prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Prop.1971:1 BUaga 11 153 A. m. m. 11 Kommittéer m. m. 11 Extra utgifter 300000 Jordbrukets rationalisering m. m. 12 Lantbruksstyrelsen 11359000 15 Lantbruksnämnderna 80901000 17 Kursverksamhetför jordbrukets rationalisering m. m. 18 Bidragtill jordbrukets rationalisering, m. m. 19 Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering m. m. 20 Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti 500 000 24 Bidrag till särskilda rationaliseringsåtgärder iNorrland, m.m. 10000 000 26 Odlings- och byggnadshjälp åt innehavare av vissa krono lägenheter m. m. 1150 000 26 Befrämjande av husdjursaveln m. m. 28 Statenshingstdepå och stuteri 000 29 Särskiltstöd åt biskötsel och växtodling 96000 29 Bidrag tiU Svensk matpotatiskontroll 110000 30 Restitutionav bensinskatt till trädgårdsnäringen 500000 33 Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område U03 000 000 34 Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel och foder- medel m. m. 35 Särskilt stöd åt detmindre jordbruket '75300 000 35 Bidragtill bokföringsverksamheten inom jordbruket I 218 000 36 Bidragtill permanent skördeskadeskydd 30 000 000 37 Administrationav permanent skördeskadeskydd m.m. 12 453 000 42 Bidrag till skogsvårdsstyrelserna 33432 000 46 Bidrag tillskogsförbättringar 8000 000 47 Vägbyggnaderpå skogar i enskild ägo 14400 000 49 Åtgärder för ökad skogsproduktion i m. m. 51 Kursverksamhet förskogsbrukets rationalisering m. m. 55 Främjandei allmänhet av fiskerinäringen 265000 56 Kursverksamhetpå fiskets område 285000 57 Bidragtill fiskehamnar m. m. Prop.1971:1 BUaga 11 Jordlbruksdepartementet 64 Restitutionav bensinskatt till iiskerinäringen 64 Särskiltomställningsstöd till fiskare 65 Täckandeav förluster vid statiig kreditgaranti till fiske 66 Kostnaderför fiskeutredningar i vattenmåi m. m. 67 Ersättningtill strandägare för mistad fiskerätt m. m. 68 Bidragtill fiskare med anledning av avlysning av fiskevatten 70 Rådgivningsverksamhet för retmäringensfrämjande 70 Kompensation för bensinskatt till rennäringen '300 000 1200000 71 71 72 73 74 76 76 76 78 7979 81 81 83 Anskaffande av viss laboratorieutrustning m. m.Veterinärstaten Täckandeav vissa kostnader för köttbesiktning vid kontrollslakterier Statensveterinärmedicinska anstalt Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m. m.Bidrag till djursjukvård i vissa fall Veterinärinrättningen i Statenscentrala frökontrollanstalt: Förvaltningskostnader Utrustning Bekämpande avväxtsjukdomar Statens maskinprovningar 7 483 000 11 421 000 2000 000 600 000 477 000 85 89 9090 92 92 94 9595 96 105 106106 107 107 108 109 109 Lantbruksdriftenvid försöksstationerna m. m. Iruedningoch utrustning av lokaler vid jordbrukets högskolor m. m. Ersättningar till sakkunniga ibefordringsärenden, ra. Stöd till kollektiv jordbruksteknisk forskningBidrag till till viss praktiskt vetenskapligväxtförädling Skoglig forskning Bidrag till till Skogs- och lantbruksakademien 6 023 000 136 000 300 000 13 237 000 10106 000 5 800 000 130 000 7 245 000 935 000 4 892 000 255 000 3 165 000 836 000 251 000 Prop.1971:1 BUaga 11 155 110 Förvaltningskostnader 2905 000 112 Materiel m.m. 330000 113 Reseunderstödför studier m. m. 114 Bidragtill viss ungdomsverksamhet 500000 Miljövård m. m. 121 Rikskampanjmot nedskräpning 500000 121Ersättningar vid bildande av naturreservat m. m. 9 000 000 123 Vård avnaturvårdsområden m. m. Stöd till idrotten: 126 Organisationsstöd m. m. 130 Miljövårdsforskning 12160 000 131 Stödtill kollektiv forskning på vatten- och luftvårdsomrädet 1 200 000 132 Bidragtill kommunala avloppsreningsverk m.m. 84 000 000 134 Bidragtill vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin 50000 000 135 Ersättningför vissa skador av rovdjur, m. m. 139 Arrendenämnder och servitutsnämnder, m. m. 139 Bidragvid förlust på grund av naturkatastrof m. m. 140 Bidragtill vissa internationeUa organisationer m. m. 140 Ersättningför förvaltningen av vissa lånefonder 25000 141 Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar 5 000 142 Ersättningtill domänverkets fond för viss upplåten mark 64 000 Summa för driftbudgeten 940579 000 143 Byggnadsarbeten m. m.vid vissa till sambruksföreningar 144 Markförvärvför naturvårdsändamål, m. m. 144 Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. 148 Lånefondentill främjande av beredning och avsättning av fisk m. ra. Summa för kapitalbudgeten 19 530000 Totalt för 960109 000 Bilaga 12 till statsverkspropositionen 1971 Prop.1971:1 Handelsdepartementetsverksamhetsområde omfattar föratom handelspolitik bl. a. exportfrämjande åtgärder, pris-, konkurrens- och konsumentfrågor,patent- och registteringsväsendet samt ekonomiskt försvar. Departementetsbudget föreslås minska med 745,4 milj. kr. tiU 203,6 milj. kr. Minskningen beror bl. a. på attidrottsanslaget överförts tUl niondehuvudtiteln, 40,4 milj. kr. Vidare medför den anslagstekniska omläggning somgjordes innevarande budgetår av finansieringen av beredskapslagringenför det ekonomiska försvaret en minskning med 700 milj. kr. Omläggningen innebaratt 700 milj. kr. av de kapitalmedel som ställts till förfogande för lagringeni form av rörlig kredit i ersattes av medel som anvisadesgenom investeringsanslag på kapitalbudgeten. Den största reellaökningen hänför sig tiU en förstärkning av de exportfrämjande och turistvärvande åtgärderna. För dessaändamål beräknas en ökning av anslagen med 2,8 milj. kr. tiU 21,2 mUj. a. att fem nya handelssekreterarkontor inrättas. Garantiramen förlån till exportfrämjande åtgärder inom TEKO-industrierna och den manuelltarbetande glasindustrin föreslås höjd med sammanlagt 8,5 milj. kr. har strävandena attskapa en stor västeuropeisk marknad kommit in i ett nytt läge. Förhandlingarhar iiUetts mellan å ena sidan de Europeiska gemenskaperna och å andra sidan deländer som ansökt om medlemskap och övriga EFTA-länder. För delinleddes förhandUngarna . De nordiska länderna upprätthållernära kontakt under EEC-förhandlingarna. Arbetet på en traktat om upprättande aven organisation för nordiskt ekonomiskt samarbete har slutförts. Utformningenav särsldlda tullförmåner för liksom förberedelserna för det andrautvecklingsårtiondet har stått i centrum för de internationellahandelspolitiska biståndsdiskussionerna. 1 1971.1 saml. Prop.1971:1 BUaga 12 2 Europeiskagemenskaperna (EEC, , Euratom) Vid det möte somägde rum i beslöt stats- och regeringsscheferna i deEuropeiska gemenskapernas medlemsländer att förhandlingar skulle inledas med de länder som ansökt ommedlemskap i och attdiskussioner även skulle inledas med övriga EFTA-länder rörande derasställning i förhållande till Gemenskaperna. Förhandlingarna med demedlemssökande länderna , , och inleddesofficiellt i den 30 jimi 1970. För övriga EFTA-länder inleddesdiskussionerna . förhandlingar med Gemenskapernainleddes med ett första möte påministernivå i . I den svenska regeringsdeklarationen,som lämnades vid detta möte, framhölls att eftersträvar att delta i utvidgningenav de Europeiska gemenskaperna genom omfattande, nära och varaktigaförbindelser med dem under hänsynstagandetUl neutralitetspolitiken. Det var den förhoppning att utan dröjsmål kunna inledaöverläggnmgar med Gemenskaperna rörande alla ekonomiska och andrasakfrågor, som rör förhållandet mellanGemenskaperna och . Vid mötet enades man om att inleda utredandesamtal. Gemenskaperna företrädes i dessa samtal av kommissionen. Denna skalldärefter rapportera till ministerrådet. De utredandesamtalen mellan den svenska förhandlingsdelegationen och kommissionenhar inletts . Defrågor som aktualiseras för svensk del i samband med en förhandling medGemenskaperna har varit föremål för utredningar och överväganden under enföljd av år. Mot bakgrunden av besluten vid att diskussioner skulleinledas med de EFTA-länder som inte sökt medlemskapgjordes i samverkan mellan ochövriga berörda departement och myndigheter en genomgångav de ställningstaganden som tidigare gjorts beträffande de problem som eneventuell svensk anslutning till Gemenskaperna skulle innebära. Vid dennagenomgång fann man att de slutsatser som tidigare dragits fortfarande vargiltiga. Det stod emellertid klart att inför en eventuell förhandlingen mera djupgående och detaljerad genomgång av frågeställningarna måste görasför att få underlag för instruktioner för delegationen till förhandlingarna.Med denna utgångspunkt tillsattes en särskild beredningsgruppmed uppdrag att utarbeta förslag tiU deställningstaganden som krävs inför en förhandlingsöppning. Gruppenredovisade resultatet av sitt arbete. Utöver de ställningstaganden som gjortsinför förhandlingsöppningen kommer under förhandlingarnasgång att erfordras ytterligare instruktioner på olika sakområden. Mot dennabakgrund tillsattes en beredningsgrupp med uppdrag att ut- 1971:1 Bilaga 12 3 arbetaförslag till de förhandlingsinstruktioner som fortiöpande erfordras. Handelsdepartementetutgav en inom kommerskollegium utarbetad redogörelse för tillämpning under tiden1 december 1969.1 början av1971 beräknas en redogörelse för kunna utges. Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) De europeiska marknadsproblemen har underdet gångna året ägnats särskild uppmärksamhet inom EFTA. Vid EFTA:sministermöte i välkomnades varmt de resultat somuppnåtts vid EEC-ländernas stats- och regeringschefsmöte i i december1969. EFTA-ministtarna pekade i synnerhet på överenskommelsen om attförhandlingar skulle inledas mellan gemenskapen och de medlemskapssökandestaterna och att, så snart dessa förhandlingar börjat, överläggningar skulle inledas med de övriga EFTA-länderna. Ministrarnabekräftade ånyo EFTA-ländernas stora intresse av att bevara, som en betydelsefull del av en utvidgad europeisk gemenskap, den friamarknad som redan upprättats inom EFTA. Vid ministermötet i den 5 och 6november 1970 uttryckte ministrarna tiUfredsställelse över de framsteg somgjorts i förhandlingarna mellan de Europeiskagemenskaperna och de tre EFTA-länder, som ansökt om medlemskap och överatt alla de övriga EFTA-länderna skulle inleda sina diskussioner imdernovember månad. inträdde som medlem i EFTA den 1mars 1970. För del godkändesavtalet om anslutning sedan bemyndigande inhämtats(prop. 1970: 11). Det interna samarbetet inom EFTA harytterligare utvecklats. Arbetet med att avskaffa sådana icke-tariffärahandelshinder, som orsakas av tvingande tekniska föreskrifter, fortsätter. undertecknade representanterför EFTA-länderna en konvention som syftar till att undanröja hinder förhandeln med läkemedel. Konventioneninnebär, att nationella hälsovårdsmyndigheter godtar som sina egna deinspektioner av läkemedclsfabriker och läkemedelsprodukter, vilkautförts av motsvarande myndigheter i andra till konventionen anslutna länder.Överenskommelsen har givits en sådan utformning att den kan passa in i ettvidare samarbete även utanför EFTA. Fyra arbetsgrupper har studeratmöjligheterna till liknande arrangemang inom områdena jordbruksmaskiner ochtraktorer, gasapparatur, räddnings- och brandsläckningsutrustning på fartygsamt tryckkärl. På de två sistnämnda områdena nåddes överenskommelser i rådeti . Översynen av avseende statliga stödåtgärder, offentlig upphandling, restriktivaaffärsmetoder och etablering Prop.1971:1 Bilaga 12 4 Enighet har nåtts om utformningen av en ny undantagsregel somskall ersätta konventionens nuvarande artikel 20. Den tidigare inledda översynen av EFTA:s ursprungsreglerberäknas bli slutförd . Handeln med jordbruksvaror har varitföremål för sedvanlig översyn. Vid majmötet enades ministrarna om att övervägapraktiska möjligheter för att ytterligare förbättra förutsättningarna för deninterna EFTA-handeln med dessa produkter. Det brittiskaimportdepositionssystemet som infördes avskaffades . Jugoslavienhar deltagit med observatörer vid ett antal möten på expertnivå. Den nordiska ämbetsmannakommitté, somfått i uppdrag att på grundval av fortlöpande direktiv från de nordiskaländernas regeringar slutföraförhandlingarna om ett utvidgat nordiskt ekonomiskt samarbete, redovisadei en rapport resultatet av sina överväganden. I rapportenförelåg enighet utom i fråga om utformningen av det finansiella samarbetet.Rapporten behandlades av statsministrarna i samband med sessioni i . Härvid uppnåddes full enighet om Nordek-planenssakinnehåll. Statsministrarna enades vidare ora att de fyra nordiskaregeringarna skulle underteckna en traktat om upprättandeav en organisation för nordiskt ekonomiskt samarbete. meddeladeemellertid att den ansåg att traktaten inte bordeundertecknas i detta skede. Mellande nordiska länderna har koordinering ägt rum vid förberedelserna införförhandlingarna med EEC. Man har också enats om att under de kommandeförhandUngarna hålla nära kontakt, såväl på regeringsplanet som på dettekniskt-administrativa planet. för handel och utveckling () Fråganom särskilda tullförmåner (s. k. tullpreferenser) för har under detgångna året stått i centrum för intresset. Diskussionerna i :s styrelseoch den särskilda preferenskommittén har lett tiU att en överenskommelse nåttsmellan industriländerna och om att införa generella ickediskriminerande preferenser för export på industriländernasmarknader. IndustrUänderna är eniga om att söka genomföra preferenserna såsnart som möjligt . Proposition i ärendet avses föreläggas . arbete på handels- och utvecklingsområdet ingår som ett 1971:1 Bilaga 12 5 ledi strategin för det andra utvecklingsårtiondet, vilken antogs vid FN:sgeneralförsamling . Inom råvaruområdet har överenskommelsemellan industriländerna och nåtts om syften och principer i fråga ombl. a. prispolitik samt om riktlinjer för det fortsatta arbetet meddiversifieringsfrågan. De sista kvarstående resolutionsförslagen från den andravärldshandels-konferensen har slutbehandlats. Strävandena att stabiUsera priserna påu-ländernas råvaror har i olika sammanhang stötts från svensk sida.Ansttängningarna att få till stånd ytterligare råvaruavtal för bl. a. kakaofortsätter. är företrätt såväli som i samtliga huvudkommittéer. Inom fortsätter strävandena attytterligare frigöra världshandeln. SärskUduppmärksamhet ägnas handeln med , icke-tariffära handelshinderoch handeln med jordbruksvaror. har genom unilaterala bidrag fortsattatt öka stödet till och gemensamma handelsinformationscentrum(ITC). Diskussioner pågårom och ansluttung tiU . Möjligheterna att öka öst-västhandeln undersökes bl. a. inomramen för FN:s ekonomiska kommission för (ECE). harfortfarande bUaterala handelsöverenskommelser, huvudsakligen med de östeuropeiska staterna.Under år 1970 fördes förhandlingar med , , ,och inom ramen för sådana avtal. Med träffades ett nyttlångtidsavtal som omfattar tiden 197175. förutses förhandlingar om nya långtidsavtal även medflertalet övriga östeuropeiska länder. De ettårsöverenskommelser som träffatsmed , och ombegränsning av exporten till av vissa trikå- och konfektionsvarorhar i samtliga fall förnyats. har överenskommelsen med ersatts av ett importlicensförfarande för ettmera begränsat antal varuslag. MedPortugal har en ny överenskommelse träffats om exportbegränsning avvissa TEKO-produkter från . Exportfrämjande åtgärder och turism Den handelspolitiska utvecklingen efterandra världskriget har varit avgörande för vår utrikeshandel. Liberaliseringenhar inneburit att hinder i form av kvantitativa restriktioner och tullarundanröjts i stor omfattning. I stället möter vi på våra viktigasteavnämarmarknader en hår- Prop.1971:1 BUaga 12 6 Denna konkurrens på utlandsmarknaderna ställer liksomkonkurrensen på hemmamarknaden allt större krav på företagsledning ochmarknadsföringskunnande i våra företag. Det statliga stödet inomhandelsdepartementets område bör utökas för att möta behovet hos exportnäringen av specialiserad kommersiell service av hög kvalitet. De industrialiserade marknaderna iVästeuropa och kan bli avnämare för stora delar av en svenskexportökning. Dessa marknader, som karaktäriseras av hög köpkraft och hårdkonkurrens, bör täckas av en rätt fördeladspecialiserad kommersiell representation. ,som utökats kraftigt , har visat sig kunna motsvara sådanaanspråk. En förändring föreslås nu av den kommersiella representationen iDusseldorf och . Denna åligger f. n. de statsstödda svenskahandelskamrarna där. Staten föreslås taöver ansvaret för denna representation genom att handelssekreterarkontorinrättas. Statsstödet till båda handelskamrama dras in i samband därmed.Dessutom föreslås att tre handelssekreterarkontor öppnas för marknaderna isydöstra delen av förenta stater, och södra delen avFörbundsrepubliken . för den mindre industrin föreslås bliförstärkt. haromorganiserats för att verka för en bättre marknadsföring i utlandet avturistmålen i . bedrevs en kampanj för att ställa dessaturistmål som alternativ tUl turistmål utomlands. Kampanjen fortsätter under1971. Finansieringen sker med särskilda fondmedel från statens sida och medbidrag från turistnäringen. För en fortsättning föreslåsmedelsanvisning över riksstaten. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Under innevarande budgetår harprisfrågorna kommit att stå i förgrunden på ett annat sätt än tidigare.Prisutvecklingen och kännetecknades avtendenser till allt kraftigare prisökningar.Enligt den prisprognos som redovisades i den reviderade nationalbudgetenför väntades konsumentprisnivån stiga med omkring 5 "/o underåret. kunde emeUertid konstateras, att konsumentprisindex framtiU mitten av juli stigit med 4,5 "/o. lade statenspris- och kartellnämnd fram en översiktlig utredning om prisutvecklingen påvissa jordbruksprodukter, av vilken bl. a. framgick att såväl partipriser somkonsumentpriser bUvit högre än vad som direkt föranletts av ändringarna ijordbruksregleringen den 1 juli 1970.Samtidigt med publiceringen av nämndens undersökning framkom, attytterligare prishöjningar på vissa livsmedel aviserats. Idenna situation fann Kungl. Maj:t, att betydande fara uppkommit Prop.1971:1 Bilaga 12 7 förallvarlig stegring av det allmänna prisläget inom riket, och förordnade pågrund därav om tillämpning av 29 §§ allmänna prisregleringslagen.Förordnandet har godkänts av . Med stöd av lagenutfärdade Kungl. Maj:t dels kungörelse om prisstopp på viktigare livsmedel den28 , dels kungörelse om allmäntprisstopp . Frågor om tUlämpningen av prisstoppet handläggsav statens pris- och kartellnämnd. Även om nämnden erhållitförstärkning av sina resurser har annan verksamhet i viss mån måst inskränkasför att göra en snabb handläggning av prisstoppsärenden möjlig. För kostnader som orsakats av prisstoppet och som inte rymsunder anslaget för /71 kommer Kungl. Maj:t att medgiva överskridande. Då prisstoppet avsettsvara temporärt har medel för dess handläggning hos nämnden inteberäknats för /72. Den 1 januari 1971trädde lagen om otiUbörlig marknadsföring i kraft, och marknadsrådet ochkonsumentombudsmannen började sin verksamhet. Ett förslag till lag om förbudmot otillbörliga avtalsvillkor har efter föredragning av chefen förjustitiedepartementet remitterats till lagrådet.Enligt lagförslaget, som avses underställas riksdag i särskildproposition, skall de båda nya myndigheterna fr. o. m. den 1 juli 1971även handlägga ärenden om otillbörliga avtalsvillkor. Problem somaktualiserats av utvecklingen inom handeln utreds avbutiksetableringsutredningen och den tillsatta distributionsutredningen.Bensinhandelsutredningen har i sitt betänkande "Rationellbensinhandel" (SOU 1970: 24) lagt fram förslag beträffande vissa frågor inom detta speciella varuområde.Vid utgången av upphör den nuvarande affärstidslagen. Frågan omaffärstidsregleringen utredsav affärstidskommitté, som lägger fram sittbetänkande. Även konsuraentutredningen väntas läggafram ett betänkande ,bl. a. innefattande förslag till enny organisation av den statliga verksamheten på konsumentområdet. För verksamheten inom pris-, konkurrens-och konsumentområdet föreslås en anslagshöjning med 1,7 milj. kr. deltar i det internationellasamarbete som på patent-, varumärkes- och mönsterområdet pågår inom världsorganisationenför den intellektuella äganderätten (), och . WlPO-kon-ventionen, som ratificerades av ,har trätt 1970. bygger på Paris- och Bernunionernasgemensamma organ BIRPI och övertar efter hand dess uppgifter. Det av BIRPIföreslagna samarbetsavtalet , den s. k. PCT-planen,godkän- 1971:1 Bilaga 12 8 destmder vid en konferens i . Planen innebär en minskadbelastning på nyhetsgranskande patentverk. Inom EEC pågår överläggningar om attinrätta ett centralt europeiskt patentorgan, som avses betjäna även stater ejanslutna tUl EEC. En konferens planeras att sammankaUas till årsskiftet1972/73. utreder de problem som för det svenskapatentverkets vidkommande aktualiseras av PCT-planen och av det system somutarbetas i samband med överläggningarna med EEC. Kommittén avgav en preliminärpromemoria . Det inom patent- och registreringsverketpågående rationaliserings-och utvecklingsarbetet, främst beträffande patent-och bolagsärenden, fortsätter. EttinternationeUt system med s. k. aperture cards eller hålkort medmikrofilmruta kommer att mföras på patentavdelningen. Ny mönsterskyddslag trädde i kraft den 1 oktober 1970.För verket föreslås en anslagsökning med ca 2 milj. kr. Anslaget redovisas förriksdagen i programtermer. Förändringarna inom handelsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till riksstaten för /71 framgårav följande sammanställning. Minskningen på driftbudgeten under F och påkapitalbudgeten under VIII förklaras i inledningen. Beloppen anges i mUj. m. m. B. Utrikeshandel m. m. C. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor D. Patent- och registreringsväsendet F. Diverse 45,2 5,3 - 39,9 Summa för driftbudgeten 226,7 179,7 - 47,0 V. Fonden för låneunderstöd 18,5 18,5 Fonden för beredskapslagring 700,0 -700,0 Diverse kapitalfonder 3,8 5,4 + 1,6 Summa för kapitalbudgeten 722,3 23,9 - 698,4 Totalt för 949,0 203,6 -745,4 Utdragav protokollet över handelsärenden, håUet inför istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , ,, , , , , ,, , , , , . Chefen för ,statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifterna för budgetåret1971/72 inom verksamhetsområde och anför. A.HANDELSDEPARTEMENTET M.M. A 1. 1969/70Utgift 3 781 348 1970/71 Anslag 4 100 000 1971/72Förslag 4 546 000 Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal övrig personal -f- 1 of. Reseesättningar (även för utrikesresor) + 204 000 of. + 33 000 + 123 000 + 86 000 Chefen förjustitiedepartementet har vid sin anmälan av anslaget tiU regeringsrätten nämnt att enkansliorganisation för regeringsrätten avses inrättas (prop. 4 s. 41). Prop.1971:1 Bilaga 12 10 partementetsbefattning med regeringsrättsmålen därmed upphör, minskar medelsbehovet underförevarande anslag med . För beredningen av ärenden inomkonsumentpolitiken beräknar jag medel för ytterligare en tjänst somdepartementssekreterare/kanslisekreterare i högst A 30. Med hänsyn till denutökning av den exportfrämjande verksamheten, som jag föreslår i det följande,bör anslaget räknas upp med . Vidare bör för enfortlöpande information om handelspolitik beräknas . Informationenskall presentera ställningstaganden i viktiga handelspolitiska frågor ochkortfattat redogöra för utvecklingen på olika handelspolitiska områden. Iövrigt ökar medelsbehovet under anslaget med . Med hänvisning till sammanstäUningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställer, att Kungl. att till /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 149 239 1970/71 Anslag 164 000 1971/72Förslag 167 000 Krigsmaterielinspektioneninora utövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tillstånd till export av sådanmateriel. Inspektionens personal utgörs av krigsmaterielinspektören ochtvå biträden, vilka redovisas under punkten A 1. Beräknad ändring 1971/72 Med hänvisning tUl sammanställningenhemställer jag, att Kungl. att till Krigsmaterielinspektionen /72 anvisa ett förslagsanslag av . Kollegiet för Sverige-information i utlandet 1969/70Utgift 1 358 000 1970/71 Anslag 1091000 1971/72Förslag 1 217 000