prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Ett ytterligare mål harvarit att fortsätta det reformarbete som syftar till inkomst- ochstandardutjämning. De från myndigheterna och i övrigt aktualiseradeutgiftsökningarna har dock varit exceptionellt stora, ca . i 1970års löneläge. För att åstadkomma den önskade finanspolitiska restriktivitetenoch likväl skapa utrymme för de mest angelägna reformerna harutgiftsgranskningen fått präglas av kraftig återhållsamhet. För att göra detmöjligt att ta upp nya aktiviteter i budgeten har pä vissa områdenbegränsningar i pågående verksamheter vidtagits. Genom den generellt settmycket äterhällsamma utgiftspolitiken har en fortsatt utbyggnad kunnat ske pävissa områden, främst arbetarskyddet och arbetsmarknadspolitiken. Vidare harinom ramen för de statliga investeringarna prioritet getts åt investeringarsom direkt främjar den industriella verksamheten. Frågor som sammanhängermed arbetsmiljö och arbetarskydd har särskilt tillgodosetts i åretsbudgetförslag. Sålunda beräknas arbetarskyddsverket och arbetsmedicinskainstitutet tUlföras inemot 50 tjänster nästa budgetär. Detta möjliggör enfortsatt förstärkning av arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensresurser som en utbyggd utbildning i företagshälsovård kan genomförasvid arbetsmedicinska institutet. Vidare ökas resurserna hosarbetarskyddsstyrelsen för undersökningar och forskning rörande arbetsmiljön.Avsikten är vidare att i särskild proposition till årets riksdag lägga framförslag om att inrätta en särskild arbetarskyddsfond förforskning, information och utbildning på arbetarskyddsområdet. Fonden, somavses bli finansierad med arbetsgivaravgifter, beräknas få disponeradrygt 20 milj. kr. Inom den statliga sektornföreslås en reform av den personaladministrativa verksamheten, som bl. a.innebär en utbyggnad av personalvårdsverksamheten. När det gäller de arbetsmarknadspolitiskainsatserna sker en betydande fortsatt upprustning av arbetsmarknadsverket, somtUlförs 100 nya tjänster som en ny och rationellare organisation avförmedlingen börjar genomföras. Arbetsmarknadsutbildningen ökar kraftigt ochberäknas omfatta 105110 000 personer. Barntilläggen för dem som genomgårsådan utbUdning höjs . per barn och månad. Anslaget tillarbetsmarknadsutbildning ökar med 95 milj. kr. och uppgår därmed budgetåret1971/72 till 600 milj. kr. Anslaget till sysselsättningsstödjande insatseri form av beredskapsar- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 29 beten m. m. förstärks redan för innevarandebudgetår och bibehålls därefter på samma nivå 1971/72. Insatserna för de iarbetslivet handikappade förstärks kraftigt. Sålunda ökas anslagen tillarkivarbeten med drygt 70 milj. kr. Vidare förbättras bidragsreglerna tillverkstäderna för handikappade som platsantalet beräknas fortsättaatt öka. Anslagen till särskilda beredskapsarbeten m. m. och verkstäder förhandikappade uppgår tUl sammanlagt 650 milj. kr., en ökning med 100 milj. kr. På utbildningspolitikensområde vill jag, vid sidan av den nämnda arbetsmarknadsutbildningen,särskilt framhålla insatserna på vuxenutbildningens område. Anslagen tillsåväl den kommunala vuxenutbildningen som studiecirkelverksamheten ökarstarkt. Anslaget till undervisning i svenska för invandrare fördubblas tilldrygt 40 milj. kr. När det gällerungdomsutbildningen sker en fortsatt utbyggnad av grund- och gymnasieskolorna isamband med en ökad elevtillströmning. De spärrade fakulteterna fortsätter attbyggas ut liksom resurserna vid de fria fakulteterna. Förslag kommer att läggasfram om en ökad decentraliserad universitetsutbildning samt om en kraftigtökad socionomutbildning. Beträffande investeringarför att främja den industriella verksamheten vill jag särskilt framhålla debetydande resurser som avsatts för att trygga energiförsörjningen. Sammanlagtföreslås anslaget till vattenfallsverkets investeringar öka med drygt 300milj. tUl 975 milj. kr. Härav avser inemot 350 milj. kr. arbetet medkärnkraftslationen i och 160 milj. kr. urananskaffning till dennastation. Medel har också avsatts för bl. a. en kärnkraftstation som avses blilokaliserad till Forsmark i norra . Bland andra investeringar avsärskild betydelse för näringslivet kan nämnas anskaffningen av en nystatsisbrytare och utökade inköp av godsvagnar till . Jag villi detta sammanhang också peka på den betydande anslagsökning som föreslås förstyrelsen för teknisk utveckling. Det framlagdabudgetförslaget innebär, som jag nämnde inledningsvis, också en forlsättning avdet reformarbete som syftar till inkomst- och standardutjämning. Ett betydandesteg togs när den vid förra årets riksdag beslutade skattereformen trädde ikraft . Reformen fortsätter att påverka såväl inkomst- somutgiftssidan i budgeten för /72. Den fortsatt kraftiga ökningenav satsningen pä såväl ungdoms- som vuxenutbildningen ingår i samma mönster.Ytterligare , dvs. inemot 30 o/o av budgetens ökning, satsaspå inkomstöverföringar till hushållen i form av folkpensioner, barnbidrag,bostadstillägg osv. Som jag tidigare nämntföreslås som ett led i budgetåtslramningen vissa begränsningar i pågåendeverksamheter. Sålunda kommer beställningar och anläggningar tUl det militäraförsvaret motsvarande ett betal- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 30 ningsutfall av 100 milj. kr. Vidarebegränsas civUför-svarets anslagsram med 30 milj. kr. Beredskapslagringen inom överstyrelsensför ekonomiskt försvar resp. jordbruksnämndens verksamhetsområden begränsas under /72sammanlagt med drygt 50 milj. kr.Skolbjggnadsramen räknas ned med 100 milj. kr. tUl 500 milj. kr.Härutöver har ett antal åtgärder av mera begränsad finansiell betydelsevidtagits på ett flertal verksamhetsområden. Den allmänna restriktiviteten har gälltsåväl investeringsområdet, där t. ex. vägbyggnadsanslagen hålls i huvudsakoförändrade, som den statligakonsumtionen. Detta kan t. ex. belysas av storleken pä personalförändringarnatill nästa budgetär. Denna påverkas självfallet av den arbetstidsförkortning som genomförs den 1 januari1972. Om effekten av arbetstidsförkortningen och 1970 träffatavtal om arbetstidens förläggning exkluderas stannar personalökningen vidknappt 2 300. Detta är ca 800 befattningar mindre än innevarande budgetår. Enväsentiig del av personalökningen hänför sig till den högre utbildningen ochforskningen medan återstoden fördelas pä främst rättsväsendet, arbetsmarknadoch arbetarskydd samt länsstyrelserna. I tabell 6 angesutgiftsförändringen mellan innevarande riksstat och förslaget till riksstat för budgetåret1971/72. Grupperna har ordnats efteranslagsökningarnas storlek i absoluta tal. I det följande begränsar jag migtill att kommentera större förändringar av budgetförslagets ändamålsgmpper. Statsutgifterna /72 (avrundadebelopp) Hälso-, sjuk och socialvård Folkpensioner m. m. Av ökningen hänförsig 960 milj. kr. tUl folkpensioneringen, varav 190 milj. kr. istandardtillägg, 560 mUj. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 31 höjdabasbelopp och 210 mUj. på grund av ökat antal pensionärer. Statens bidrag tillsjukförsäkringen ökar med 125 milj. kr. Anslaget tUl bostadsändamålökar med . Genom att jag iriksstaten för /71 räknademed en betydande reservationsmedelsförbrukning utöver anslaget stannardock utgiftsökningen vid ca 700 milj. kr. Om ävenden tUläggsstat beaktas, varom förslag läggs , begränsas utgiftsökningentUl nästa budgetär till drygt 300 milj. kr. Utgiftsökningeninnevarande och nästa budgetår jämfört med tidigare budgetär kan väsentligenförklaras av att tiden mellan färdigställande av husen och utbetalning av länen har minskat. Detta harunderlättats av den överenskommelse somträffades 1969 mellan delegationen för bostadsfinansiering och kreditinstituten om bl. a. påskyndad utbetalningav bostadslån. Vidare har aktivt verkat i sammariktning. Anslaget till lånefonden för kommunalamarkförvärv räknas upp med 20 milj. kr. till 50 milj. kr. Totalförsvar.Anslagsökningen under denna ändamålsgrupp avser dels en ökning med 50 milj. kr.för det militära försvaret enligt försvarsbeslut, dels prisreglering för detmilitära försvaret och civilförsvaret och dels vissa mindre ökningar för övrigaförsvarsändamål. begränsas utgiftsökningen med inemot 200 milj. kr.genom den tidigare omnämnda senardäggningen resp. begränsningen av vissaförsvarsutgifter. Av ökningen inom gruppen utbildning ochforskning avser ca 240 milj. kr. anslagentUl grund- och gymnasieskolorna. Anslagen för universiteten m. m. ökarmed drygt 80 milj. kr. och för studiesociala ändamål med likaledes drygt 80 milj. kr. Anslagen tUl vuxenutbildning och studiecirklar ökar med närmare 65milj. Satsningen på forsknings- och utvecklingsarbete fortsätter.Ytterligare ca 40 milj. kr. avsätts för detta ändamål. Inom gruppen stöd till barnfamiljer ökaranslagen till barntillsyn med ca 55 o/o tilldrygt 250 milj. kr. Härigenom kan ytterligare 25 000 barnstugeplatsertillkomma under innevarande och nästa budgetär. Vidare sker en kraftig ökning av utbUdningen av förskollärare. Intagningen ökasmed ca 400 platser tUl 2 100 . Under denna rubrikredovisas också bostadstiUäggen tUl barnfamiljer. Anslaget ökar med 45 milj. kr. kr., bl. a. för att möjliggöra en höjning av den nedre inkomstgränsen förfullt bidrag med 2 000 till enbruttoinkomst av ca . Anslaget till barnbidrag ökar med 275 milj.kr., vilket främst är en konsekvens av höjningen av barnbidragen tUl 1 200 kr.den 1 januari 1971. Utgiftsökningen inom gruppenkommunikationer och energiförsörjning domineras av den tidigare nämndaökningen med drygt 300 milj. kr. Vidare beräknasinvesteringsökningar för tele- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 32 verket med drygt 30 milj. kr. Härigenommöjliggörs en fortsatt utbyggnad av telenätet för att möta den stigandeefterfrågan. För luftfartsverket beräknas en ökning med 25 milj. kr. a. fuUfölja arbetena vid , för projektering av och förutbyggnad av . Anslagen till driften av vägar räknas upp med ca 70 milj.kr. Arbetsmarknad och lokaliseringspolitik. Avökningen hänför sig 95 milj. kr. tUl arbetsmarknadsutbildning, 125 mUj. tiUallmänna och särskilda beredskapsarbeten, drygt 35 milj. kr. till ökadeutgifter för kontant stöd vid arbetslöshet och 25 milj. kr. för ökade bidragtiU verkstäder för handikappade. Under denna rubrik redovisas även åtgärderför invandrare och flyktingar till , ett ändamål vars anslag växer mednärmare 30 milj. kr. tiU drygt 70 milj. kr. I anslutning tUl det av beslutade transportstödet till näringslivet i de norra delarna avlandet har 25 milj. kr. beräknats för ändamålet. Räntor på statsskuldenberäknas vid rådande ränteläge och beräknad utveckling av statsskulden stigamed 220 milj. kr. Anslagen tillinternationellt utvecklingsbistånd ökar med 200 milj. kr., eller 25o/o, och kommer därmed att uppgå till totalt . Ökningen föreslåsfördelad med i runt tal 100 milj. kr. tUl vartdera av bidragen tUlinternationella biståndsprogram resp. bilateralt utvecklingssamarbete. Skatteutjämningsbidragenökar med 200 milj. kr. och uppgår därmed till ca . Inom gruppen rätts- ochpolisväsende beräknas medel för fortsatt förstärkning av polisväsendet med 400polistjänster och 150 övriga tjänster. Inom kriminalvården förstärks frivårdensamtidigt som vissa anstalter kan läggas ned. Vidare stiger medelsbehovet med30 milj. kr. till följd av statens övertagande av lokalhållningen för deaUmänna underrätterna . Inom gruppen hälso-,sjuk- och socialvård påverkas medelsberäkningen av bl. a. effekterna av de är1970 slutna läkarlöneavtalen samt arbetstidsförkortning. Bland deförstärkningar som trots den restriktiva budgetprövningen ansetts möjliga attgenomföra kan nämnas inrättandet av en njurmedicinsk avdelning vid karolinskasjukhuset. Under gruppen övrigtredovisas ett antal utgiftsändamål vilka omfattar utgiftsökningar av reformkaraktär. Sålunda beräknas medelför inrättande av en livsmedelsstyrelse . Förslag härom avsesläggas fram i särskild proposition. föresläsutökad från nuvarande 14 till 19 handelssekreterarkontor. Härigenom sker enväsentlig förstärkning av statens exportfrämjande verksamhet. Genomförandel avden beslutade länsstyrelsereformen medför nettokostnader på ca 30milj. och inrättandet av ca 230 nya tjänster. Vidare beräknas medel för omorganisationav lantmäteriväsendet enligt beslut av riksdag. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 33 Stödet till idrotten ökas kraftigt ävenkommande budgetår. Anslagen, som fr. o. m. nästa budgetår i sin helhet beräknasunder , ökar med 10,5 milj. kr. till drygt 67 milj. kr. Ca 25 milj. kr. har beräknats, utöver nuutgående knappt 40 milj. kr., för ökat prisstöd till det mindre jordbruket inorra . Det 1970 beslutade stödet tillteko-industrierna byggs ut. Härför har avsatts ytterligare 7,5 milj. kr. Underändamälsgruppen övrigt redovisas även det statliga presstödet. /70 utgår 25 milj.kr. liU pressens lånefond. Detta stöd har möjliggjort en inte obetydligsanering och upprustning av olika tidningsföretag. Vidare utgår stöd tiUsamdistribution. Likväl harkoncentrationstendenserna inom pressen fortsatt. Annonsintäkternasamlas i allt högre grad hos den inom spridningsområdet dominerande tidningen.Andra- och tredjetidningarna även när de är fullgoda nyhetsorgan harständigt ökande svårigheter i sin kamp att överleva. Ett antal tidningar harfått läggas ned. Denna utveckling skapar allvarlig oro för den fria ochallsidiga debattens fortbestånd. Jag kommer därför att senare anmälafrågan om en särskild proposition medförslag att presstödet skaU byggas ut genom ett direkt ekonomiskt stödtill tidningsföretagens löpande verksamhet. För ändamålet har avsatts 30 milj.kr. under /72. En presstödjandeeffekt torde följa även av de förslag om utbyggd samhällsinformation som senare kommer att läggas fram.Härför har 10 milj. kr. I övrigt har till rubriken övrigt förtsbl. a. utgifter som följer av beräknad förbrukning av äldre reservations- ochinvesteringsanslag samt av affärsverkens beräknade ökade disposition av rörligakrediter. Sammanlagt ökarutgifterna i 1971/riksstatsförslag med . jämförtmed innevarande års riksstat. Denna mycket höga ökningssiffra kan i betydandeutsträckning återföras till vissa stora ökningsposter av mer eller mindre automatisk karaktär, t. ex.folkpensioner, det fleråriga försvarsbeslutet och behovet av medel för attfullfölja bostadsbyggandets finansiering.Ökningstalet på . bör emellertid också ställas mot deframställda anspråken på ca . Som framgått av den redogörelse jaglämnat har dock trots den storarestriktiviteten inte bara fullföljandet av pågående angelägna verksamheterkunnat ske utan ett antal reformer och förstärkningar av den samhälleliga servicen också kunnat inrymmas iårets budgetförslag. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 34 De ekonomiska påfrestningarna under detgångna året har framför aUt haft sin grund i den utprägladeefterfrågekonjunktur som kännetecknat världsekonomin och som inte haft någonmotsvarighet i samband med Korea-krisen. Effektenhärav har i första hand avlästs i en internationell prisstegring av nära dubbelstyrka mot vad som betraktats som normalt . Prisstegringen hardrabbat praktiskt taget alla länder, även sädana som traditionellt kunnat redovisa en mera stabU utveckling. Vårtland med dess stora utrikeshandel har inte kunnat undgå att berörashärav. Bristen pä arbetskraft och det goda vinstläget har medfört enlöneglidning vid sidan om avtalen som gått dubbelt så snabbt som under normalaförhållanden. Detta har i sin tur skapat starka spänningar på löne- och avtalsmarknaden.Trots en hård på en del håll som brutalt hård betraktad ränte- ochkreditpolitik kvarstår alltjämt intrycket att vi endastmed stora ansträngningar lyckats hälla den ekonomiska utvecklingen inom degränser som våra resurser tillätit bl. a. med hänsyn till balansen motutlandet. Redovisningen av våra ekonomiskautiandsförbinddser visar att vi haft ett kraftigt underskott ibytesbalansen. Vår valutareserv har dock varit stabil och till ochmed något stärkts, vilket främst torde förklaras av en ökning avhandelskrediterna i utlandet. Underskottet i bytesbalansen får bedömas motbakgrund av den kraftiga lagerökning som ägt rum framför allt . När nu den starka högkonjunkturen har kulminerat och prisutvecklingen på en del viktiga importvaror stabiliseratssaknas anledning att i spekulativt syfte fortsätta lageruppbyggnaden.En närmare granskning av handelssiffrorna visar att en vändning ägderum mot slutet av , såtillvida som från denna tidpunktexportökningen i förhållande klartöversteg importökningen. var utvecklingen den motsatta.Konjunkturinstitutet har av denna omsvängning dragit slutsatsen att man för1971 kan räkna med en klar förbättring av handelsbalansen. Denna temporära förbättring påutrikeshandelns område får inte undanskymma det faktum att vi pä tjänste- ochtransfereringssidan turism och u-hjälp har att permanent räkna med såstora underskott att en bestående förbättring av handelsbalansenerfordras för att åstadkomma den nödvändiga jämvikten. Det finns bara ett sättatt lösa detta problem. Vi måste förstärka vår industriella slagkraft såväl inom exportindustrin som inom den med importenkonkurrerande hemmaindustrin. Det gäller således att styra över vårareala resurser i form av arbetskraft och kapital i denna riktning för att lösabytesbalansens 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 35 problem.Detta innebär att såväl den offentiiga sektorn stat och kommun sombostadsbyggandet fär anpassas med hänsyn härtill. Det är här inte fråga omnågra dramatiska nedskärningar utan i stället om att ge näringslivssektorn enförhållandevis större del av tillväxten avvåra resurser. har i sin offentliggjordaanalys av den ekonomiska situationens krav för perioden 75 angett degrundläggande problemställningarna avseende såväl tUl-gången på reala resurser som deras disposition för att realisera denekonomiska politikens mål. Skall vikunna behåUa full sysselsättning och. ekonomisk tillväxt är detnödvändigt att åstadkomma den balansska-pande fördelning av resurserna som jagtidigare angivit. bör det emellertid understrykas attresursavvägningen mellan å ena sidanindustriell investering och produktion samt ä andra sidan bostadsbyggandeoch offentliga investeringar, aldrig är en fråga om antingeneller eftersom alla dessa sektorer kompletterar varandra i denallmänna utvecklingen. Det är en fråga om förskjutningar pä marginalerna, där för dagen den industriella sektorn avbytesbalansskäl måste prioriteras. Det bör ske genom att de lättnader ikreditpolitiken som den stramare finanspolitiken möjliggör i första handreserveras för ökade investeringar pä det industriella området. I den månarbetsmarknaden ger reala möjligheter och begränsningarna kan härledas tillbristande resurser på kapitalmarknaden bör en kontrollerad kapitalimportfå äga rum. Ett kommande förslag om skattelättnader för maskininvesteringarhar samma motivering. Jag har tidigare framhållit attkreditpolitiken framstått som osedvanligt hård. En sådankreditpolitik har varit nödvändig med hänsyn tUl den press som förelegat päekonomin. Läget har i sin tur skapat ett allmänt krav på en starkarefinanspolitik med hänsyn till önskvärdhetenav en jämnare fördelning av de ekonomiska styrmedlens insatser. Denstarkare finanspolitiken har redan tagit sig uttryck i de beslut om höjdaskatter och avgifter för stabilisering av budgetläget som höstriksdagen 1970fattat. Den skärpta finanspolitiken fortsätter i den nu framlagda budgeten därdet statiiga upplåningsbehovet nedbringas och statens finansiella sparandeökar. Idebatten har finanspolitiken i allmänna ordalag kritiserats som alltför svag.Konkret skulle en skärpning av finanspolitiken ha måst inriktas på den privatakonsumtionen. Den närmast tänkbara åtgärden skulle varit att den tUl aviserade allmänna höjningen av mervärdeskatten,utan samtidiga kompensationer, sattes i kraft . Detta skulleemellertid ha medfört att konsumentpriserna skulle ha stigit med ytterUgare 3 o/q utöver den mycket betydandeprisstegring som redan ägt rum. Att genomföra den höjning avmervärdeskatten, som i propositionen och enligt beslut otvetydigtkopplats , samman med en samtidig sänkning av den direkta inkomstskatten och Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 36 förbättradesociala förmåner skuUe otvivelaktigt ha uppfattats som ett löftesbrott. Detföreligger anledning tro att med ett sådant handlande från statsmakternas sidarespekten och lojaliteten mot träffade avtal på arbetsmarknaden allvarUgtskulle ha riskerats. Denna respekt och lojalitet är en av de fundamentalareglerna pä den svenska arbetsmarknaden. En upplösiung härav skulle därförriskera värden av avgörande betydelse för hela vårt samhäUe. Trotsde krav på restriktivitet som varit ledande vid årets budgetarbete harerforderlig hänsyn tagits till de krav som en fortsatt politik för solidaritetoch jämlikhet kräver. Folkpensionärerna och barnfamUjerna kan räkna på bättreförmåner. Såväl ungdomens som de äldres utbUd-ningsmöjligheter förbättras.Arbetsmarknadens och arbetsplatsens förhållanden har erhållit en klart prioriteradbehandling. Det motiveras av att en trolig nedtoning av överkonjunkturen kommeratt ställa strukturellasysselsättningsproblem i förgranden. Vidare framstår företagshälsovårdoch arbetarskydd som aUtmer angelägna behov. Dessa frågor bör ges större viktoch betydelse om en önskvärd jämlikhet skall kunna nås också på områden somligger vid sidan av de rent lönepolitiska. Den dämpning av vissa statiigaaktiviteter som vidtagits för att ge utrymme åt en industriellinvesteringsökning ligger inom ramen för vad som kan genomföras utan merapåfrestande störningar. Vibör kunna se fram mot utvecklingen under innevarande är med en viss tUlförsikt.Sysselsättningen bör kunna hållas på en hög nivå och vår ekonomiska tillväxtfortsätta, om ock i något lägre takt. Bytesbalans och valutareserv bör kunnaförbättras och näringslivets investeringar öka.Genom den stramare finanspoUtUcen skapas förutsättningar för en kontrolleradlättnad i kreditpolitiken. Denna relativt tiUfredsstäUande prognos kan ställasunder förutsättning att de nu pågående lönerörelserna resulterar i enuppgörelse som är förenlig med en stabil samhällsekonomi. Lönerörelserna har ivårt land traditionellt varit arbetsmarknadsorganisationernas egenangelägenhet. Denna rätt förutsätter också ett samhällsansvar hosorganisationerna. Regeringen har vid flera tUlfällen understrukit attarbetsmarknadsorganisationernas frihet att träffa avtal bör bestå ochhitintills har inget framkommit som givit anledning att ändra denna ståndpimkt.Visserligen är utgängsbuden i förhandlingarnapå sina häU sädana att de vid en objektiv värdering av det möjliga utrymmetframstår som överdrivna. Detta kan förklaras av att den enskilda gruppens motiveringar efter en tvåårigavtalsperiod präglas av förändrade lönerelationer, skatte- ochprishöjningar samt generella krav på standardstegringar. Från egnautgångspunkter kan detta framstå som motiverat trots att kraven tvivelsutanligger utanför de samhäUsckonomiska möjlighetemas ram och därför inte kanrealiseras. Alla försök att skaffa siginkomstförbättringar utöver vad den ekonomiska tUlväxten ger utrymme för är ioch för sig meningslösa, då detta 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 37 föranlederen prisstegring som eliminerar vinsten av den för stora löneökningen, ellerframtvingar finanspolitiska korrigeringar. Förutsättningen för att dessa synpunkterskall vinna förståelse hos olika intressegrupper i samhället är en känsla avatt utrymmet för löneökningar blir ur allmän synpunkt rättvist fördelat ochatt en rimlig prisstabilitet uppehålls. Det prisstopp som för närvarandegäller kan i fråga om sitt bestånd resp. avveckling troUgen avgöras endast isamband med att förutsättningarna för en allmän löneuppgörelse klarnar. 1971 kommer att bli ett är dä intresseorganisationernasom de växt fram i vår fria demokrati ställs på hårda prov. De bör kunna klaradet på eget ansvar och i överensstämmelsemed vad folkhushållet ger ramen för.