prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — och av anslagen tillforskningsråden, vissa forskningsinstitut samt tUl europeiska och vissanordiska forskningsprojekt med ca 110 milj. kr. Den forskning sombekostas över fakultetsanslagen utgör en betydande del av de totalaforskningsinsatserna. I sina förslag till anslagsframställningar (sammanfattande del. Högreutbildning och forskning, publicerad somnr 11 i ämbetets skriftserie) framhåller universitetskanslersämbetetatt en viktig princip slogs fast reformbeslut (prop. 50, SU 119, rskr 293) såvitt gäller frågan om sättetatt förnya universitetsorganisationens uppsättning av högre tjänster. Delokala instanserna och centralmyndigheten borde nämligen ifortsättningen främst undersöka om behovet av resurser för nyaforskningsområden kunde tillgodoses genom förändring av innehåU och inriktninghos befintliga, ledigblivna eller ledigblivande tjänster. Ämbetets förslag omnya högre tjänster avser tiU betydande del tjänster som ingår i en redanbeslutad utbyggnad av universitetsorganisationen. Därutöver har ämbetetsutgångspunkt varit, att förslag om nya tjänster som professor eller biträdandeprofessor i den reguljära universitetsorganisationen skall avse permanentabehov av forskning och forskarutbildning inom det ämnesområde tjänsten gäller.När det är fråga om tjänster av mer projektinriktad karaktär eller som är avsedda att täcka behov av initialåtgärderpå nya, icke etablerade forskningsområden finner ämbetet det naturligt attinsatser görs via forskningsråden. Vid sin avvägningav förslag om nya högre tjänster har ämbetet funnit det riktigt att markera ett företräde förtjänster inom ämnesområden 1971:1 BUaga 10 328 därgmndläggande forskning krävs för att utveckla vitala fält avsam-häUsverksamheten. Den aUmänna prioritering som ämbetet gjort innebär , Uksom i fjolårets anslagsframställning, lagt stor vikt vid förslag om nyahögre tjänster på områden som rör individuell och social hälsa, skyddet avmiljön och förnyelsearbetet inom produktionslivet med inriktning mot uppgifter av central betydelse för den samhällsekonomiskautvecklingen. Beträffande detaljerna i ämbetets förslag hänvisar jagtUl vad jag redovisat i det föregående vid min anmälan av de skUdafakultetsanslagen. Vad gäUer denforskning som bekostas av forskningsråden redovisar dessa i sina förslag tiUanslagsframstäUningar för /72 ett ökat medelsbehov av sammanlagtca 94 milj. kr. Jag kommer i det följande vid min anmälan av anslagen tiU resp.forskningsråd att i korthet redovisa detaljerna i rådens äskanden. Jag viU idetta sammanhang beröra några av deforskningsområden som råden tar upp i sina anslagsframställningar. En av de tyngstasatsningarna såväl kvantitativt som kvalitativt i medicinskaforskningsrådets anslagsgivning gäller forskningen över de s. k. monoaminerna, överföringssubstanserna förnervimpulser i viktiga delar av nervsystemet. Rådet har vidare ägnat stor uppmärksamhet åt den kliniska forskningensbehov. För att möjligheter skall skapas för en integrering av grundforskningoch tiU-lämpad forskning beviljar rådet särskUda anslag, som möjUggör förforskare med icke-klinisk utbildniag att övergå till kliniskt forskningsarbete. Humanistiska forskningsrådets störstaforskningsprojekt är Det svenskaklassamhäUets funktioner. Vad beträffar såväl uppsökande av nyasocialhistoriska arbetsuppgifter som tillämpande av nya kvantitativa metoderhar detta projekt visat sig fruktbart. SamhäUsvetenskapUgainsatser Ijör få avgörande betydelse för sam-häUsutvecklingen inom många områden,framhåller statens råd för samhällsforskning. Utbildningssamhällets tillväxt ochproblem kring demokratins arbetsformer är exempel på väsentligaforskningsområden. Problemen inom och frågor beträffande metodikför social, ekonomisk och fysisk samhällsplanering är andra områden somfordrar forskningsinsatser. Om samhället skaU kunna utvecklagynnsammare livsbetingelser måsteforskningsresurserna vidgas. Detta gäller i hög grad naturvetenskaperna,framhåller naturvetenskapUga forskningsrådet. En ökad satsning bl. a. på dengrundläggande mUjövårdsforskningen är nödvändig om man skaU kunna förstå orsakssammanhangen. Rådet stryker under biovetenskapernascentrala roll i en utveckling som syftar till att förbättra den enskUdeindidens livsvillkor. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 329 Forskningen inomfysikområdet är särskilt kostnadskrävande, betonar atomforskningsrådet. Det är därförnödvändigt att en koncentration och samordning av tUlgängliga resurser kommertill stånd. Rådet framhåUer bl. a. behovet av ökat stöd tiU forskning inomstrålningsbiologi och radiofysik. Inom dessaområden studeras den joniserande strålningens verkningar på biologisktmaterial och metoderna att förhindra eUer minska sådana verkningar. Som aktueUaforskningsuppgifter nämner rådet transport- och upplagringsmekanismer förradioaktiva ämnen Uksom strålningens genetiska verkningar. har,som jag tidigare redovisat, utbildningsutredning (U 68) publicerat en promemoria i syfte attstimulera debatten i frågor som rör bl. a. den högre utbildningensforskningsanknytning. Vikten av anknytningmeUan utbildning och forskning betonas i promemorian. De nuvarandeformerna för anknytningen medför emellertid att forskningens dimensioneringvid universiteten och högskolorna ärberoende av dimensioneringen av utbildningen. Universitetsorganisationenssnabba tillväxt har medfört att de nuvarande formerna för samband mellanutbildning och forskning har satts ifråga. Om man ändrar formerna för dettasamband kommer andra kriterier att kunna användas vid dimensionering avforskningsorganisationen. I den diskussion som pågår medanledning av U 68:s nämnda promemoria bör synpunkter i denna fråga komma fram. Forskning och utvecklingsarbetespelar en betydelsefull roll i samhällsutvecklingen.De samhällspolitiska målen bör därför ange inriktningen av forskning ochutvecklingsarbete. Jag vUl i detta sammanhang erinra om att statsutskottet isitt utiåtande i anledning av motioner angående vissa frågor rörande forskningoch forskningspolitiken anfört bl. a. att deprioriteringsbeslut beträffande forskningsstöd, som statsmakterna fattar,är och måste vara politiska beslut (SU 1970: 204, rskr 421). Omfattningen av de resurser som kanställas till förfogande måste bestämmasgenom avvägning mellan utgifterna för forskning och utgifterna församhällets andra åtaganden inom skilda samhällssektorer. Vidare måste en avvägning göras mellan utgifternaför grundforskning och utgifterna för målinriktat forsknings- ochutvecklingsarbete. Utvecklingen inomarbets- och samhällsliv har krävt ökade insatser i fråga om tillämpad forskningoch utvecklingsarbete och därmed ökade resurser. Behovet avgmndforsknlng har emellertid inte minskat. Från såväl samhällsekonomiska somsociala och kulturella synpunkter är det angeläget att man inom ramen för demedel som kan ställas tUl förfogande ger utrymme för grundforskningen.Resurserna för denna forskning kan ges enderavia anslagen tUl universitet och högskolor eller via anslagen tiU forskningsråd (motsv.). Önskemålen måsteemellertid vägas mot behovet av resurser för andra ändamål inom denhögre utbildningens och forsk- 11* 1971. 1971:1 BUaga 10 Utbilldningsdepartementet 330 Jag har vid min bedömning av anslagsbehoven inom detta område vägt motvarandra behov av resurser fÖr forskningsråden, för förstärkning avuniversitetens driftkostandsanslag och för fullföljande av beslut omreformerad forskarutbildning. Jag vUl i detta sammanhang peka på någraväsentiiga områden där en intensifierad forskning krävs för att förbättraindividernas Uvsvillkor i den tekniskt ochsocialt föränderliga samhäUsmiljön. Den snabbaomdaningsprocess som samhäUet genomgår kräver ökade insatser inom social forskning.Förändringarna inom arbetsUvet kan drastiskt påverka arbetsmiljön. Behovet avarbetsmarknadsforskning i vid mening ökar. En intensiv forskningsinsats krävsför att skapa bättre arbetsmiljöer. Utgångspunkten måste därvid vara att manmed forskningens och teknikens hjälp skall garantera inte bara stimulerande arbetsförhållanden åt individen utan även en frånhälsosynpunkt god arbetsplats. Både de omedelbara följderna och de merlångsiktiga konsekvenserna av den tekniska utvecklingen måste därvid beaktas.Liksom tidigare måste livsvetenskaparna få en framträdande plats iforskningsprogrammet. Samhället bör ge fori:satt stöd till cancerforskningenvad avser såväl den forskning som sker inomgränsområdet mellan grundläggande biologisk forskning och cancerforskning somden direkt till-lämpade kliniska forskningen rörande tumörsjukdomarnasdiagnostik och behandling. Kravet på solidaritet och jämlikhet börses i ett internationellt perspektiv. Enmeningsfull satsning pä. hjälp tUl utvecklingsländerna ställer självfalletkrav på kunskap om såiväl utvecklingsprocessen som dessa länders problem ochförutsättningar. Den forskning som bedrivs i , vid internationellainstitutioner och i har därför stor betydelse. Jag kommer att i annatstimmanhang föreslå Kungl. Maj:t att en uttedning tUlsätts med uppgift attlägga fram förslag om mrUctning och organisation av forskning med anknytningtill de fattiga ländernas utveckling. Det är angelägetför att delta i internationeUt forskningssamarbete. Jag vill erinra om attstatsutskottet i nämnda utiåtande anfört att de resurser som i vårt land kandisponeras för forskningen är begränsadevarför en prioritering mellan oUka forskningsfält och forskningsprojekt ärnödvändig. Utvecklingen mot alltmer kostnadskrävande forskning, främstinom tekniska och naturvetenskapliga ämnesområden, kan enligt utskottetsuppfattning bedömas komma att leda tUl ett behov av ökad internationell forskningssamverkan,för vårt lands del i första hand envidareutveckling av det nordiska forskningssamarbetet och en utbyggnadav den forskningssamverkan som förekommer på europeisk nivå. Samma utvecklingkan, enligt utskottet, också leda tiU att in- 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 331 hemska prioriteringsfrägor måste bedömas mot bakgmnd avden internationella forskningssituationen med risk att detta av den enskildeforskaren kan komma attupplevas som en besvärande styrning av forskningen. Det internationeUaforskningssamarbete som f. n. deltar i bedrivs i flera fall inom mycketresurskrävande områden, t. ex. inom hög-energifysik och rymdforskiung. Inomdessa områden har det enskilda landet inte möjlighet att satsa resurser averforderlig omfattning, varför ett internationellt samgående framstår som detenda alternativet. Inom och finns nu planer på att utveckla dettasamarbete. Jag kommer i det följande att redovisa dessa planer vid min anmälanav resp. anslag. Det internationella samarbetet behöveremeUertid enligt min mening inte utformas så att resursema koncentreras tiU ettenda stort projekt eller tiU uppbyggandet av ett stort gemensamt laboratorium.Internationell samverkan bör utan en alltför stor administrativ apparat kunna byggas upp kring ett program, vars delar utgörs avt. ex. stipendie- och forskarutbytesverksamhet samt kurs- ochseminarieverksamhet. Det är kring en sådanverksamhet, som det europeiska samarbetet inom molekylärbiologi f. n.koncentreras. Ett sådant samarbete bör kunna lämnavärdefulla bidrag till uppbyggandet av de nationeUa forskningsresurserna inomdet berörda området. Samarbetet bör också kunna leda till att möjligheternaökar att på regional nivå få till stånd ett gemensamt utnyttjande av befintligaresurser, t. ex. laboratorier eller dyrbar vetenskaplig utrustning. FörSveriges del kommer i detta sammanhang ett utvidgat nordiskt samarbete att spela en betydelsefull roll. Jag kommer i detföljande att vid min anmälan av anslaget till främjande avnordiskt-kulturellt samarbete redogöra för pågående överläggningar omförstärkt nordiskt samarbete. Det europeiska samarbetet har i alltförstor utsträckning inriktats mot en västeuropeisk samverkan. Man bör, enligt minmening, i fortsättningen sträva efter att utvidga samarbetet till att omfattasamtliga europeiska stater. Vid en av anordnad konferens,i vilken deltog såväl forskningspolitiker som forskare från ett 30-tal europeiska stater, antogs rekommendationersom syftar till ett sådant utvidgat samarbete. bör kunna göra enväsentlig insats för förverkligandet av detta mål. Inom ramen för anslagen tillforskningsråden bestrids kostnader för bl. a. forskargrupper. Jag vUl erinra omvad jag anförde i denna fråga i 1970 årsstatsverksproposition (bU. 10 s. 345) vid min anmälan av vissa förforskningsråden gemensamma frågor. Innevarande budgetår uppgår antaletforskargrupper vid råden till sammanlagt 20.1 det följande kommer jag att under anslagen tiU samhäUsforskningoch naturvetenskaplig forskning förorda att ytterligare tvåforskargmpper inrättas, nämligen 1971:1 BUaga 10 Utbilldningsdepartementet 332 enför kulturgeografisk process- och systemanalys vid statens råd för samhäUsforskning och en för molekylärcellfysiologi vid statens naturvetenskapliga forskningsråd. Vidare kommer jagatt under anslaget tiU humanistisk forskning förorda att en professur ihistoria, särskUt de svenska folkrörelsernas historia, inrättas vid statenshumanistiska forskningsråd. Därjämte kommer jag att räkna medel för en extraordinarie tjänst som bittädande professor iklinisk genetik vid statens medicinska forskningsråd. Inom ramen för forskningsrådens anslagbestrids även kostnader för särskildaforskartjänster (Igr U 21). Innevarande budgetår uppgår antalet tjänstervid råden tUl sammanlagt 70. Frågan om inrättande av ytterligare sådanatjänster kommer att i annat sammanhang prövas av Kungl. Maj: t. Ett bifall till vadjag kommer att föreslå under anslagen till de olika forskningsändamål somredovisas under detta avsnitt innebär följande ökningar i förhåUande till medelsanvisningama innevarandebudgetår (milj. Ändamäl 1970/71 ändring 1971/72 forskning 40,100 + 2,860 42,960 + 1,100 + 1,650 + 4,500 + 1,650 + 1,955 + 2,903 m. m. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 333 1969/70Utgift 32 568 997 Reservation 3 229 715 1970/71Anslag 40 100 000 1971 / 72Förslag 42 960 000 Från detta reservationsanslag bestridskostnader för dels forskningsprojekt, forskargmpper och 25 särskildaforskartjänster inom statens medicinskaforskningsråds verksamhetsområde, dels medicinsk publiceringsverksamhet,dels rådets förvaltning. 1970/71 Beräknadändring 1971/72 kesmedicinsk forskning 35 730 000 Försvarsmedicinsk forsk ning 4 370 000 +1130 000 of. För förvaltaingskostnader får budgetåret1970/71 användas högst . En kraftigförstärkning av rådets resurser krävs för såväl den indirekta anslagsbevUjande verksamheten som den direkta initiativverksamheten.Den senare omfattar bl. a. inrättande av planermgsgmpper,forskarrekryteringstjänster, kliniska forskarstipendier och dokumentationsverksamhet. Inom ramen för den direktainitiativverksamheten lämnar rådet dessutom betydande stod till bl. a.näringsforskning, alkoholforskning, bjärt- och kärlforskning,arbetsvetenskaplig forskning och fortplantningsforskning. För en upprustning avapparatbeståndet krävs betydande belopp. Rådet prioriterar härvid den tungautmstningen. Treforskningsprofessurer bör inrättas vid rådet den 1 juU 1971, nämligen en extra ordinarie tjänst sombiträdande professor i klinisk genetik medplacering vid i och med docenten vid i som förste innehavare, en extra ordinarie professur ikardiologi med placering vid i och med docenten vid som förste innehavaresamt en extra ordinarie tjänst som biträdande professor i experimentell hämatologi med placering viduiuversitetet i och med docenten vid somförste innehavare. har tUlstyrkt dessaförslag. Ytterligare17 särskilda forskartjänster. Tjänstsom byråchef i Ce 1 vid rådet. Prop.1971:1 BUaga 10 334 Inom ramen för anslaget för nästabudgetår bör medlen för förvaltningskostnader beräknas tUl , vilketirmebär en höjning med . Jag vill erinra omvad jag anfört vid min anmälan av vissa för forskningsråden gemensamma frågor. Inom ramen för denav mig föro:cdade ökningen av anslaget för nästa budgetår räknar jag medel fr. o. m. för enextra ordinarie tjänst som biträdande professor i klinisk genetik. TUl försteinnehavare av tjänsten bör i annat sammanhang utses docenten vid universiteteti . Beträffande denförsvarsmedicinska forskningen räknar jag, efter samråd med chefen för försvarsdepartementetsom bedömt frågan från totalförsvarssynpunkt, inte med någon ökning för nästabudgetår i jämförelse med det belopp somför innevarande budgetår anvisats under förevarande anslag för nämndaändtimål. Med hänvisning tiU sammanställningenhemstäUer jag, att Kungl. att till Medicinsk forskning /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 7 621513 Reservation 452 641 1970/71Anslag 7 660 000 1971/72Förslag 8 760 000 Från detta reservationsanslag bestridskostnader för dels forskningsprojekt och 8särskUda forskartjänster inom statens humanistiska forskningsrådsverksamhetsområde, dels rådets förvaltning. För förvaltningskostnader får budgetåret1970/71 användas högst . Rådet bör ges utökaderesurssr för att kunna fortsätta satsningen på projekt inom nyavetenskapsområden och därigenom få fram gmpper av vetenskapsmän med kompetens att etablera och vidareutveckla dessa områden. Två extra ordinarie professurer börinrättas vid rådet den 1 juU 1971, nämligenen i historia, särskUt de svenska folkrörelsernas historia med placering vid i och meddocenten vid som först; innehavare samten i språklig databehandling med placering vid i ochmed docenten 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 335 vid som förste innehavare.Universitetskanslersämbetethar tUlstyrkt förslagen om inrättande av professurer vid rådet. Ytterligare6 särskUda forskartjänster. Tjänst somsekreterare i C 1 vid rådet. Anslaget bör förnästa budgetår rälcnas upp med . Inom ramen för detta belopp bör medlen för förvaltningskostnaderberäknas tiU , vilket innebär en höjiung med . Jag viU erinra omvad jag anfört vid min anmälan av vissa för forskningsråden gemensamma frågor. Jag förordar att en extra ordinarieprofessur i historia, särskUt de svenskafolkrörelsernas historia, inrättas . I annat sammanhang börtill förste innehavare av professuren utses docenten vid iUppsala . Jag förordar att anslaget för nästabudgetår räknas upp med . Jaghemställer, att Kungl. a) bemyndigaKungl. Maj:t att vid statens humanistiska forskningsråd inrätta en extra ordinarie professur i historia,särskilt de svenska folkrörelsernas historia, b) tiU Humanistiskforskning för /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70Utgift 5 566 278 Reservation 1651118 1970/71Anslag 8 250 000 1971/72Förslag 9900000 Från dettareservationsanslag bestrids kostnader för dels forskningsprojekt i regi av statens råd församhällsforskning, dels rådets forskargrupper och 12 särskildaforskartjänster, dels rådets förvaltning, dels ock bidrag tillnordiska samarbetsrådet för kriminologi (prop. 1961: 78 s. 24, SU 106, rskr277). 1970/71 Beräknadändring 1971/72 Psykologiskoch pedagogisk forskning och publiceringsverksamhet + 3 330 000 + 3 330 000 + 7 400 000 1971:1 BUaga 10 336 För förvaltningskostnader /71 användas högst . Rådet har de senasteåren särskilt eftersträvat att initiera och stödja större, mera långsiktigaforsknings])rojekt, varvid en stor del av rådets anslag binds för flera årframåt. För att kurma stödja även nya lovande projekt inom olika ämnesområdenbör rådets resurser ökas väsentligt. Två forskargrupperbör inrättas vid rådet den 1 juU 1971, nämligen för en kulturgeografiskprocess- och systemanalys med placering vid i och en lörkomparativ fysiologisk psykologi med placering vid i gruppen bör ledas av en extra ordinarie professor. TUl försteinnehavare av professuren ikulturgeografisk process- och systemanalys bör utses professorn vid universiteteti och till förste innehavare av professuren ikomparativ fysiologisk psykologi docenten vid i . Ytterligare 9särskilda forskartjänster. Tjänst somkanslichef i C 1 vid rådet. Inomramen för anslaget för nästa budgetår bör medlen för förvalt ningskostnader beräknas till , vilket innebär en höjning med . lag vill erinra omvad jag anfört vid min anmälan av vissa för forskningsråden gemensamma frågor. Jag förordar att en forskargm])p förkulturgeografisk process- och systemanalys inrättas . Gruppenbör ledas av en extra ordinarie professor. Till förste innehavare avprofessuren bör i annat sammanhang utses professorn vid i . Jag förordar att den av innehavda ordinarietjänsten som professor förs över stat och att den på stat uppförda tjänstenåterbesätts. Med hänvisning till sammanstäUningenhemställer jag, att Kungl. a) bemyndiga Kungl.Maj:t. att vid statens råd för samhäUsforskning imätta en extra ordinarie professur i kulturgeografisk process- och systemanalys och vidta deövergångsanordningar som jag angivit i det föregående, b) tUl Samhällsforskning för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 337 1969/70Utgift 34 504 131 Reservation 6 517 665 1970/71Anslag 41 850 000 1971/72 Förslag 46 350 000 Från dettareservationsanslag bestrids kostnader för dels forskningsprojekt, forskargmpper och 20 särskildaforskartjänster inom statens naturvetenskapligaforskningsråds verksamhetsområde, dels rådets förvaltning. För förvaltningskostnader får budgetåret1970/71 användas högst . Rådet begär ökade resurser för att bl.a. kimna tUlgodose de mest akuta behoven av tyngre apparatur. Förutom förstärkningar av resurser na för forskning inom fysik, matematik, kemi och geovetenskap fram håller rådet även behovet av en upprustninginom den grundläggande materialforskningen. Vidare bör de biovetenskapliga områdena ges ökade resurser, framför allt ekologisk forskning och taxonomisk grundforsk ning. Rådet måste även tillgodose ett ökat medelsbehov inom rymd forskning och oceanografisk forskning. Frånförevarande anslag bestrids även kostnaderna för deltagande i vissainternationella forskningsprojekt. För nästa budgetår räknar rådet med ett ökat medelsbehov fördet europeiska samarbetet på det molekylärbiologiska ämnesområdet (CEBM) (jfrprop. 1968: 1 bil. 10 s. 342, SU 41, rskr114), den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörandesödra stjärnhimlen () (jfr prop. 1961: 78 s.23, SU 106, rskr 277), den s. k. internationella hydrologiska dekaden (IHD)(jfr prop. 1965: 40 s. 63, SU 107, rskr 297) och det internationeUa biologiskaprogrammet (IBP). Två forskargrupperbör inrättas vid rådet , nämligen en för strukturell molekylärbiologi med placering vid lantbrukshögskolanoch en för molekylär cellfysiologi med placering vid i gruppen bör ledas av en extra ordinarie professor. Till förste innehavare av professuren i strukturellmolekylärbiologi bör utses docenten vid till förste innehavare av professuren i molekylär cellfysiologi docentenvid i . hartillstyrkt dessa förslag. Ytterligare 12särskilda forskartjänster. Vissatjänster vid , vilka nu bekostas av rådet, bör föras upp i museets stat. Anslaget bör förnästa budgetår räknas upp med . Inom ramen fördetta belopp bör medlen för förvalt- 1971:1 BUaga 10 338 ningskostnaderpreUminärt beräknas tUl , vilket innebär ea höjning med 700 000kr. Rådet har i särskild skrivelse hemstäUtom medgivande att få omvandla en tjänst som byråchef med arvode motsvarandelönen i lönegrad B 5 tUl tjänst med arvodemotsvarande lönen i lönegrad C 1. Styrelsen för iövre Tjänsten som föreståndare för j'bisko naturvetenskapliga station bör höjas från lönegrad U 20 tiU lönegrad U22: 25. ochstatens naturvetenskapUga forskningsråd har tillstyrkt förslaget. Jag vill erinra omvad jag anfört vid min anmälan av vissa för forskningsråden gemensamma frågor. Jag förordar att en forskargrupp förmolekylär cellfysiologi inrättas . Gruppen bör ledas av en extraordinarie professor. Till förste innehavareav professuren bör i annat sammanhang utses docenten vid iStockholm . I enlighet med rådets förslag räknar jagmed att kostnaderna för de tjänster vid , vilka f. n.bestrids från förevarande anslag, fr.o.m. skall bestridas frånanslaget : Förvall ningskostnader. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår räknas upp med . Jaghemställer, att Kungl. Maj:t ]:öreslår att