prop · FU0334 · 1971-12-31 00:00:00 — Densärskilda utbildningen bör få formen av en ettårig DYRK-kurs i studie- ochyrkesvägledning som också kan ingå som 40 poäng i fUosofie kandidatexamen. (Beträffande DYRK-kurser se belänkandet Yrkesinriktade studiekurser viduniversiteten, UKÄ, 1968.) Den bör starta /72 och förläggas liU lärarhögskola. Iprincip bör det finnas två helt olika vägar atl nå behörighet för den specieUautbildningen i studie- och yrkesvägledning. Dels bör UtbUdningen ingå som Iredjeavdelning i framför allt utbUdningslinjerna 4, 5 och 8 vid de filosofiskafakulteterna. Dels bör personer som fyllt och har minst fem årsyrkesverksamhet kunna antas till kursen. Förpersoner som är och har mindre än yrkeserfarenhet börkrävas avslutade studier motsvarande 80 poäng i psykologi, pedagogik,sociologi eUer samhäUskunskap eller 60 poäng i psykologi, sociologi eUerpedagogik och 20 poäng i annat ämne inom samhällsvetenskaplig fakultet. Förpersoner som har fyUt och har yrkesverksamhet bör krävasbeteendevetenskapliga kunskaper motsvarande kurs i elementär sociologi ochsociologisk metodik inom grandkurs 1 A i sociologi (sammanlagt ca 10 poäng). Somkrav för behörighet bör vidare för samtliga uppställas minst ell års erfarenhetav anställning efter , vari bör ingå minst sex månaderssammanhängande anstäUning utanför utbildningsväsendet. Detta krav uppställsför atl garantera alt den som har huvudansvaret för syo i skolan också harerfarenheter från arbetslivet utanför skolområdet. Vidurvalet bland behöriga sökande tiU DYRK-kursen i studie-och yrkesvägledning börman ta hänsyn tiU att det är önskvärt atl sludie-och yrkesvägledarkåren har enjämn könsfördelning och att den omfattar människor med olika slag avutbildning och varierande arbetslivs-erfarenheter. Meritvärdet för akademiskastudier bör maximeras lill 80 poäng för atl undvika att DYRK-kursen fårkaraktär av tiUäggs-ulbildning. Den närmare utformningen av meritväxderingssyslemetbör ske mol bakgrund av kompelensutredningens förslag. För /72bör kursens dimensionering bli 120150 studerande. Utbildningensmål är enUgl promemorian bl. a. alt ge grundläggande kunskaper om yrkesvaletspsykologi och sociologi och om sludie-och yrkesvägledningens roll i förhåUande liUskolans och arbetsmarknadspolitikens mål samt att utveckla förmågan allkritiskt analysera dessa frågor. Utbildningen skaU också ge grundläggandekunskaper om UlbUdningsvägar, yrken och arbetsmarknad ur bl. a. sociologiskaoch ekonomiska aspekter, utveckla förmågan att ge enskild och koUektiv syo,ge viss orientering om motsvarande uppgifter inom arbetsmarknadsverket och georientering om metoder för studie- och yrkesvägledaren att kontinuerUgt förnyasina kunskaper. Deaspekter som betonats i kapitiet om mål och program för syo bör också betonas iutbildningen av syo-funktionären. Dit hör t. ex. valpro-blemaliken över huvudlaget, frågor som berör svagpresterande, handikappade, barn lill invandrareoch andra grupper som har särskilda problem, könsrollsfrågan, skillnader iinriktning och aspirationsnivå meUan olika socialgrapper och internationell orientering. Ipromemorian finns ett utkast tiU studieplan, som sägs utgöra en första skisssom kan bilda underlag för en fortsatt diskussion om utbildningens innehåll. Iutkastet ingår följande kurser: Introduktion(1 poäng). Studie- och yrkesvalsteori (6 poäng). Arbetsmarknaden (6 poäng).Yrkesvärlden (5 poäng). Arbetsförmedlingens olika verksamhetsformer (2 poäng).Utbildningsväsendet (6 poäng). Information och undervisning (5 poäng).Vägledningens teori och praktik (5 poäng), Syo-arbetels organisation (4 poäng).Kursen Arbetsförmedlingens olika verksamhetsformer är förlagd tUllänsarbetsnämnd och arbetsförmedling, där den studerande om möjligt börpraktiskt della i förmedUngsarbele, arbetsvård och yrkesvägledning. I kursenInformation och undervisning ingår bl. a. praktikfall, auskultation ochpraktiska övningar (lektioner, föräldramöten m. Nuverksamma yrkesvalslärare har omfattande kunskaper och erfarenheter som deinhämtat i grundutbildning och kontinuerlig fortbildning samt i sin praktiskaverksamhet. För de flesta torde dock en kortare fortbildningskurs varanödvändig för att de på ett tiUfredsställande sätt skall kunna arbeta ocksåinom gymnasieskolan. Motsvarande fortbUd-ningsbehov kan komma alt uppslå förandra grapper. Dennya grundutbUdningen kommer att innehålla inslag som i yrkes-valslärarkursemabehandlats mycket knapphändigt. Även av della skäl bör enligt promemorianyrkesvalslärare och eventueUt övriga som sysslat med studie- ochyrkesvägledning få tillfäUe att fortbUda sig. Deförsta fortbildningskurserna bör anordnas främst för deyrkesvalslärare och andra befattningshavare som väljer atl gå över liU kommunalbefattning för syo. FortbUdningskurser enUgt denna modell torde komma attbehövas åtminstone t.o.m. /75. En konlinuerUg fortbUdningkrävs av dem som medverkar i skolans syo-program. Syo-funktionären bör iframtiden kunna få fortbildning inom skolans reguljära fortbUdningsverksamhet,t. ex. på studiedagar och sommarkurser. Utöver delta program förutsätts alt SÖ,AMS och i samråd planerar och ordnar fortbildning i formav kurser och studiedagar samt att AMS och SÖ även i fortsättningenkontinuerligt förser skolans syo-specialist med material för den egna fortbUdningen. Föratt uppnå de mål som tidigare skisserats för syo fordras forsknings- ochutvecklingsarbete. Många forskningsresultat har visat hur beroende studie- ochyrkesval är av t. ex. social bakgrand. Däremot finns få forskningsresultat somdirekt hjälper till att konkret angripa dessa problem. En fortsatt utvecklingav metodiken i fråga om färdighels-träning i »väljandets teknik» fordras. Forsknings-och utvecklingsarbete för syo berör många forsknings-discipUner, t. ex.pedagogik, sociologi, kulturgeografi, nationalekonomi. Att syo är entvärfunktion i skolan innebär enligt promemorian också att forsknings- ochutvecklingsarbete som primärt berör andra områden ofta är av stor betydelse försyo. Forsknings-och UtveckUngsarbete för syo skaU ingå i del pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbete som bedrivs av eller på uppdrag av . Det förefallerockså naturligt all anslagen till arbetsmarknadsforskning används för projektsom berör syo. Vidare kan projekt självfaUet finansieras av t. ex.samhällsvetenskapliga forskningsrådet och riksbanksfonden. FörutbUdningen i studie- och yrkesvägledning är det av stor betydelse att detfinns goda kontakter med universitetsinstitutioner i berörda ämnen. Dettaborde kunna åstadkommas genom alt universitetslärare från dessa institutionermedverkar i undervisningen och genom all är representerad i oUkauniversitetsorgan. Enligtproraeraorian bör den nya organisationen införas successivt. Det blir då möjUgtatt göra en anpassning tiU utbildningskapaciteten och tiU det slutUga genomförandetav kommunindelningsreformen. Systemet med syo-funktionär bör införas den 1 juli1972 på gymnasieskolans linjer i årskurs 1 samt i årskurs 2 på de linjer somnärmast motsvarar nuvarande yrkesskola. Under /74 bör systemetvara infört i årskurs 2 i gymnasieskolan för alt under /75 införasi grandskolan och hela gymnasieskolan. Kommunen bör dock ha möjlighet attbesluta att, helt eller delvis, införa systemet tidigare i grandskolan. /72 bör AMS i samråd raed SÖ göra en insats för syo i den del avgymnasieskolan som motsvarar nuvarande yrkesskola. Detsuccessiva införandet underlättar övergångsåtgärderna för yrkesvalslärama. /72 bör ordinarie tjänster ej få nyinrättas men däremot upprätlhåUas.Övergångsåtgärderna bör utformas så alt yrkesvalslärama även i framliden kanutnyttjas för uppgifter inom syo. En ordinarie yrkesvalslärare kan välja attefter fortbildning gå över liU befattning för syo. Om ordinarieyrkesvalslärare inle väljer all gå över till syo-anslällning, kan hanantingen fuUgöra uppgifter inom undervisningen eUer inom syo. Om det förra alternativetväljs, föratsätter detta om förflyttning skaU undvikas alt tiUräckligt timulrymmefinns att undervisa i det läroämne (vanligen samhällskunskap) för viUietläraren är behörig. Läraren kan emeUertid också i sin statligt löneregleradetjänst helt fuUgöra uppgifter inom syo. I vissa fall kan del, enUgt ett iredje altemativ,visa sig ändamålsenligt att låta ordinarie yrkesvalslärare kombinera syo-tjänslgöringmed reguljär undervisning. Eftersomsyo redan firms fuUl utbyggd för anges endasl kostnader förgymnasieskolan. Antalet heltidstjänster kan där uppskattas tiU ca 300.Statsbidragels storlek bör fastställas efter överläggningar med de kommunalahuvudmännen. Kostnademaför en intagning av ca 120 studerande liU DYRK-kursen i studie- ochyrkesvägledning kan beräknas tiU ca 0,5 milj. kr.+ l milj. kr. för studiemedel.Eftersom utbildningen är ett alternativ till val av annat ämne under det Iredjestudieåret vid filosofisk fakultet kan utbildningskostnaderna till stor delses som alternativkostnader. 4.1Studie- och yrkesvägledning i samhället Deremissinstanser som har yttrat sig över della avsnitt i promemorian ställersig i allmänhet mycket positiva till den syn på studie- och yrkesvägledningens roUi samhället som redovisas där. Till dem som har yttrat sig hör bl. a.lärarhögskolan i , UKÄ, AMS, LO, TCO, SL, SFL, och . UKÄ betonar viklen av att studie- ochyrkesvägledningen också bidrar liU utbildningens och arbetslivets anpassning tiUde enskilda individerna och inte enbart tvärtom. AMS framhåUer att enligtpromemorian bör målet vara annorlunda än tidigare, då man förordade en merinformativ vägledning, och yrkesvägledningennu i stället vara betydUgt mer aktiv, uppsökande och vägledande och samtidigtifrågasättande. AMS påpekar alt såväl principen om individens frihet att självfatta beslut och ta ställning liU olika alternativa lösningar och debegränsade möjligheterna alt överblicka den framtida utvecklingen påarbetsmarknaden gör yrkesvägledningen tUl en svår, ansvarsfuU och grannlagauppgift. SACOkonstaterar att dagens samhälle behöver en mer aktiv och vägledande,ifrågasättande och provokativ studie- och yrkesvägledning. LO och TCO instämmeri promemorians uppfattning att studie- och yrkesvägledningen inte bör dirigeraden enskilde individen i viss riktning. I stället bör kunskapen om oUka vägarvidgas så mycket som möjligt och föreställningar som medför inskränkningar ivalmöjligheterna, t. ex. sådana som beror av tradilioneUa könsroUer och socialbakgrund, motverkas. LOerinrar om alt »det sociala arvet» är mycket påtagligt när del gäUer yrkesvaloch utbUdning. Även om valet av utbildning och yrke sker under påverkan frånandra och starkare krafter, skulle det kanske ändå vara möjligt för en modernoch framsynt studie- och yrkesvägledning alt åstadkomma en förbättrmg. LOanser alt de största kraftansträngningarna bör sällas in inom vuxenutbUdningsområdet.AUl fler vuxna påbörjar studier som ofta inle är så väl förberedda och måUnrik-tade. TCOframhåller att en utökad studie- och yrkesvägledning kan medverka tiUförbättrade viUkor på arbetsmarknaden genom att människor lack vare en bättrekunskap kommer att söka sig tiU arbeten med bättre villkor. Detta gäUer inteminst för kvinnornas del. TCO understryker kraftigt det jämUkhetskrav som måsteresas för eftersatta grapper i samhäUet. Vissa grapper har större behov avvägledning än andra och bör prioriteras så länge resurserna är otUlräckliga. Degrupper som särskUt behöver hjälp med sitt yrkesval och bli föremål föruppsökande verksamhet är framför aUt fysiskt, psykiskt, ekonomiskt och socialthandikappade. 4.2Studie- och yrkesvägledning utanför utbildningsväsendet Enstakaremissinstanser gör kommentarer i anslutnmg tUl promemorians beskrivning avstudie- och yrkesvägledningen utanför utbildningsväsendet. i Gävleborgslän konstaterar att denna verksamhet tUl sin art inte skUjer sig från studie-och yrkesvägledningen inom UtbUdningsväsendet och beklagar att promemorianenbart syftar tiU att ge elt förslag beträffande ochgymnasieskolan. På detta sätt bUr övrig verksamhet lämnad utanför förslaget ochkopplingen försvåras. AMS påpekar att andelen rådsökande vidyrkesvägledningsexpeditionerna f. n. uppgår till . nadsverketsyrkesvägledare som har att bistå dessa personer möter alltså en ständigtökande ström av vuxna rådsökande. Trots en på olika sätt rationaliserad servicehar della tyvärr i många fall lett till långa väntetider för de sökande. LO framhålleralt trots all arbetsmarknadsverkets yrkesvägledningsexpeditioner kraftigt ökatkapaciteten uppgår väntetiderna fortfarande lill flera månader.Arbetsmarknadsverkets resurser måste givetvis främst inriktas på all klaraarbetsuppgifterna inom studie- och yrkesvägledningen. En personell upprustningbör komma till stånd. 4.3Studie- och yrkesvägledning inom utbildningsväsendet Deremissinstanser som kommenterar promemorians beskrivning av drag i utvecklingenoch problem för syo i instämmer i stort sett. AMS konstaterar altbehovet av rent yrkesvägledande insatser blivit mindre genom de reformer som enhelsskolansuccessivt genomgått dels i form av grandskolans genomförande 1962, dels genom dennya läroplanen för 1969. TCO,SL och SFL framhåller att de utvecklingstendenser som betonas i promemorian Uksomde tre studiebesöken i årskurs 8, pryo-perioden i årskurs 9 och möjUgheten tUlförlängd pryo gör att det krävs lika omfattande insatser från syons sida somtidigare. Elewårdsfrågor-na kommer atl kräva större resurser aUleflersom syo-programmetgenomtränger skolans hela verksamhet. SECOkonstaterar att erfarenheterna från det nuvarande systemet på grundskolanöverlag är mycket positiva. Vissa brister finns dock. Yrkesvalslärarna bordefå mer utbUdning för sin uppgift, inte minst i praktisk psykologi. SL,SFL och understryker behovet av nya inslag igrundutbildningen och en effektivare fortbildning bl. a. för all hålla debattenlevande bland yrkesvalslärare och andra medverkande i syo-programmel. LR, SLoch SFL lar avstånd från promemorians förmodan att kontorsarbetstid för syo-specialislenskulle vara bättre från skolledningens och elevernas synpunkt. Det har nämligenvisat sig att behovet av yrkesvalslärarens insatser under vissa perioder avåret är utomordentligt stort, medan däremot efterfrågan på deras tjänsterkunnat vara i motsvarande grad mindre under andra lider av arbetsåret. Genomden kombination av lärar- och syo-specialislljänsl som yr-kesvalslärarsystemetutgör har en sådan naturlig flexibilitet i tjänstgöringen kunnat åstadkommasutan större ingripanden. LR, SL, SFL och anser atlbeskrivningen av hur den nuvarande organisationen på fungerarborde ha föregåtts av undersökningar och försöksverksamhet. Deremissinstanser som kommenterat den nuvarande syon i g y m - n a s i u m och fackskola anser i allmänhet all denfungerar otillfredsställande. Länsskolnämnderna i , ochÖrebro län, AMS, , , . ,RHS m. fl. framhåller alt personalresurserna är otillräckliga. AMS konstateraratt behovet av insatser i gymnasium och fackskola har ökat. På grund avutvecklingen på arbetsmarknaden har mer personal fått avdelas föryrkesvägledning av vuxna rådsökande bl. a. i samband medarbetsmarknadsutbildning. Detta har lett lill att skolorna lill sitt förfogandefått en relativt sett mindre del av yrkesvägledningens personalresurser. SACOhävdar alt de senaste årens ohämmade tiUströmning lill universitetens friafakulteter till stor del har sin grund i de otiUräckliga resurserna föryrkesvägledningen i gymnasiet. i län framhåller all delfinns svagheter i uppbyggnaden i systemet och brister i utbildningen. Del harvarit svårt att få samarbetet mellan berörda parter alt fungera. Arbetsmarknadsverketstjänsteman har inle funnits lUl hands i skolan och kontakten mellanskolledningen och tjänstemannen fungerar otillfredssläUande, Eleverna uppleversig inle ha tillräcklig specialisthjälp i syo. TLE konstaterar alt den tidigareyrkesvägledningen skett mest i form av jn-formationsbladsutdelning. SECOframhåller alt systemet på gymnasiet, och yrkesskolan inle allsfungerar. Uppskattningsvis vet av eleverna inle om alt det finns någon somhelst individuell orientering. Varken studierektorerna eller kuratorerna harmöjlighet att ge tiUräcklig information. beklagar atl ståndpunkterna ipromemorian inte grundats på en utvärdering av hur studie- och yrkesvägledningenfungerat i gymnasium och fackskola. TCO framhåller alt den yrkesorienleringsvecka som f. n.ordnas försöksvis i årskurs 2 i gymnasiet är en värdefull satsning. Effektenskulle dock bli större om den i stället förlades till vårterminen i årskurs 1innan eleverna slutgiltigt valt utbildningslinje. Den bör införas vid samtiigagymnasieskolor. Beträffande studie- och yrkesvägledning inom utbildningsväsendeti övrigt betonar flertalet remissinstanser del stora behovet av studie- ochyrkesvägledning för de vuxenstuderande. understryks särskilt av LO ochTCO. TCO anför bl. a. följande. Vad gäller studie- och yrkesvägledningen inomutbildningsväsendet i övrigl vill TCO starkt framhålla samhällets ansvar förstudie- och yrkesvägledningen för de vuxenstuderande och nödvändigheten av attresurserna ulan dröjsmål förstärks. TCO vill beklaga alt utredningen i huvudsakbegränsats till syo i ungdomsskolan, dvs. grundskola och gymnasieskola. Delhade varit i hög grad önskvärt att de vuxenstuderandes behov av studie- ochyrkesvägledning hade getts samma behandling och atl förslag lill åtgärderframlagts på della område. denökande vuxenutbildningen och den funktion den måste få i vårt samhälle kommerstudie- och yrkesvägledningen att i allt högre grad bli en angelägenhet ävenför de vuxna. TCO har tidigare framhållit att det är av stor vikt alt de vuxnanås med särskild information i både kollekliv och enskild form. TCOkrävde i sill reformprogram 1964 bättre central, regional och lokal samordningav de olika vuxenulbildningsinsatserna. Dessa behov har ännu inte lillgodosetls.I många kommuner har man visserUgen inrättat vuxenulbildningsråd, där bl. a.representanter för studieförbunden ingår. Men även här föreligger ofta mera avkonkurrens än av samordning. Folkhögskolorna har inle heller kommit all få denroll som de enligt TCO:s reformprogram borde få genom all tjäna som regionala vuxenulbildningscenlra. EnligtTCO:s mening krävs lokala vuxenulbildningscenlra i första hand för alt ge vuxnabehövUg rådgivning i fråga om studier och yrkesval. Dit skall de vuxna kunnagå för alt få hjälp med uppläggning av studieprogram och ges råd om varstudierna i det enskilda fallet bäst kan bedrivas: inom den kommunalavuxenutbildningen, i elt studieförbund, företag, arbetsmarknadsutbUdning, iriksvuxenskola, elerburen undervisning eller brevskolundervisning, folkhögskolaosv. Upplysningar skall också kunna lämnas om den rådsökandes möjligheter iarbetslivet. I det fallet förutsätts givelvis nära samverkan ske med närliggandearbetsförmedling och atl expertis där anlitas. De av TCO tidigareförordade vuxenutbildningsinstituten bör kunna fungera som lokala rådgivningscenlralerav ovan skisserat slag, som de svarar för den lokala samordningen avvuxenutbildningen. TCO vill i detta sammanhang betona vikten av allvuxenutbildningen tilldelas särskilda studie- och yrkesorienterare. De vuxnakan inle jämställas med de unga i en rådsökandesituation. En helt annanmetodik och psykologi torde krävas för att rätt kunna hjälpa de vuxna med derasofta dåliga självkänsla och stora osäkerhet inför atl ta upp studier på nytteller utbilda sig för elt nytt yrke. Vid en bedömning av »utfyllnadstjänst»för en syo-funktionär är det därför tveksamt om vuxenutbildnings-syonskall integreras i tjänsleunderlagel. Behovet av uppsökande verksamhet blandvuxna generellt lorde inte minst motivera denna vuxen-syons särställning. Delstora antalet invandrare med sina speciella utbildningsproblem kommer likaledesatt kräva stora inslalser på della område. 4.4Mål och program för syo Deremissinstanser som har yttrat sig över mål och program för syo StäUer sig iallmänhet mycket positiva tiU promemorians framstäUning om detta. SÖ, UKÄ, TCO,LR, SL, SFL, och m. fl.instämmer i promemorians målanalys och kommentarer. SÖ framhåUer att syon måsteses som en fortgående process, som har nära samband med skolans pedagogiska verksamhet.UKÄ understryker särskUt syons stora betydelse då det gäller atl genom enförstärkt och förbättrad information och vägledning tiUfysiskt, psykiskt och socialt handikappade grupper medverka tUl en reell jämstäUdheti utbUdnings- och yrkesvalet. UKÄ betonar också vikten av att de erfarenheterav och synpunkter såväl på sättet all informera som på utbUdningsväsendetsorganisation och skolarbetets uppläggning, som från elevema når syo-specialisterna,verkUgen kanaUseras fram tUI berörda myndigheter och beslutande organ. TCOnoterar med tUlfredsställelse att promemorian bl. a. nämner, att förhållandenapå arbetsmarknaden bör diskuteras och att de fackliga organisationernas roUdärvid bör belysas. Eleverna bör göras uppmärksamma på de stora löneskiUnadersom finns mellan olika yrken och även meUan män och kvinnor. TCO framhåUerockså viklen av alt aUa lärare utanför den direkta syo-funktionen ärorienterade om arbetsmarknaden och den anställdes situation inom arbetslivet.TCO understryker promemorians uppfattning, alt eleverna måste görasuppmärksamma på osäkerheten i prognoser och anlagsprövningar och utveckla enkritisk inställning till kategoriska uttalanden om utvecklingen påarbetsmarknaden. konstaterar atl promemorian inte närmare genomlyst målsältningsfrågornaeller utfört någon mer detaljerad undersökning av behovet av syo-insatser,arbetsuppgifternas omfattning eller deras tidsmässiga fördelning över året. Enfördjupad målsättnings-diskussion och en analys av arten och omfattningen avarbetsuppgifterna inom syo-funktionen bör komma lill stånd. En sådan fortsattutredning får dock inle las tUl intäkt för all nu skjuta frågan om nyorganisation för syo på framliden. Men det är väsentligt att de anvisningaroch riktlinjer som kommer att utarbetas för verksamheten utformas på ettsådant sätt att systemet inte åläggs mer uppgifter än vad som motsvaras avresurstilldelningen. Promemoriansförslag om en enhetlig organisation för grundskola och gymnasieskola medsärskilda syo-funktionärer som är gemensamma för kommunens skolväsen ochnormalt uteslutande ägnar sig åt syo inom skolväsendet, tillstyrks av bl. a.statskontoret, SÖ, UKÄ, AMS, . , , , , , , SFS och RHS. anser dock, tiU skillnad frånpromemorians förslag, att syo-funklionärernas löne- och anstäUningsviUkor böromfattas av slalUg reglering. Flera remissinstanser, bl. SÖ, UKÄ, AMS,, , , SAF och TLE, betonar att syo-organi-salionenbör omfatta även VuxenutbUdningen. SÖkonstaterar atl systemet med yrkesvalslärare på har tiUämpatsframgångsrikt under en lång rad av år. Systemet uppvisar emeUertid också vissasvagheter, t. ex. svårigheter att förena yrkesvals- lärarfunklionenraed elt ämneslärarsystem, vUket lett tUl en jämförelsevis odifferentieradrekrytering. SÖ framhåller atl målet för syon är i stort sett delsamma för helaskolväsendet, att syo bör ingå i aUt flera ämnen, vilket kräver insatser av enspecialist, och alt syo inte längre huvudsakligen är en angelägenhet för lärarei samhäUskunskap. Del torde finnas mindre risk för komplikationer i förhåUandetklient-rådgivare, om syo-funktionen inle är knuten till andrapersonalkategorier som eleven har kontakt med i skolan. För att förverkliga demål som uppställs för syo och kunna klara de många arbetsuppgifter som ingår i syo-funktionenkrävs en heltidsfunktionär. Även UKÄ framhåller atl arbetsuppgifterna är såkrävande att de förulsätler specieUa heltids-funktionärer. UKÄ anser vidare attdet är väsentiigt med den kontinuitet i verksamheten som man kan hoppas uppnågenom att samma funktionärer svarar för syon i grandskolan och gymnasieskolan.Del är värdefuUt med utbytbarhet mellan olika typer av syo-funktionärer inom syo-områdel. SACOanser del nödvändigt att den personal som har hand om skolans syo-uppgifterodelat får ägna sig åt dem.