prop · FU0359 · 1971-12-31 00:00:00 — För speciallärartjänsten iträ-teknologi förutser komraittén ell saraarbele med iStockholm samt för speciallärartjänslen i kontroll- och provningsteknik påsamma sätt ett samarbete med statens provningsanstall. Komraittén förutsätter atlspeciaUärare i vissa ämnen kan erhåUas från . Undervisningsvolyraeni dessa äranen bör adderas till övriga åUgganden för universiletsinslilulionemaför att ge underlag för inrättandet av ordinarie tjänster. Organisationskoramillénföreslår alt vid liUsätlningen av tjänsterna för den maskintekniskautbildningen och forskningen vid högskolenhelen i ett inlerimsförfarandeskaU tiUärapas. Vederbörande fa-kullet vid i föreslåshandlägga tiUsätlningsärendena när det gäUer tjänsterna som universitetslektoroch universitetsadjunkt i äranena teknikens raateraatiska hjälpmedel resp.teknikens naturveten- 1** 1971. skapUgagmnder samt tjänsten som universitetslektor i samhäUskunskap. TiUsätlningsärendenaför övriga tjänster föreslås bU handlagda av . Rätlenatt väcka förslag om kaUelse av viss person tiU tjänst som professor ellerbiträdande professor vid högskolenheten, bör föratom ledamot av vederbörandefakultet eUer sektion även tiUkomma organisationskommittén. Organisationskomraitténstryker under betydelsen av att en kraftig satsning sker på studievägledningbl. a. raed hänsyn till att den föreslagna studieorganisationen inte kommeralt innehålla någon tentamensperiod i början av höstterminen (s. k.september-period). Vidare förutsätter kommittén att tvåoitsutbildning kommerall inrättas varvid det är angeläget att de studerande som skall fullföljastudierna vid annan ort bedriver sina studier raed så liten eftersläpning sommöjligt. Behovet av studievägledning /72 har av kommitténberäknats uppgå tUl sammanlagt . Kommitténföreslår att ell inlerimisliskl förfarande tillämpas när det gäUersammansättningen av utbUdningsnämnden /72. En förutsättning för altden maskintekniska utbildningen skall kunna starta detta läsår är att kommitténutarbetar förslag till utbUdnings- och studieplaner. Komraittén föreslårdärför att den såsora högskolenhetens styrelse får fungera sora ulbUdningsnämndfrara till utbUdningens start, varefter en utbUdningsnärand lillsatls beslåendeav fyra lärare utsedda av kommittén av vilka en ordförande fyra studerandeoch en representant för övrig personal. Organisationskommitténföreslår atl den raaskintekniska ulbildnings-Unjen i byggs ut enligtföljande sammanställning. Organisationskommitténhar lagt fram kostnadsberäkningar som avser uppbyggnaden av den maskintekniska utbUdnings-och forskningsorgani- Kommittén har därvid utgått från atl verksarahelenvid högskolenhelen i skaU vara likvärdig raed övriga tekniska läroanstalters.Sora tidigare redovisats föreslår koraraittén all följande forskar- ochlärartjänster inrättas för den maskintekniska utbUdningsUnjen. Professor ............................................................. ..... 4 Biträdandeprofessor ............................................. ..... 3 Forskarassistent .................................................. ..... 2 Universitetsadjunkt ............................................. ..... 2 Dessutom föreslår koraraittén alt vid högskolenhetens förvallninginrättas tre tjänster /72, näraUgen en byrådirektör i A 28, en kontorsskrivarei A 10 och en expeditionsförman i A 10. Behovet av övrig personal anges i koslnadstermergrundade på järaförelser med övriga tekniska fakulteter. Kostnaderna är angivnai koslnads-och löneläge. Samtliga lönekostnader inkluderar elllönekostnadspålägg på saml för lärarpersonalen etl filialtillägg på 15 %.Kommittén påpekar alt dess pågående utredningsarbete rörande en gruv- och geovelenskapligUtbUdningslinje bör observeras vid bedöraningen av kostnadsberäkningarna eflersoravissa kostnader i sararaanslällningen belastar den raaskintekniska utbUdningsUnjenoproportionerligt högt. Beräkning av löpande kostnader för högskolenheten i ,maskinteknisk utbildningslinje (1 OOO-tal kr.) 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1978/79 Kostnadsslag 50 stud 150 stud 300 stud 450stud 600 stud 800 stud Avlöningar tiU lärarpersonal 720 1580 2850 4 100 4 810 5 830 Driftkostnader .................... 325 890 1400 2100 2 400 2 900 avlöningar.......................... .... 110 180 210 350 500 bokinköp m. m.................... 50 500 50 , verkstad m. m. . 180 250 400 Gemensammadriftkostnader 145 600 1500 Kostnaderför datamaskintid 100 500 750 Övrigt (höjningav vissa gemensamma riksstatsanslag) .............. 250 250 250 250 250 1520 4680 7 280 10 540 12 510 15 430 I organisationskoramitténs uppdrag ingår alt bedrivautredningsarbetet raed sikte på att delar av bergssektionen vid tekniskahögskolan i Stock- holraskall flytta tiU . Med hänsyn härtill och till pågående överväganden inomkoraraittén ingår i koraraitténs uppskattning av det totala lokalbehovet iLuleå utrymme för en gmv- och geovelenskaplig utbildningslinje med en årUgintagning av ca 100 studerande. Koraraittén uppskattar det totala lokalbehovettill 24 00026 000 ra"" för undervisningslokaler, institutionslokaleroch geraensarama lokaler. Av denna yla hänför sig 17 00019 000 m'' liU denmaskintekniska utbUdningen och forskningen. I denna ytram ingår inle ulrymraenför TV-studio, bespis-ningslokal och bibliotek. Undervisningenkomraer under läsåren 1971/72 och .1972/73 att bedrivas i provisoriska lokaleroch lokalbehoven beräknas för de båda läsåren tUl 701 ra" resp. 3 000 ra".Planeringen tar sikte på att de första permanenta lokalema skaU tas i /74. Avsikten är att i samband med den sista utbyggnadsetappenavveckla de provisoriska lokalema så att aU imdervisning vid fuU /79 skaU bedrivas i permanenta lokaler. Kommitténbedömer att provisorielokaler bör lokaUseras tiU nordost om stadenscentrala delar och öster om gamla E 4. Detta område studeras f. n. avbyggnadsstyrelsen som elt av alternativen för förläggningen av de permanentalokalerna. koramun har utfäst sig atl kostnadsfritt stäUa markområde, ulmslalraed vatten, avlopp, elektricitet och vägförbindelser tiU högskolenhetensförfogande. Koraraitténhar uppskattat kostnaden för utmstning för de raaskintekniska institutionemasärat för vissa geraensamraa lokaler tUl 20 railj. kr., varav . avserutmstning för /72. Kostnadsuppskattningen grandas på jämförelsermed utmslningskoslnadema i saraband raed ny- eUer ombyggnadsprojekt förmaskinteknisk utbUdning och forskmng vid andra läroanstalter. Vidare har koraraitténberäknat kostnaderna för inredning resp. försörjningsåtgärder tiU vardera 5 mUj.kr. Organisationskorarailténsförslag tiU investeringar för raaskinleknisk utbildning och forskning i Luleåuppgår sararaanfatlningsvis till följande belopp. Byggnader............................................... 48 milj. kr. Försörjningsålgärder................................... 5 raUj. Inredning................................................. .5milj. Utrustning................................................ 20 raUj. Organisationskommitténhar mot bakgrund av statsmakternas beslut angående högre teknisk utbUdning ochforskning i övre (prop. 1970:88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296) bedrivit sitt utredningsarbete raed sikte påatt raaskinleknisk utbUdning skaU kunna inledas i . Med hänsyntiU den pressade tidsplanen har koraraittén ansett del angeläget atl underpågående utredningsarbete få synpunkter på aktuella överväganden och förslag genorakontakter raed skilda intressenter. Kommittén har hafl underhandskontakter medföreträdare för bl. a. tekniska fakulteten vid i , tekniskahögskolan i , , i , SFS, ,och . Vid sararådel harvärdefulla synpunkter framkorarait såväl i fråga om principer som skildakonkreta förslag. Vissa av dessa synpunkter har koraraittén beaktat i del aktueUaförslaget raedan andra påpekanden koraraer all nyttjas i det fortsattautredningsarbetet. Flertalet av de kontaktadeinstanserna har uttalat sig positivt om den föreslagna studieorganisationen.Även organisationen med elt fåtal men genom sin storlek slagkraftigainstitutioner har ansetts ändamålsenlig. har framhåUit alt en bearbelningstekniskutbUdnings-och forskningsinriktning bör baseras på kemisk-metallurgisk-raetaUogra-fiskgrund. Komraittén föreslår emeUertid att bearbelningslekniken i skallinriktas raot raekanisk bearbetning med grunden i fysik och har således inte anseltsig böra frångå sitt förslag på denna punkt. Vidare har SFS uttryckt farhågorför att problera kan uppslå vid övergång från första läsårets studier igrundläggande raateraalisk-nalurvetenskap-liga ämnen till studierna i detekniska äranena under andra läsåret. Komraittén anser dock att sludiesvårighelernavid övergången raellan de båda årskurserna koraraer att rainska dels genom denföreslagna orienteringskursen om tekniken, dels genora den nya uppläggningenav de grundläggande matematisk-naturvetenskapliga studiekurserna. Som bilagor till detförsta delbelänkandet har organisationskoraraillén fogat dels förslag tiU utbUdnings-och studieplaner för en raaskinleknisk utbildningslinje i , dels en preUminärpresentation av en till SkeUefteå lokaliserad utbildnings- ochforskningsorganisation i finmekanik saral slutligen en korapletleranderedogörelse för utformningen av studieorganisationen. överorganisationskorarailténs belänkande har, efter remiss, yttranden avgetls avrektorsämbetet vid i , rektorsämbetet vid iLund som överlämnat yttrande från sektionen för maskinteknik, rektorsämbetetvid i som överläranal yttrande från raaleraalisk-naturvelenskapligafakulteten och samhällsvetenskapliga fakultetens ulbUdningsnämnd,rektorsämbetet vid högskol- enheteni sora överlämnat yttrande från tekniska fakulteten och dess ulbUdningsnämnd,rektorsämbetet vid tekniska högskolan i efter hörande av utbUdningsnämndenvid sektionen för maskinteknik, rektorsämbetet vid eflerhörande av tekniska fakultetens ulbUdningsnämnd och utbildningsnämnden vidsektionen för maskinteknik. Vidarehar yttranden avgetls av , styrelsen för tekniskutveckling, , statens provningsanstalt, arbelarskyddsstyrelsen,komraittén för television och radio i utbildningen (TRU), iNorrbottens län, kommun, kommun, kommun.Ingenjörsvetenskapsakademien, och . , , raekanförbund.Svenska gruvföreningen, , läns landstingsförvaltningsutskott, läns landstings förvaltningsutskott, Sverigesakademikers centralorganisation (), (), , ,() saml studentkårerna vid tekniskahögskolan i och vid . Denav universitetskanslersämbetet överlämnade sammanställningen över yttrandenahar i huvudsak följande lydelse. Koraraitténhar ambitionen all den högre tekniska utbildningen i övre skall varalikvärdig raed övriga tekniska läroanstalters. Sora delraål anges attutbildningen i icke-lekniska äranen skall vidga de studerandes referensramarför den framtida yrkesverksamheten. De flesta remissinstanserna instämraer ikommitténs målforraulering, som innebär att utbildningen skaU vara likvärdig raedövriga tekniska läroanstalters. Delraålet att vidga de studerandes referensraraargenora inslag av sara-häUsvetenskapliga äranen i utbUdningen uppfattas av mångasom mycket positivt, bl. a. av samhällsvetenskapliga fakultetens utbildningsnämndvid i , , i Norrbottenslän, kommun, kommun, , ,, SFS samt studentkårerna vid tekniska högskolan i och Chalmerstekniska högskola. i och länslandstings förvaltningsutskott antar alt detta inslag i utbUdningen kan göra högskolenhelenraer attraktiv för potenlieUa studerande än andra tekniska högskolor. Tekniskafakulteten och dess utbildningsnämnd vid högskolenheten i anser altsträvan atl ge de studerande vidgade referensraraar är ett intressantexperiment, men tvivlar på att kommitténs förslag kommer alt göra utbUdningenlikvärdig raed andra tekniska högskolors. Yttrandena från rektorsämbetet vidChalmers tekniska högskola samt harsararaa innebörd, raedan rektorsämbetet och utbildningsnämnden vid sektionenför maskinteknik vid tekniska högskolan i anser sig kunna konstateraall resultatet av koraraitténs förslag raåste vara att en civilingenjörsexaraensom avläggs i blir av betydligt lägre kvaUtet än examen från någon avde övriga tekniska högskolorna. Kommitténföreslår en utbildningsgång där den studerande går från grundläggande ämnen tUltillämpade och från »breda» ämnen tUl specialiserade. Principen om successivaval under studiegången accepteras i allmänhet av remissinstanserna. vid samt SFS anför kritiskasynpunkter. De anser all om de studerande redan från början gör etl raålvalerhålls vinster i studietid och planering. Koraraitténföreslår en ny sludieårsorganisalion, som innebär av schemalagdundervisning och något för tentamen jämfört raed nuvarandestudieordning. Detla innebär också alt antalet tentaraina rainskar. De flesta reraissinslansernaanser atl förslaget är intressant och väl värt att pröva. Rektorsämbetena vidtekniska högskolan i och är dock raindre positivaoch menar alt den nuvarande sludieårsorganisaiionen och förhållandel meUanstudietid och lenlaraenslid vuxit frara ur erfarenheten. vidtekniska högskolan i skriver följande. Meden studieorganisation enligt organisationskorarailténs förslag synes varaförenade stora risker för all antingen en betydande eftersläpning koraraer attuppstå eller studieinnehåUel i realiteten raåste begränsas. Visstveksamhet beträffande förslaget att avskaffa lenlamenlsperioden i början avhösten framförs av TCO och SFS medan studentkårerna vid tekniska högskolan iStockholm och hävdar atl måstefinnas för att inte försvåra de studerandes studieplanering. Ellfärre antal tentaraina kan åstadkommas genom atl, som komraittén föreslår, ellantal raindre ämnen förs sararaan liU större s. k. block- ämnen.Deras storlek anges i ämnesmoduler, definierade genom den totala arbetstid enstuderande beräknas behöva. vid tekniska högskolan i ,, SFS samt studentkårerna vid tekniska högskolan iStockholm och StäUer sig i princip positiva liU koraraitténsförslag. vid delar inte denna uppfattmngutan anför. Oraåsyftad flexibilitet i elt större syslera inte kan vinnas är vinslen medämnesmoduler tveksam. Man har då bara tillfört studieorganisationen ell nyttformellt vUlkor som kan vara hindrande vid den rullande studieplansöversyn somär karakteristisk för de tekniska högskolorna. Tekniskafakulteten och dess utbildningsnämnd vid högskolenheten i finner inteheUer koraraitténs argument för blockämnen övertygande, utan anser attkommittén därigenom tvingats samraanföra äranen utan något inbördes sararaanhangtill ett block. FöljandeutbUdnings- och forskningsoraråden föreslås för maskinteknik i med profUeringen transportteknik i betydelsen transporlkonslruktion,konstmklionsmalerial med profileringen keramer, bearbelningsteknik med profUeringenvarm bearbetning, industrieU organisation och ekonomi särat, som en tänkbarspecialitet, finmekanik. kommun, i tiUstyrker kommitténs förslag för samtUga studie- ochforskningsinriktningar. Styreben för teknisk utveckling anser beträffande profUeringenmot transportteknik i betydelsen transportkonstruktion inora orarådetmaskinkonstruktion, att man snarare borde rikta in sig på lättare konslmktionerän på tung och raedellung konstmktion. Styrelsen föreslår vidare alt komraitténliU att börja med helt koncentrerar utbUdningen lill material- ochtillverkningsteknik saml materialkunskap. Den svenska verkstadsindustrinbehöver i hög grad speciellt utbildade raale-rialingenjörer, varför sådan utbUdningbör anordnas i . Rektorsämbetetvid tekniska högskolan i är starkt kritisk mot det föreslagnaforskningsområdet varm och halwarm bearbetning inom ämnet material- och bearbetningslekniksamt forskningsområdet keramer inora äranel konstruktionsraaterial. I enlångsiktig planering for bergssektionen vid tekniska högskolan i ärdessa områden de naturliga utvecklingsområdena. Med denna sektions solida baseringpå ämnena kemi, melallografi och fasta tiUståndets fysik har bergssektionen demöjligheter att framgångsrikt utveckla dessa områden som högskolenhelen i Luleåsaknar, särskUt då baseringen på ovannämnda grundläggande ämnen. Jernkontoretger uttryck för samraa uppfattning och avstyrker bestämt de föreslagnaspecialiseringarna mot varm och halwarm bearbetning och mot keramer och anför. Förca var den uppfattningen ganska allraänt rådande atl den varra- ochkallbearbelningslekniska studieinriktningen raera borde närraa sig den raaskintekniska.Denna inställning är helt ändrad. Man har aUtmer korarait liU insikt oraall å ena sidan de raelallurgiska resp. varm- och kaUbearbetningsprocesserna saralvärmebehandlingsoperationer är så intimt kopplade och att materialens karaktäristikaå andra sidan är så avhängiga av hela den integrerade produktionskedjan, altdenna måste ses som elt system. För bearbetaren inom den me-taUtiUverkandeindustrin är därför en grundlig keraisk-fysikalisk-raetal-lurgisk-raetallografiskutbildning nödvändig. Sektionenför maskinteknik vid i anser atl den föreslagna utbUdningenoch forskningen i finraekanik är väl motiverad. och tekniskafakulteten och dess utbildningsnämnd vid högskolenheten i instämmerinte helt i koraraitténs förslag på denna punkt. Man erinrar om att 1963 årsuniversitets- och högskole-kommitté och organisationskoramillén för anordnandeav högre utbUdning i och senare högskolenhelen i självföreslagit att en topptjänst i finraekanik skuUe inrättas vid högskolenheten.En professur i finraekanik skuUe innebära atl ett fruktbärande saraarbele medden medicinska tekniken kom tiU stånd vilket är en förutsättning för att denmedicinska tekniken vid högskolenheten skall få en internationell ställning. Iremissbehandlingen av norrlandsberedningens betänkande framfördes förslag oraflyttning av de gmvinriklade delarna inora bergssektionen vid tekniskahögskolan i till . 1970: 88 föreslog föredraganden altden fortsatta planeringen av en teknisk enhet i bör bedrivas raed siktepå atl delar av bergsseklionen vid näranda högskola skall flyttas lUl vid tekniska högskolan i förutsätter att raan senarefår tillfälle alt yttra sig över elt kommande förslag om en eventuell geovelenskapligutbildning i . Men redan nu viU rektorsämbetet frarahålla, alt enflyttning av vissa delar av bergsseklionen får betydelsefuUa konsekvenser inlebara för utbUdningen inora bergsseklionen, ulan även för vissa andra delar av utbUdningeninora högskolan. Utbildningsnämndenvid sektionen för maskinteknik vid tekniska högskolan i anförföljande ora en eventuell flyttning av delar av bergssektionen. Oraraan därvid i propositionen avser den gruvtekniska utbildningen Prop.1971: 59 20 vid bergssektionen vid tekniska högskolan i villutbildningsnämnden inle uttala någon särskild åsikt, SkuUe däreraotpropositionen även inkludera sådana delar av bergsseklionen sora avserutbildning inora materialtekniken och andra metaUografin närstående områden eUermetallbearbetningstekniska ämnen vill utbildningsnämnden som sin åsikt starktunderstryka olämpligheten av en sådan avtappning av högskolans nuvarandeutbildningsinriktning. Norrlandsfonden anför atl den sedan början av 1960-talelägnat allt större intresse åt mineraltekniska frågor i och specielltindustrimineral. Fonden anser det sannolikt att detta område skulle kunnautgöra bas för en betydande industriell expansion i ora tillräckUgaresurser disponeras för de olika stadierna från prospektering tiU exploateringinklusive utbildning och forskning. Norrlandsfonden understryker raot dennabakgrund betydelsen av all en bergvelenskaplig sektion inrättas i . Komraittéa skisserar i en bilaga till betänkandet hurstudieinriktningen för finmekanik kan komma atl utformas. studieri föreslås alt de studerande flyttar till , där en institutionför finmekanik föreslås bli placerad. Flera remissinstanser varnar för desvårigheter sora en uppdelning av utbildningen på två orter kommer att medföra,dels från undervisnings- och forskningssynpunkt, dels av studiesociala skäl.Dessa synpunkter framförs av tekniska fakulteten och dess utbildningsnämnd vidhögskolenheten i , styrelsen för teknisk utveckling, iNorrbottens län. , läns landstingsförvaltningsutskott. , SFS samt studentkårerna vidtekniska högskolan i resp. . vid sektionen för maskinteknik viduniversitetet i och läns landstings förvaltningsutskotterinrar ora alt en förläggning av högre teknisk utbUdning i frärast raotive-radesav lokaliseringspoliliska skäl. För atl den högre tekniska enheten alls ska fånågon sådan effekt, bör någon uppdelning av den finmekaniska utbUdningen ochforskningen inle ske. och industriförbundanser alt SkeUefteå har en lämpligare industriell bas än och därförlämpar sig bättre för högre teknisk utbildning. De båda organisationernaföreslår att inte endast den finmekaniska studieinriktningen bör få denföreslagna delningen på /, ulan också studieinriktningen förmaskinteknik. Liknande synpunkter framförs av . Detekniska högskoloma och universiteten anser allmänt alt de av kommitténföreslagna resurserna totalt är alldeles för knappa. ochdess utbildningsnämnd vid högskolenheten i finner att professorslätheteni förhållande lill studerandeantalet är för-vånadsvärt låg. Man efterlyserockså, i Ukhet raed , högre tjänster inora del gmndläggande matematiska ochnaturvetenskapliga området. Rektorsämbetenavid tekniska högskolan i och kritiserar koraraitténsförslag atl docenter och forskarassistenter befattningar som i första handär avsedda för forskarutbildningens behov i väsentlig utsträckning skafullgöra sin tjänstgöringsskyldighet på grundutbildningsnivån. SFSanser alt undervisningen i blockäranena bör handhas av lärarlag, beslående avtvå eUer tre lärare, i större omfattning än vad kommittén föreslår. Därmedskulle raan få en integrering av de ämnesområden som ingår i ett blockämne, vUketenligt SFS, är den avgörande fördelen raed blockäranen. Kommitténföreslår att utbildningen och forskningen bedrivs vid en högskolenhet ochutbildningen förmedlas vid en utbildningslinje. Provisoriskt handhas styrelsenav högskolenheten av organisationskommillén. Den centrala förvaltningen skötsdels genom en tjänsteman, dels genom all kamerala delar avpersonalorganisationen saral kassa och redovisning handhas av förvaltningenvid . Vid varje utbildningslinje inrättas en utbUdningsnärand.Utbildningsnämden vid sektionen för maskinteknik vid i alt erfarenheterna därifrån talar för att det förvaltningstekniskasamarbetet med i bör inskränkas till de renaservicefunktionerna, typ kamerala funktioner, som inte direkt har att göra medenhetens priraära uppgifter, forskning och utbUdning. SFS föreslår all denföreslagna utbildningsnämnden får en stark stäUning och i möjligaste måntillåts fungera som styrelse för högskolenheten. Studentkårerna vid tekniskahögskolan i och ser med tillfredsslällelsealt styrelsen har getts en sådan utforraning atl ulbUdningsanstallen korameralt leda fram till en fristående högskolenhet. Studentkårerna anser all studerandevid raaskinleknisk sektion vid de befintliga tekniska högskoloma ska ingå i organisationskoramillénfrån och med utbildningens start . 3.7 Dimensioneringoch tidsplan m.m. UtbUdningenföreslås starta /72 raed ell intag av 50 studerande. Läsåret1975/76 har intagningskapaciteten ökat till 200 stu- 1971: 59 22 derande,vilket är fortvarighelstiUstånd. vid högskolenheten iLinköping ifrågasätter ora inle inrättandet av den högre tekniska UtbUdningeni kunde uppskjutas tills vidare med tanke på den här framfördakritiken och med hänsyn till den goda tillgången på utbUdningsplalser imaskinteknik vid befintliga högskolor. Sektionen för maskinteknik vid universiteteti och rektorsämbetet vid tekniska högskolan i yttrar sig inteöver sluderandeanlalet, raen anser att den föreslagna högskolenheten är förliten. Närmast syftar raan då på antalet lärartjänster. Ifråga om lokaler ra. för den föreslagna högre tekniska utbildningen ochforskningen i anför att de provisoriska lokalema förde två första läsåren projekteras och uppförs av stad. utbUdningen såsoraföreslagils skaU starta bör enUgt byggnadsstyrelsenpermanenta lokaler stå färdiga . Styrelsen studerar f. n. isamråd med staden två förläggningsalternativ, dels en innerstadsförläggning,dels en förläggning till Porsöområdet.