prop · FU03113 · 1971-12-31 00:00:00 — I sådana fall krävs alt barnen blir svenska medborgareinnan de adopteras en omgång som inle behöver komma i fråga, om förslaget antas.Däremot kan del knappast förväntas all förslagel föranleder någon ändring iförfarandet vid adoption av barn från eller andra länder med eget adoptionsinslitul.Etl visst värde kan väl enligt även tillmätas denomständigheten all uttryckliga regler införs angående rättsverkningarna avinternationella adoptioner med avseende på vårdnad, förmynderskap, underhålloch arvsrätt. 5.2 Fråganom tillträde till Ifrågan huruvida bör tillträda om adoption finnersocialstyrelsen del svårt alt bedöma värdet av konventionen men anser inte alldel föreligger någon speciell anledning för atl ställa sig utanförkonventionen. Styrelsen för socialförvaltningen i i vill inle heller motsätta sig en ratificering, närliden anses mogen därför. finner det önskvärt altSverige ratificerar konventionen. Utredningensförslag i fråga om svensk domstols behörighet i inlernalionellaadoptionsförhållanden behandlas endasl av domareföreningen, som anför atl förslageli huvudsak överensstämmer med den praxis som utvecklats och inle ger anledning lillnågon erinran. Utredningsförslageti denna del tillstyrks eller lämnas utan erinran i samtliga de yttranden sombehandlar denna fråga. anför, all gällanderätt har medfört betydande olägenheter med hänsyn till de skiftandebestämmelserna i skilda länder. Den har om inle förhindrat så dock försvåratoch fördröjt många fall av önskvärda adoptioner. Såvitt barnavårdsnämndenkunnat finna sy- nesförslagel på denna punkt liksom lagförslaget i dess helhet väl ägnat alt läggaslill grund för en lagstiftning. Del innebär en tidsenlig reglering med klartbeaktande bl. a. av hänsynen till barnels bästa. påpekarall förslagel om att ansökan om adoption skall prövas enligt svensk rätt inteavviker från vad som lillämpals. Beträffande förslagel om allsökandens och barnets anknytning lill främmande stat skall beaktas vidprövningen av frågan huruvida adoptionen länder lill gagn för barnet anförföreningen, alt det är ägnat atl tiUgodose befogade önskemål om att adoption avutländska barn skall underlättas för här i riket bosatta svenska medborgare. Isådana fall saknas tydligen anledning all undersöka om adoptionen blirgällande i barnets hemland, såvida man inle kan räkna med möjligheten att sökandenkommer atl bosätta sig i denna stal. När sökanden är utländsk medborgare medhemvist här i riket, är del däremot enligl föreningen påkallat atl iakttaförsiktighet vid prövningen. Detta gäller kanske särskilt om barnet har sammanationalitet som sökanden. Även om sökanden varit bosatt i sedan fleraår tillbaka, kan det enligl föreningen ofta inte anses uteslutet atl hantillsammans med bamet återvänder liU sill hemland. I sådana fall måsteundersökas om etl här meddelat adoptionsbeslut blir gällande i den främmandestaten. Är della inte fallet, bör enligt föreningens mening adoption medges endaslom särskilda skäl kan åberopas. Föreningen sig utifrån de erfarenheter som på rällshjälpsanslalterna vunnits iärenden om adoption av utländska barn kunna bekräfta, all betydandeolägenheter och avsevärd tidsutdräkt med ty åtföljande irritation hos sökandenahar föranletls av bestämmelsen all utländska medborgare inle får adoptera elleradopteras här i riket om inte adoptionen blir gällande i den stal sökandentillhör. Del skulle enligl föreningen vara myckel tillfredsställande, om del ienlighet med utredningens förslag kunde införas en lämplighetsprövning i del särskUdafallet. Föreningen , atl förslaget på förevarande punkt är en väsentlig förbättring jämfört mednuvarande förhållanden. gällande regler medför en onödig adm.inistralivkomplikation t. ex. i de faU där del land barnet kommer från saknar regler omadoption. Beträffande adoption av indiska barn tillämpas som regeldel förfaringssättet all svenskt medborgarskap söks och beviljas för barnetinnan en adoptionsansökan godkänns av vederbörande domstol. Delta omständligaförfarande kan undvikas med den nya lagstiftningen. Elt mera specielll problemlas upp av domareföreningen mol bakgrund av etl förslag idepartementspromemorian om alt adoptivbarn skall kunna adopteras på nytt medresultat atl all verkan av den tidigare adoptionen upphör. Med hänsyn till dei betänkandet föreslagna reglernaom hävande av adoplivförhållande anser föreningen, atl ansökan om sådan nyadoption kan prövas med tillämpning av reglema i utredningsförslaget, även ominte till följd av den nya adoptionen verkan av den tidigare adoptionen upphöri den stal där adoptionsbeslutet meddelats. 5.5Verkan av utländskt adoptionsbeslut förslag om erkännande av adoption som skell i ullandel anserStockholms tingsrätt, alt avfattningen av den lagbestämmelse som utredningenhar föreslagil kan länkas ge vid handen, alt giltigheten av adoptionsbeslul sommeddelats i främmande stal skulle vara beroende av Kungl. Maj:ts godkännande ialla de fall som inle omfattas av huvudregeln. Tingsrätten instämmer i etl motivuttalandei betänkandet, att det inle kan vara lämpligl alt i alla sådana fall kräva Kungl.Maj:ls godkännande för all adoptionen skall anses gäUande. Tingsrättenifrågasätter, om inte lagtexten bör utformas i närmare anslulning till motivullalandet. I anslulningtill förslagel, atl del för vissa fall skall förutsättas godkännande av Kungl.Maj:t för alt beslut om adoption som meddelats i främmande stat skall gälla häri riket, anför familjelagssakkunniga all del med hänsyn lill prövningens artförefaller lämpligl all ge Kungl. Maj:t möjlighet att delegera beslutanderättentill myndighet som Kungl. Maj :t bestämmer. Ifråga om utredningens förslag rörande adoptions rättsverkningar i internationellrätlsligaförhållanden anför föreningen , all det genom de föreslagnareglerna lorde slå fullt klart atl de svenska reglerna om stark adoption blirtillämpliga, när en adoption som genomförts i annat land godkänts av Kungl. Maj:l,och all den osäkerhet som föreligger på denna punkt därigenomundanröjs. förslag all adoptivbarnet och dess släktingar ej på grund av detallmänna arvsstalutet skall gå förlustiga räll lill arv som var förutsatt vidadoptionen ifrågasätter domareföreningen, om inte genom en sådan regel alltförstor vikt fästs vid de förhållanden som rådde vid tiden för adoplionsbeslulet.Den anknytning till viss stal, som förelåg när adoplionsbeslulel meddelades,kan ha helt upphört när arvfallet inträffar kanske flera decennier därefter.Den föreslagna regeln kan få lill följd alt adoptivbarnet och dess avkomlingarblir berättigade till arv såväl efter sina biologiska släktingar som efter adoptantenssläkt. Denna konsekvens förefaller enligl föreningen inle eftersträvansvärd. IfaUen bestämmelse om undantag från del allmänna arvsstalutet inle anses kunnaundvaras, föreslår föreningen att frågan om utformningen av en sådan regelupptages tUl förnyad prövning. departementspromemorian framlagda förslaget, atl frågan om hävande avadoption i inlernalionella rättsförhållanden över huvud laget inte skallregleras i en ny lagstiftning, om den interna rättens regler om hävande avadoption slopas, tillstyrks av tingsräii, , familjelagssakkunniga,stads och . Förslaget lämnas dessutom ultryckligenulan erinran av hovrätten över och . FamUjelagssakkunniga anför, atlbortsett från atl vissa svaga former av utländsk adoption i undanlagsfallskulle kunna tänkas bli hävda i med tillämpning av utiändsk rätt,svensk domstol normalt kommer atl vägra häva adoption i internalionellrältsUglsammanhang, därest nuvarande hävanderegler i upphävs. Detlafinner de sakkunniga vara följdriktigt från den interna rätlens synpunkt och inlestridande mol våra internationella åtaganden. Den omständigheten atl deninterna svenska rätten inte kommer alt tillåta hävande av adoption utesluterdock enligl familjelagssakkunniga inle alt ell utländskt beslut om hävandemåste erkännas i , även om adoptionen har skett här i landet och enliglsvensk rätt. Ansluter vi oss till Haagkonvenlionen om adoption är vi i förhåUandetiU annan konvenlionsstat skyldiga att ulan vidare erkänna beslut om hävandesom meddelats i den staten av myndighet som var behörig därtill enliglbestämmelserna i konventionen. Om utvecklingen i utländsk adoptionsrätt allmäntgår i riktning mot stark adoption, vUkel antyds i betänkandet, lordeemellertid hävningsmöjligheterna även utomlands komma atl minskas. 5.8Övriga frågor och övergångsbestämmelser Utredningensförslag till allmänna bestämmelser och övergångsbestämmelser har Inte möttnågon kritik under remissbehandlingen. Undersenare år har intresset för adoption av utländska barn ökat kraftigt i vårtland. Utvecklingen har lett till att enskilda och myndigheter allt oftare stäUsinför internationellrältsliga problem rörande adop- tion.Della har aktualiserat frågan om behov föreligger av en reformering av nu gäUandeinlernalionellrällsliga regler på detla område. Den svenska lagstiftningenom internationella rättsförhållanden rörande adoption härrör frånsett denreglering som gäller för internordiska förhåUanden från den förstaadoptionslagens tiUkomst . Bestämmelser i ämnet finns nu intagna i 6kap. lagen (1904: 26 s. 1) om vissa inlernalionella rättsförhållanden rörandeäktenskap, förmynderskap och adoption (lag). Bestämmelserna ärkortfattade, och betydelsefulla frågor är inle behandlade. a. saknasföreskrifter om när svensk domstol är behörig atl ta upp ansökan om adoptionmed inlernalionell anknytning och bestämmelser om rättsverkningarna av sådanadoption. Även om dessa frågor synes ha fåll sin lösning i praxis utan atlnågra nämnvärda svårigheter uppkommit, kan ölägenheterna av alt regleringen ärofullständig väntas bli mera märkbara efter hand som antalet adoptioner med intemationeUanknytning ökar. Del är därför önskvärt att ge såväl enskilda medborgare sommyndigheterna bättre ledning än de får f. n. HärtUl kommer all den gällanderegleringen har visat sig försvåra eller åtminstone fördröja adoptioner som ärtill barnels bästa och därför i och för sig framstår som lämpliga och önskvärda.Dessa svårigheter föranleds av att enligt nu gällande rätt en utiändsk medborgareinle får adoptera eller adopteras i , om inle adoptionen blir gällandei den stal han tillhör. Svensk domstol kan därför i sådana fall ofta inle ulanvidare bifalla en adoplionsansökan. I vissa fall har adoption av utiändskt barnkunnat genomföras först sedan barnet upplagils lill svensk medborgare. Någonhänsyn lill den främmande statens reglering har aUlså inte tagits i sak. Naturalisationenhar använts som en metod att komma ifrån kravet i den svenska inlernalionellaadoptionsrätten all adoption av utlänning kan ske bara om adoptionen blirgällande i dennes hemland. All lagstiftningen måste kringgås på della sätt, förall elt i sak önskvärt och lämpligt resultat skall uppnås, ger tydligt vidhanden atl lagstiftningen på området är i behov av en översyn. Vid en sådan översyn måstebeaktas all hithörande frågor tUl viss del har blivit föremål för reglering pådet internationella planet. för inlernalionell privaträtt, avvilken är medlem, har antagit en dagtecknadkonvention om behörig myndighet, tillämplig lag och erkännande av beslutrörande adoption (här benämnd ). I betänkandet (SOU 1969:11) Inlernalionell adoptionsrätt har särskilt lUlkallad sakkunnig lagt framförslag till en särskild lag om inlernalionellrättsliga förhållanden rörandeadoption, avsedd atl ersälta 6 kap. lag. Lagförslaget innehåUerbestämmelser om svensk domstols behörighet all pröva ansökan om adoption, omtillämplig lag vid prövning av sådan ansökan, om erkännande av utländska adoptionsbeslul. omvissa rättsverkningar av adoption och om hävande av adoption. all la någonbeslämd ståndpunkt i frågan om lämpligheten av etl svenskt tUlträde lill Haagkonvenlionenhar utredningen i sitt lagförslag eftersträvat en reglering i näraöverensstämmelse med konventionen. svenskt tillträde till denna förutsätteremellertid enligt utredningsförslaget vissa särbestämmelser för fall somomfattas av konventionen. Utredningen förordar atl Kungl. Maj:t genom den nyalagen bemyndigas all meddela sådana bestämmelser cch har även lagt framförslag lill en kungörelse i ämnet. Genom lagen (1970: 840) omändring i har möjligheterna att häva adoption slopats i svenskrätt med verkan fr. o. m. . I bUaga lUl den promemoria (Ds Ju1970: 5) som låg till grund för den nya lagstiftningen diskuteras frågan vilkenverkan ell undanröjande av hävningsmöjligheterna skall ha i internationell-privaträllsliglhänseende. I promemorian förordas atl de i utredningsförslaget upptagna bestämmelsernaom hävande av adoption inte upphöjs lill lag och alt de inlemationeU-privalrältsligafrågorna rörande hävande av adoplivförhållande med inlernalionell anknytninglämnas oreglerade i en blivande lagstiftning om internationella rättsförhållandenrörande adoption. Utredningenslagförslag har i sina huvuddrag frånsett reglerna rörande hävande avadoption fåll etl genomgående positivt mottagande av remissinstanserna.Dessa har i allmänhet också anslutit sig till den i promemorian uttalade uppfattningenatt frågan om hävande av adoption inle bör regleras i en ny internationellrältsliglagstiftning. Jag biträderremissinstansernas uppfattning atl utredningens lagförslag om man t. v.bortser från hävandereglerna i och för sig är väl ägnat all läggas till grundför lagstiftning. Innan jag går in på själva lagstiftningsärendet vill jagbehandla frågan om bör tillträda , eftersom denna frågahar nära samband med frågorna om lämpligheten av och formerna för en ny lagstiftningom internationell adoptionsrätt. Till den speciella frågan om hävande av adoptionmed inlernalionell anknytning liksom lill enskUdheterna i övrigl i utredningsförslagetfår jag anledning all återkomma i del följande. 6.2Frågan om tillträde till Utredningenhar för sin del utgått från atl förr eller senare tillträderHaagkonventionen, Enligl utredningens mening förelåg emellertid vid dentidpunkt då betänkandet lades fram inle etl tillräckligt underlag för en bedömningav frågan om så bör ske. Enligt utredningen är vissa ölägenheter förenade med etltillträde till konventionen. Ett slutligt ställningslagande i ralifikalionsfråganförulsätler en avvägning huruvida konventionens krav i olika hänseenden ochdärmed förenade olägenheteruppvägs av de fördelar som vinns lill följd av att svenska adoptionsbeslultillförsäkras erkännande i övriga konventionsslater. Resultatet av en sådanavvägning blir i sin tur beroende av hur många och vilka främmande stater somtillträder konventionen. har som nämnl endasl en stal ()ratificerat konventionen och i övrigl bara två stater (och SlorbrUannien)undertecknat den. Bara ell fåtalremissinstanser har uttalat sig i ralifikalionsfrågan. Dessa instanser tUlstyrkereller förklarar sig inle vilja motsätta sig alt tillträderkonventionen. Föregen del anser jag i likhet med utredningen och av skäl som utredningen haranfört att liden ännu inle är mogen alt la ställning lill frågan om Sverigestillträde till konventionen. Som utredningen har framhållit bör ett sådanitillträde om möjligt ske gemensamt med övriga nordiska länder. F. n. har man emellerlidinle i något av dessa länder aktuella planer på all ratificera konventionen. Allfrågan om ratifikation av Haagkonvenlionen tills vidare skjuls påframliden hindrar enligl min mening inle all intern lagstiftning omedelbartgenomförs på grundval av utredningsförslaget. Som kommer all framgå av delföljande delar jag utredningens uppfattning all de allmänna internationeU-privaträttsligaregler rörande adoption, som under alla förhållanden måste finnas med tanke påförhållandel till icke-konventionsslaler, i vissa hänseenden bör utformas på etlsätt som innebär avvikelser från konventionens reglering. Det kommer därföräven efter elt svenskt tUlträde lill konventionen all i svensk lag finnas två regelsystempå detla område bortsett från all del även i framliden kan finnas behov avsärskilda internordiska regler. a. med hänsyn till all antalet konvenlionsstaleri varje fall kommer all vara begränsat är det naturUgtatt problemet tekniskt löses på det sätt som utredningen har föreslagil och sominnebär atl på konventionen grundade bestämmelser får karaktären av särskildaregler om undanlag från en allmän lag om internationella rättsförhållanden rörandeadoption. En lagstiftning av delta slag som genomförs nu behöver således inleändras ulan endasl kompletteras i samband med en framtida ratifikation avkonventionen. viktigt skäl all inle skjuta frågan om en generelllagstiftning i ämnet på en obestämd framtid är givetvis det förut påtaladeakuta behovet av en reformering av nuvarande regler. Det sagda innebär inle altden lagstiftning som genomförs nu inte bör utformas med beaktande av innehålleti . Del är tvärtom etl önskemål all en nära anpassning tillkonventionens regelsystem sker så långt detla är förenligt med de grundläggandevärderingar på adoptionsrättensområde som bär upp vår interna adoplionslagsliftning. Del bör härvid beaktas atlinnehållet i får anses vara elt uttryck för en i dagförhärskande internationell opinion i fråga om vad som bör gäUa rörandeadoptioner med internationell anknytning. Idella sammanhang bör också uppmärksammas frågan om en ny lagstiftnings förhåUandetill det lagsliflningsarbele på den internationella familjerättens område iövrigt som pågår f. n. Familjerällskommiltén harlagt fram förslag lill ny lagstiftning på detta område i betänkandet (SOU 1969:60) Internationell äktenskaps-och arvsrätt. Förslaget har remissbehandlats ochär f. n. föremål för överväganden inom . Oavsett vadresultatet kan bli av dessa överväganden är det enligl min mening tydligt atlett genomförande av den nu aktuella lagstiftningen rörande adoption inleinnebär all man lar ståndpunkt i frågor av principiell räckvidd och därigenomföregriper en mera omfattande lagstiftning på den internationellafamiljerättens område. De båda ulredningsförslagen bygger f. ö. på sammagrundsyn när del gäller den internationella familjerättens centrala problem. 1904års lag framstår i flera hänseenden som föråldrad och familjerällskommilténhar som nämnl lagt fram förslag lill ny lagstiftning i de frågor om äktenskapsingående och upplösning som behandlas där. De regler om adoption somutredningen har föreslagil bygger på en kombination av nationalitets- och domicUprinciperna,medan lag ger ett dominerande utrymme åt nationaliteten som anknytningsfaklum.I den delen kan jag i princip ansluta mig till utredningsförslaget. Under dessaförhållanden anser jag i likhet med utredningen all de nya reglema inlelämpligen bör inpassas lag ulan som utredningen har föreslagit börfå sin plats i en frislående lag om internationella rättsförhållanden rörandeadoption. Utredningenbehandlar inle frågan om behovet av ändring i de internordiska adoplionsreglersom finns nordiska konvention och förordning. Jag kommeremellertid i det följande alt la upp frågan huruvida slopandet av de nuvarandemöjligheterna atl häva adoption bör föranleda att frågan om en revision avkonventionen och förordningen aktualiseras. Jagövergår nu till atl behandla de olika frågor som berörs i utredningens förslagtill lag om internationellrältsliga förhållanden rörande adoption. Bestämmelserom svensk domstols behörighet all pröva ansökan om adoption finns inle i 1904års lag. Utredningen föreslår, alt ansökan om adoption får prövas av svenskdomstol, om den eller de sökande är svenska medborgare eller har hemvist här iriket eller om Kungl. Maj:t i annat fall medger all ansökan prövas här. Utredningensförslag i denna del har inle föranlett några erinringar underremissbehandlingen. Såvitt gäller svenskdomstols behörighet i fall då den eller de sökande är svenska medborgare ellerhar hemvist här i riket överensstämmer förslaget i huvudsak med svenskrättspraxis och med Haagkonvenlionen om adoption. I likhet medremissinstanserna biträder jag förslagel i denna del. I fall då två makar sökeradoption kan del länkas all ingen av de angivna behörighetsgrunderna medborgarskap eller hemvist i föreligger beträffande båda makarna menall någon av grunderna föreligger beträffande en av dem. I en del sådana fallhar adoplionsansökan upptagits av svensk domstol. Däremot synes ansökan om adoptioninle ha upptagils i fall då sökanden varit utländsk medborgare med hemvistutomlands. I sådana fall kan det dock undanlagsvis vara önskvärt, all ansökanom adoption får prövas här, t. ex. i vissa fall när den som skall adopteras ärsvensk medborgare eller har hemvist här. Som regel framstår del visserligen somlämpligast all ansökan om adoption prövas i den stal lill vilken adoptantenhar den närmaste anknytningen, eftersom del är lättast alt i den staten utredafrågan om adoptionens lämplighet, men förhållandel kan undanlagsvis vara ellannat. a. fall av den art som jag här har berört föreslår utredningensom nämnt all Kungl. Maj:l får pröva om ansökan bör upptas av svensk domstol.Även jag anser del lämpligt alt adoptionssökande i en del särprägladesituationer, som inle lämpligen kan preciseras närmare i lag, kan få sinansökan prövad av svensk domstol. I likhet med vad som gäller enligl lagen(1964: 726) om svensk domstols prövning av äklenskapsmål i vissa fall bör somutredningen har föreslagit prövningen i det enskilda fallet ankomma på Kungl. Maj:l.Jag biträder sålunda utredningens förslag också i denna del. 1904års lag utgår från all svensk lag skall tillämpas vid svensk domstols prövningav ansökan om adoption. kommer indirekt tUl ullryck genom föreskriftenall utländsk medborgare inle får här i riket adoptera eller adopteras, om inleadoptionen bli gällande i den stal han tillhör. Det är som jag förut har anförtframför allt denna bestämmelse som försvårat eller t. o. m. hindrat i och försig lämpliga adoptioner av Utredningen föreslår, atl ansökan om adoption skall prövas enligl svensklag och all, när den som skall adopteras inle har fyllt , del skallbeaktas, om sökande eller barnet genom medborgarskap eller hemvist har sådananknytning till främmande stat alt del skuUe lända lill avsevärd olägenhet förbarnet, om adoptionen inle blir gällande där. Utredningens förslag hargenomgående tillstyrkts under remissbehandlingen. Förslagelalt svensk lag skall tillämpas oavsett parternas medborgarskap eller hemvistöverensstämmer med vad som får anses vara gällande rätt. Även Haagkonventionenom adoption upptar som huvudregel alt myndighet som är behörig atl la uppansökan om adoption lUlämpar del egna landels lag. Härifrån gör dockkonventionen två undanlag. Dels skall barnels nationella lag tillämpas i frågaom samlycken och yttranden som rör barnet, dels skall vissa adoptionshinder ilagen i den stal där adoptanterna är medborgare tillämpas, om den staten hargjort uttryckligt förbehåll därom. Del första undanlaget saknar motsvarighet igällande svensk rätt, och det andra är utpräglat konventionsbetingat. Det finnsenligt min mening inle anledning all la upp motsvarighet lUl något av dessaundanlag i den generella lagstiftning som skall genomföras. Om Sverigesenare tillträder Haagkonvenlionen, får erforderliga undantag från dengenerella lagstiftningen göras i del sammanhanget. Jag biträder sålundautredningens förslag i denna del. Somjag förut har anfört har kravet på alt svensk adoption blir gällande i utiändskparts hemland medfört betydande ölägenheter. Om elt utländskt bam från eltgeografiskt avlägset land har lämnat hemlandet för atl i adopteras avsvenska medborgare eller andra här bosatta personer, lorde frågan, huruvidaden svenska adoptionen blir rättsligt gällande i barnels hemland eller inle,regelmässigt sakna varje praktisk betydelse. I hithörande fall har man iallmänhet inle aiUedning räkna med atl barnet kommer all flyttatillbaka tUl hemlandet, särskUl inte om barnet skall upptas lill svenskmedborgare efter adoptionen. Men i så fall är del också likgUtigt för allaparter humvida den främmande statens lag erkänner adoptionen. A andra sidanfinns det som domareföreningen har anfört skäl atl iakttaga viss försiktighetmed tanke på bl.