får raeddelas utan hinder av atl pastoratets totala folkraängd ickeöverstiger 5 000 personer per prästtjänst. För uppdraget utgår arvode ur kyrkofondenraed belopp som bestämmer. Statskontoretanser alt de riktUnjer kammarkollegiet uppdragit kan tjäna som vägledning fören aktivering av den reUgiösa omvårdnaden i säsongpasloraten och finner attprincipiella binder inte möter mot all kostnaderna för en förstärkning avtjänsteorganisationen i dessa pastorat bestrids ur kyrkofonden. Däremot ärstatskontoret tveksamt i fråga om de föreslagna normerna för bedömning avbehovet av extra tjänst. Härom anför statskontoret. DetUgger i sakens natur, atl den säsongmässiga folkökningen på en ort är tämUgen svårberäknad.Den är nämligen i hög grad beroende av faktorer, som inle är konstanta och oföränderUgafrån lid tiU annan såsora väderleksförhållanden, intresset för utlandsresor ra.ra. Delta gäller givelvis i första hand den del av befolkningen som inleinnehar fritidshus. Det bör också observeras, att turisterna i betydligt högregrad än tidigare är och kan förutses bli ambulerande och därför påverka folkmängdstalelpå flera orter . I vissa delar av kan raan vidareräkna raed en betydande del utländska turister, vilka i förevarande hänseendeknappast bör raedräknas. Systemet med foUcmängdslalför bestämmande av präslorganisationen bygger vidare på de arbetsprestationersom normalt förutsätts åvila präst. Det kan därför inle bli rättvisande alt fören verksamhet, varom här är fråga, lägga folkmängdslal och därtiU sådana av okontrollerbarstorlek till gmnd för beslut om extra tjänster. I Ukhet med kammarkoUegietfinner statskontoret eraeUertid angeläget alt om så överhuvudtaget visar sigmöjligt ifrågakommande insatser inom säsongpasloraten på något sätt regleras.De av kollegiet angivnanormerna synes därför böra ytterUgare övervägas. Det kan således ifrågasättas,om inle domkapitien eUer vissa av dem, lUl en början måhända rent försöksvis,bör lämnas frihet att inom viss ekonomisk ram förstärka den ordinarieprästorganisationen inom visst pastorat. Sådan förstärkning synes väsentiigenböra ifrågakomma under den s.k. industrisemestern och inom pastorat, där enavsevärd disproportion kommer att föreligga mellan detpermanenta befolkningstalet och det säsongmässigt ökade. Ökade religiösainsatser kan raåhända även åstadkommas via . BeträffandekammarkoUegiels förslag under punkt 5 om arvode åt präst som tiUfälUgt vistas isäsongpaslorat erinrar statskontoret ora bestämmelsen i 15 § semeslerlagen, altarbetstagare mister rätlen tiU semesterlön om han under någon del av seraesternutför avlönat arbete inom sitt yrke. Övrigaremissinstanser har förklarat sig positiva tUl koUegiets förslag. Flerakritiska synpunkter och altemativa förslag har dock förts frara. i Stockholmoch anser de föreslagna kvaUfikationstalenför rätten att inrätta extra prästtjänster i säsongpaslorat vara för höga ochförordar tiUämpning av de normer som följdes vid pasloralsregleringen . Ärkebiskopen antar all delbUr förenat med stora svårigheter att räkna antalet turister och föreslår vid inrättande av extra tjänster prövar alt följa sararaanorraer som gäller för inrättande av pastoratsadjunktsljänsler. (Domkapitletfår f. n. inrätta sådana tjänster tiU det antal som oundgängligen fordras förall uppehålla den prästerUga verksamheten i stiftet.) Domkapitlen i ochLund samt hävdar att bättre resultat skulle nås ora basenför arbetskraflsförslärkningen vidgas till alt avse konttakt i stället förpastorat och att aUtså kontrakts-adjunktstjänster inrättas för ändamålet.Kontrakten är ofta bättre enheter än pastoralen för övergripande arbete, sägerPrästförbundel, som också framhåUer att den tillfäUiga missiveringkammarkollegiet föreslår har avgjorda nackdelar, som endast kan undanröjas om åretmnlljänsterinrättas. Prästen måste sålunda enUgt ha lokalkännedom ochanknytning till den lokala församlingen. Ett effektivt kyrkUgt arbete blandfritidsbefolkningen kräver planering och uppföljning, sora måste ske underlågsäsong. För en präst är det inle särskilt lockande alt få tillfäUiga kortaremissiv, i synnerhet inle ora det då är fråga om mycket krävande tjänst bådefysiskt och psykiskt. Prästens farailj raåste också splitttas eUer göra tätaflyttningar på grand av de korta raissiven. På sUct är del dessutom nödvändigt,menar , att det kyrkliga arbetet bland fritidsbefolkningen inteblir något vid sidan av utan helt och fuUt integrerat i del ordinarie kyrkUgaarbetet i församlingen. Även detta talar enUgl Prästförbundel för attförstärkningen redan nu bör ske med prästerUga heltidstjänster, därtjänstinnehavaren har möjlighet att bUförtrogen med det totala kyrkliga arbetet inom ell rimligt område kontraktet. Beträffandeden i punkt 2 av kammarkoUegiels förslag angivna möjUgheten att förordna prästatt utöva tjänst i annat än närbeläget pastorat föreslår all sådant förordnande skaU kunna ges även utom det egnastiftet. TiUpunkt 5 i kammarkoUegiels förslag anmärker i följande.För att bereda ett domkapitel laglig möjlighet att tiUfälUgt fråga blir iregel om söndagsgudsljänsl och någon enstaka förrättning anstäUa ävensemestrande präst bör (i förekommande fall efter sararåd medprästens domkapitel) kunna med full lön anställa prästen för nödigt antaldagar, varvid beslutet om semester berörda dagar får upphävas. Med hänsyn lill domkapitiensintresse av att präst får ut hela semestern kommer möjligheten all utnyttjasrestriktivt. Belastningen på kyrkofonden kommer därför ej alt bli särskiltkännbar. Isamband raed översyn av den genomförda pastoratsregleringen haraktualiserats ell problem som sammanhänger med den ökande fritiden. Den starktintensifierade fritidsbebyggelsen och turismen medför en betydande säsongmässigfolkökning i vissa pastoral. Fraraför allt under sommarmånadema sker en alltstörre omflyttning av befolkningen, särskilt från lälortspastoral lill eljestofta glest befolkade landsbygdspaslorat. I regel är den prästerliga organisationenså utformad alt prästen är anstäUd i visst pastorat och tjänstgör där. Antaletpräster i ett pastorat är beroende av antalet kyrkobokförda personer ipastoratet. Organisationens anpassningsförmåga till de säsongmässigabefolkningsomflyttningarna är starkt begränsad. Eftersom man självfaUet inlekan låta den prästerUga organisationen vara permanent anpassad efterförhållandena under säsongtid, måste man söka andra utvägar att komma tillrätta med den tUlfäUigt ökade arbetsbelastningen i de s. k. säsongpasloraten. Kammarkollegiet,som haft i uppdrag atl utreda denna fråga, har konstaterat att en merabetydande befolkningsökning under säsongtid förekommer i mer än 200 pastorat. Ibortåt 50 av dessa medför denna ökning att befolkningstalet överstiger 5 000personer per inrättad prästtjänst. Enligt gällande normer för den prästerligatjänsteorganisationen antas en präst i landsbygdspaslorat med måttiig areal (ca2 kvadratmil) kunna betjäna ett invånarantal av omkring 3 000. Redan i norraalafall får raan räkna raed viss underberaanning under säsongtid på gmnd av prästernassemestrar. Därtill kommer en ofta kännbar försvagning av arbetskraften i följdav den rådande prästbristen. Kammarkollegietsutredning visar alt det föreligger ett behov av att stärka den prästerligatjänsteorganisationen i säsongpaslorat. Under semestertid förekommer i dessa eltintensifierat gudstjänstUv, vidgad konfirmandundervisning, högre dop- och vigselfrekvens,livlig aktivitet i imgdomsarbelet osv. Kollegiet har funnit att det skullefordras ell 60-lal extra präster för alt fylla behovet. De i princip »rörliga»prästerna, stifts-, kontrakts- och pastoratsadjunkter, förslår inte att raöta dellabehov eftersom de redan är hårt engagerade i andra arbetsuppgifter.Möjligheterna alt på annat sätt förslärka arbetskraften i säsongpaslorateninom ramen för gäUande bestämmelser är mycket begränsade. Innehavare avordinarie, extra ordinarie eller extra tjänst är skyldig alt med frånträdandeav utövningen av tjänsten utöva annan ordinarie eUer extra ordinarie prästerligtjänst inom sararaa stift. Vidare kan präst som är anställd i pastorat åläggasatt jämsides med sin tjänst utöva annan tjänst i samraa eUer närbelägetpastorat inora samma stift (s. k. tjänstedubblering). Extta tjänst avsedd förpräst får inrättas av men bara när ordinarie eller extra ordinarietjänst är ledig eller tjänstens innehavare inle utövar tjänsten och denna inte uppehåUesav vikarie. EnUgt ett tidigare omnämnt cirkulär kan domkapitietsom vikarie på bl. a. församUngsprästljänst förordna pensionerad präst ellerprästvigd person som är verksam i annat yrke, när denne har ferier ellersemester. Enligt samraa cirkulär kan dorakapitlet vidare förordna teologiestuderande eUer annan icke prästvigd person, som har fått särskilt tiUstånd attpredika, såsom tjänstebittäde åt präst, dock i allmänhet bara om denne vidsidan av egen tjänst svarar för göromål förenade med annan tjänst. KammarkoUegietföreslår att de angivna raöjlighelema vidgas på följande sätt. Dorakapillet fårinrätta en extra prästerlig tjänst för sä-songliden i sådant pastoral därbefolkningsökningen beräknas medföra alt pastoratets totala folkmängdväsentligt överstiger 5 000 personer per prästtjänst och två extra tjänster därfolkmängden beräknas väsentligt överstiga 10 000 personer per prästtjänst.Domkapitlet får förordna i annat pastorat anstäUd präst alt med frånträdande avutövningen av sin tjänst utöva extra tjänst i säsongpastorat inom samma stift.Om så behövs får två präster förordnas att på halvtid uppehålla sådan tjänst.Domkapitlet får föreskriva att tjänst uppehåUs genom tjänstedubblering, ävenom den är inrättad i pastorat på förhåUandevis stort avstånd från prästens egetpastorat. KoUegiet tänker sig vidare att vikarie på tjänsten får förordnas raedtillämpning av nyssnämnda cirkulär och atl icke prästvigttjänstebiträde får förordnas som tiUfällig hjälp i säsongpastorat. Domkapitletfår uppdra åt präst sora inte år anställd i pastoratet men tillfäUigt vistasdär att raot arvode håUa gudstjänster och andaktsstunder medfritidsbefolkningen, även om pastoratets befolkningstal inte överstiger 5 000personer per prästtjänst. Samtligakostnader för dessa åtgärder bör enUgl koUegiet bestridas ur kyrkofonden, bl.a. av det skälet att verksamheten riktar sig främst till andra än i pastoratetskrivna personer. Kostnaderna uppskattas av kollegiet lill . KoUegiethar övervägt ett förslag om att ett fixerat kyrkofondsanslag för ändamåletfördelas meUan stiften men tillbakavisat detta raed hänsyn tiU svårigheten attpå någorlunda tiUförlitUgt beräkna anslagsbehoven i de olikapastoralen. Remissinstanserna anseröver lag all åtgärder bör vidtas för alt stärka raöjUghetema tiU kyrkligverksamhet i säsongpasloraten och finner sig i allmänhet också kunna godla kammarkoUegielsförslag liU praktiska åtgärder. I vissa remissyttranden riktas dock kritik motde föreslagna normema för bedömning av arbetskraftsbehovet. Några anser all deangivna kvaUfikationstalen för rätt att inrätta extra tjänster är för höga,andra att det koramer atl möta stora svårigheter atl beräkna säsongbefolkningensstorlek. ÅtskUliga remissinstanser menar att basen för beräkningen avarbetskraftsbehovet bör vidgas utöver pastoratets område och förstärkningeventuellt ske genom mer eUer mindre permanent anknytning tUl kontrakt raed raeraavsevärd fritidsbebyggelse och turism eUer tiU hela stiftet. Beträffandeförslaget att anUla präst som liUfäUigt vistas i säsongpaslorat påpekas attarbetstagare sora utför avlönat arbete inora sitt yrke under semestern förlorarrätten tiU semesterlön. Det ankommer på Kungl. Maj:tatl besluta i de här aktueUa frågorna. Jag vill eraeUertid i delta saramanhangupplysningsvis nämna att jag i huvudsak ansluter mig liU kammarkollegietsförslag till lösning av dessa. Förslaget syftar tiU att inom ramen för detbeslående systemet skapa bättre möjUgheter än nu all tiUgodose behovet avprästerlig arbetskraft i säsongpasloraten, främst genom omdisponering av prästerfrån tätorlspastoraten. Om man betraktar kyrkan som en enhet kommer de extrakostnaderna alt bli ganska obetydUga. Jag anser därför atl den arbetskraftsförstärkningsom behövs bör knytas tiU pastoraten i princip efter de riktlinjer somkammarkollegiet har dragit upp. Sålunda bör varje domkapitel kunna inrättahögst två extra tjänster i säsongpaslorat under säsongtid enUgt de norraer somkollegiet har föreslagit. Med hänsyn till elt remissuttalande atl »säsongen»på sina håU omfattar veckohelgerna under en stor del av året vUl jag påpekaalt den nu föreslagna regleringen bara tar sikte på de typiska semester- ellerferieperioder (även jul- och påskferier) då det på grund av avsevärdbefolkningsökning uppstår ett mer pålagUgt behov av en extra arbetsinsats.Enligt min uppfattning bör extra tjänst i säsongpastorat inte vara inrättadlängre tid än . Vid bedömningen av om normerna är till-lämpUga ivisst pastorat skall raan givetvis räkna med del uppskattade befolkningstalet igenomsnitt per dag . Beträffandedomkapitlets rätt alt på extra tjänst i säsongpaslorat förordna präst i annatpastorat föratsätter jag att viss restriktivitet iakttas underde första åren. Jag förutsätter vidare all, eftersom det föreslagna systemet,som jag nämnde, i princip skaU gå ut på en omfördelning av denprästerliga arbetskraften i stiftet, den på sådan extra tjänst förordnadeprästens egen tjänst inte uppehåUes med vikarie. Av samraa skälanser jag att förslaget att vikarie på extra tjänst i säsongpastorat förordnasenligt det tidigare nämnda cirkuläret inte bör genomföras.Till frågan om anlitande av icke prästvigda tjänstebiträden i säsongpasloratenvill jag återkomma i annat sammanhang (avsnitt III). LiksomkamraarkoUegiet anser jag alt präst från annat pastoral som vistas i säsongpasloratbör kunna få tillfälligt uppdrag att hålla gudstjänster m. m. bland fritidsbefolkningen.Vanligen är det fråga om semesterledig präst. Sådan präst kan då anställas motfull lön för , varvid beslutet om semester för upphävs. Eftersomden extra arbetskraften främst är avsedd att betjäna andra än inom pastoratetskrivna personer förordar jag, alt alla kostnader som samraanhänger med den härantydda ordningen betalas ur kyrkofonden. Det blir då naturligt all prästenvid behov får betjäna säsongbefolkning också inom angränsande pastorat. Underåberopande av det anförda hemsläller jag all Kungl. medgeatt kostnaderna för förstärkning av arbetskraften i pastorat medfritidsbebyggelse och turism bestrids ur kyrkofonden. Vidgad användning av icke prästvigda tjänstebiträden Enligt6 § andra stycket 5 lagen (1932: 404) om kyrkofond (senaste lydelse av punkt 51955: 108) skall ur kyrkofonden bestridas kostnad, enligt bestämmande av Kungl.Maj:t och , för icke prästvigda tjänstebiträden åt försaraUngspräsler.Sådant biträde kan enligt f. n. gäUande regler förordnas åt kontraktsprost ocheljest i princip endast åt präst som vid sidan av tjänstgöringen i egen tjänstsvarar för göromål förenade raed annan tjänst. Som tjänstebiträde kan ifrågakommateologie studerande eUer annan icke prästvigd person som fått särskUt tiUståndalt predUca. Domkapitleti har hemställt om sådan ändring i gäUande bestämmelser alltjänstebiträde skaU kunna förordnas, fömtom åt kontraktsprost, ål präst somstyrker behovet av sådant biträde. ningenmotiveras med att på grund av den rådande prästbristen antalet pastoratsadjunkter,som står till förfogande, är alltför litet för att kunna avdomkapitlet missiveras till pastorat där arbetsbördan för församlingsprästernablivit alltför stor tiU följd av kraftig befolkningsökning (ulan all fråga omförstärkning av pastoralels tjänsteorganisation hunnit slulprövas) eller därförsamlingspräst på gmnd av nedsatt arbetsförmåga (ulan att sjukdom föreliggereUer ledighet för svag hälsas vårdande kan styrkas) är tillfälligtvis i behovav pasloralsadjunkl eller där det eljest av en eUer annan orsak med hänsyn tillförsamlingslivets norraala funktion är nödvändigt att förordna biträdandepräst. ÖverfrarastäUningen hördes kammarkollegiel och ärkebiskopen. Kollegiet motsattesig att åt domkapitien ges en så aUraänt håUen rätt att förordnatjänstebiträden som föreslagils i framställningen. SkuUe den nuvarande rättenall förordna biträden vidgas borde raan enligt kollegiet införa en spärr inågon form, t. ex. genom fastställande av en anslagsrara, inom vilkendomkapitlen har alt håUa sig. Ärkebiskopen uppgav, alt det av iLund påtalade behovet av biträden åt försaraUngspräsler bekräftas averfarenheter från alla stift, och tillstyrkte frarastäUningen. Kungl.Maj:t uppdrog åt kammarrådet all i anslulning tiU iLund förslag och under beaktande av vad kamraarkoUegiet anfört undersöka möjlighetemaatt använda icke prästvigda tjänstebiträden i ökad utsträckning.