prop · FU0393 · 1971-12-31 00:00:00 — Den reella betydelsen av preferenserna ökarsjälvfallet också i den mån i större utsträckning kan utnyttja dekonkurrensmässiga fördelar dessa innebär genom alt utveckla de allmänna förutsätlningarnaför sitt näringsliv och förbättra sin produktions- och marknadsföringsteknik.Del finns enligt min uppfattning anledning atl räkna med all preferenssystemel,framför allt på , skall visa sig vara ell positivt bidrag till u-ländernasekonomiska utveckling. Erbjudandenainom innebär alt preferenssystemel skall kunna sättas i kraft så tidigtsom möjligt under innevarande år. Vissa frågor av betydelse för genomförandelav preferenserna jag återkommer tiU dem i del följande har ännu inle fållen slutlig lösning på det internationella planet. Givarländerna är emellertid ifärd med all vidta de åtgärder som krävs för alt erbjudandena om preferenserskall kunna infrias. har som nämnts tagitställning i frågan. Av våra nordiska grannländer har regeringen i fåttbemyndigande alt vid lämplig lidpunkt sätta preferenserna i kraft. Del ärenligt min mening naturligt att även vi nu tar slutlig Prop.1971: 93 21 ställningi frågan och all förslag om genomförande av lullpreferenser i nuframläggs för ulan alt utgången av de pågående inlernalionellaöverläggningarna i utestående frågor avvaktas. Närdet gäUer utformningen av preferenserna företer de olika givarländernaserbjudanden vissa skiUnader sinsemellan, bl. a, beträffande formerna föråtgärder lill skydd mol skador på den egna industrin. Vissa länder, såsom EEC-ländernaoch , avser sålunda alt till-lämpa elt syslem enligt vUkel kontingenterfastställs för de varor på industrivaruområdet som omfattas av preferenserna.Den preferensbehandlade importen av varor som kan vålla marknadsstörningbegränsas härvid redan från början genom atl luUfrihelen binds lill vissa kontingenter.Även för övriga varor skall den preferensbehandlade importen kunna begränsasgenom konlingenlsyslemet om marknadsslörningar skulle inträda för preferenssyslemelstillämpning. Flertalet andra länder, bl. a. och , kommer allhelt la undan särskilt känsliga varor från preferensbehandlingen ochförbehåller sig dessutom genom en skyddsklausul rälten all vidta lämpligaåtgärder om marknadsstörningar skulle uppträda. Även de nordiska länderna harförbehållit sig möjligheten till undanlag och förutsätter en skyddsklausul avdenna typ. Till sina verkningar lorde dock de båda systemen i praktiken varaungefär Ukvärdiga. Ifråga om den närmare utformningen av preferenserna för svensk del vUl jaganföra följande. Tullpreferensernahar av såväl de nordiska länderna som av EEC, , och Japanerbjudils i form av tullfrihet. Jag förordar alt denna princip vidhålls försvensk del. Ifråga om industrivaror har tUlsammans med de nordiska länderna underförhandlingarna erbjudit tullfrihet utan undantag. Om de störrehandelsnationerna valde all från början begränsa preferensbe-handUngen förvissa varor ansåg de nordiska länderna sig dock också kunna bli tvungna atl laundan vissa kategorier av varor från preferenssystemel. Övriga i-länder harnumera förklarat att de i en eller annan form kommer all begränsapreferensbehandlingen för vikliga in-duslrivaruseklorer. I och Finlandkommer också undanlag all göras, och i har man förbehållit sigvalfrihet i detta avseende. De industrivaruområden som för svensk delerfarenhetsmässigt är särskilt utsatta för lågpriskonkurrens är framför allttextil- och konfeklionsinduslrin samt sko- och läderindustrin. Önskemål omundanlag från preferensbehandlingen för varor inom dessa industribranscher harockså framförts under remissbehandlingen. Det är för övrigt bl. a. för dessavaror preferensbehandlingen kommer att begränsas också i övriga i-länder. Ellgenomförande i av preferenser ulan undanlag skulle innebära atl dessaindustrisektorer skulle kunna utsättas för markant 1971: 93 22 I dagens läge lalar därför starka skäl för all devaror, för vilka konkurrenssituationen är mest känslig, såsom väv av bomull ochkonstfibrer, trikå, kläder, handskar och skor, undantas frånpreferensbehandlingen, och jag förordar alt så sker. Till undantagen bör ocksåfogas vissa varor inom 3539 kap. i tuUlaxan som i omfattas avjordbruksregleringen. Dessa varor saknar från importsynpunkt intresse i dellasammanhang. Del svenska preferenserbjudandelpå jordbruksvaruområdet omfattar bl. a. vissa varor som räknas somindustrivaror i EFTA, såsom fiskkonserver, soppor och såser samt drycker avolika slag. Vidare ingår vissa frukt- och köksväxtberedningar. Erbjudandet harutformats efter samråd med bl. a. statens jordbruksnämnd. Vid konsultationernai har uttryckt sin uppskattning över erbjudandel och jagförordar alt preferenserna inom detla område genomförs i enlighet mederbjudandel. Förteckning över de varorsom bör undantas från preferensbehandlingen samt över preferensberättigadevaror på jordbruksområdet torde få fogas som bilaga 2 och 3 lill slalsrådsprolokolleti detla ärende. I den mån konkurrensförhållandena ger anledning härtill bör Kungl,Maj:t ha rätt atl slopa undantag i bilaga 2. Ävenom preferensbehandlingen för särskilt känsliga varuområden hos i-ländernasålunda i en eUer annan form redan från början begränsas har det i notifikationernaom preferenserna förutsatts möjligheter tiU ytterligare skyddsåtgärder av olikaslag vid marknadsslörning. För vår del har vi förbehållit oss rätten att vid marknadsslörningåterinföra tull eller tillgripa importrestriktioner. Vi har härvid bl. a. avhänsyn tiU alt åtgärden inte skall drabba vissa mottagarländer onödigt hårt,exempelvis mindre utvecklade länder som ej bidrar lill marknadsstörning,förutsatt alt skyddsåtgärderna skall kunna begränsas till importen endasl frånland som orsakar eller hotar atl orsaka skada. Jag förordar atl sådanaskyddsåtgärder får vidtas. Del bör enligl min mening också vara möjligt all förvissa varor tillämpa luUkonlingenter, om så skulle visa sig lämpligl. Preferenssystemelbygger på det tekniska planet på ett utvecklat samarbete mellan givar- ochmottagarländer. Tekniska skäl lalar för all kretsen av mottagarländer i storlsett bör vara enhetlig hos de olika givarländerna. underlättar ursprungskonlrollen.Önskemålet om likvärdiga konkurrensförhållanden för industrin i de olikaländerna talar också för en sådan enhetlighet. De nordiska länderna har ocksåsom en arbetshypotes utgått från all mottagarländerna i huvudsak bör vara desamma för de olika givarländerna. Någoninternationell definition på begreppet u-land har inte varit 1971: 93 23 möjligall fastställa och några definitiva slällningslaganden lill frågan ommottagarländerna synes ännu inte föreligga hos i-länderna. Del lorde dock inlebli möjligt atl nå fullständig enighet i denna fråga. IUNCTAD har preferensfrågan framför allt drivits av den s. k. 77-gruppen, som f.n. beslår av 90 saml och . Gruppenstalesman har i UNCTAD-rapporlen fått antecknat all dessa länder utgår ifrånatt de blir delaktiga av preferenserna. Inom hänförs till u-ländernaockså vissa som inte deltar i nämnda grupp men ingår i deav FN fastställda latinamerikanska och afro-asiatiska ländergrupperna. Till u-landskretsenbör också räknas vissa utomeuropeiska områden som står under vissa preferensgivandeländers överhöghet, bl. a. , saml länder för vUkas ulrikesförbindelser eltgivarland svarar. Därutöver finns etl anlal , bl. a. DemokratiskaFolkrepubliken och Demokratiska Republiken , som inle deltar i FNeller . Slutligen har vissa europeiska länder som ej ingår i 77-gruppenframfört önskemål om preferenser. Medhänsyn till den osäkerhet som ännu råder ifråga om övriga i-länders slutligaställningstagande lill frågan om mottagarländer, förordar jag alt preferensernaför svensk del t. v. får ges lill länderna i 77-gruppen samt lill , ,Mongoliska och . De fyra nyssnämnda länderna ingår iden grupp i som ej tillhör 77-gruppen. DemokratiskaFolkrepubliken och Demokratiska Republiken bör också kunnamedges preferenser. Preferenserna bör vidare efler närmare prövning av Kungl. Maj:lkunna utsträckas lill nämnda utomeuropeiska områden och länder för vUkai-länder ansvarar. Jag lorde få anledning återkomma lill frågan ompreferensbehandling för andra länder än de här nämnda. Enförteckning över länder som deltar i 77-gruppen lorde som bilaga 4 få fogas lillstalsrådsprotokollel i della ärende. Utövervad tidigare berörts gäUer som förutsättning för att en vara skall bli föremålför preferensbehandling självfallet all varan helt produceras i ett u-landeller i varje fall undergått en väsentiig bearbetning i ell sådani land. Vilkakrav som i della sammanhang skall uppställas är fortfarande föremål föröverläggningar givarländerna emellan. Som grund för arbetet har lagts de reglersom EEC tillämpar i förhållande lill de med gemenskapen associerade ländernamen också erfarenheterna i EFTA beaktas. Arbetet har fortskridit så långt nu lorde kunna ulgå från alt resultatet kan godtas för svensk del. Förall preferenserna med säkerhet skall komma lill godo måste del ocksåvara möjligt all kontrollera alt de importerade varorna har sitt ursprung idessa länder. Vid importen skall varorna därför ål-följas av ursprungscerlifikal,utfärdade av exportlandets myndigheter.. 1971: 93 24 I UNCTAD-överläggningarnahar åtagit sig all genom generalsekreterare meddelagivarländerna vilka åtgärder de vidtagit för atl komma i åtnjutande avpreferensbehandlingen, bl. a. beträffande vilken myndighet som skall utfärda ursprungscertifikatenoch hur uppgifterna skall kunna verifieras. Innan elt u-land gjorl sådan nolifikationär del inle möjligt alt medge preferensbehandling för import från della land. Avdel sagda framgår all del för den praktiska tillämpningen av preferenssystemelär nödvändigt all meddela detaljerade bestämmelser i en rad hänseenden. Atlflera hithörande frågor ännu inte blivit slutbehandlade på det inlernalionellaplanet bör inle få lägga hinder i vägen för elt ställningstagande tillpreferensernas införande. Det lorde lämpligen få ankomma på Kungl. Maj:l altsenare fastställa de närmare föreskrifter som för svensk del blir nödvändigaför preferenssystemets tiUämpning. Jag vill i della sammanhang endasl framhåUaall tullmyndigheterna inte kan åläggas alllför betungande skyldigheter medavseende på ursprungskontrollen. Det är uppenbart att en stor del av arbetetför all preferenssystemet skall kunna fungera friktionsfritt måste få ske isamarbete mellan givarländerna saml mellan dessa och mottagarländerna. Densammanlagda tullbelagda importen till av jordbruksvaror ochindustrivaror från här nämnda och områden med undanlagav omfattade , bortsett från kaffe, varor lill elt värde av ca265 milj. kr. Importen av de varor som läcks av erbjudanden på jordbruksvaruområdeluppgick lill 33 milj. kr. Undantagen på induslrisidan motsvarar en import om130 milj. kr. De varor för vilka preferens t. v. erbjuds omfattade enimport om totalt omkring 110 milj. kr. Tulluppbörden för denna import uppgickår lUl omkring 12 milj. kr. Den tullbelagda importen från Hongkonguppgick lill 195 milj. kr., varav 37 milj. kr., medförande en lulluppbördom 5 milj. kr., skulle omfattas av eventuella preferenser. Del slutliga utfalletbeträffande såväl importvolymen som lullborlfallet blir dock självfalletberoende av i vUken utsträckning u-ländema kan utnyttjapreferenserna för sin export. Atlge vissa länder preferensbehandling i tullhänseende strider mot våra åtagandeni . Förslag om undantag från åtagandena i denna del är därför underutarbetande inom . Innan ell sådani medgivande lämnats, bör preferensernainte sättas i krafl. Maj:t att medge preferensbehandling för u-landsimporlen tordelämpligen införas i 8 § tulltaxeringsförordningen (1960: 391) under punkten 23,som f. n. innehåUer en bestämmelse om tullfrihet för handgjorda textilvarorfrån . Någon ändring av tullfriheten för dessa varor syns del intefinnas anledning göra i detla sammanhang. För all uppnå tidsmässig samordningmed del berörda 1971: 93 25 medgivandettUl undanlag från bör del överlämnas åt Kungl. Maj:l alt bestämma när ändringeni tulltaxeringsförordningen skall träda i krafl. Deföreslagna ändringarna i Brysselnomenklaluren utgör en naturlig anpassning lillden tekniska utvecklingen. Ingen erinran mot förslagen har framförls avremissinstanserna och jag förordar, att de godtas för svensk del. De ändringari tulltaxan som blir påkallade ämnar jag i annat sammanhang lägga fram förslagom. Underåberopande av det anförda hemsläller jag alt Kungl. delsantaga inom upprättat förslag till förordning om ändring i tulltaxeringsförordningen(1960: 391), debantaga rekommendationen av rådel för samarbete på tullområdetrörande ändring av nomenklaturen för klassificering av varor i tulltarifferna. Medbifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:l Konungen all lill skall avlålasproposition av den lydelse bUaga lill delta protokoll utvisar. Rekommendation av Rådet för samarbete påtullområdet rörande ändring av nomenklaturen för klassificering ar varor itulltarifferna Rådet för samarbete på tullområdet, som beaktar artiklarna III b, IV e, VI ochXVI i konventionen rörande nomenklatur för klassificeringav varor i tulltarifferna, som beaktar protokollet angående ändring idenna konvention, till vilket protokoll nomenklaturens text är fogad, som beaktar Rådels rekommendationer , den8 och rörande ändring av nomenklaturen, som anser atl det är nödvändigt att företaga ytterligareändringar i nomenklaturen med hänsyn särskUt lill den tekniska utvecklingenunder senare lid och därav föranledda förändringar i inlernalionell handel, på nomenklalurkommilténs inrådan, rekommenderar de fördragsslutande parterna, i överenstämmelsemed bestämmelserna i ovannämnda arlikel XVI, följande ändringar i nomenklaturen: (Iföljande sammanställning har endasl upptagils ändringar av sådan arl att deföranleder ändringar i den svenska tulltaxetexten.) under ett tulltaxenummer visst ämne, hänföresämnet till detta nummer både när det är i rent tillstånd och när det förekommeri blandning eller förening med annat ämne. Till tuUlaxenummer, som angesomfatta vara av visst ämne, hänföres även vara som delvis är tillverkad avdetta ämne. Tulltaxering av blandning eller sammansatt vara regleras närmare avbestämmelserna i 3. 2. a) Elt omnämnande av en artikel i etl tulltaxenummerskall anses inbegripa artikeln i ej komplett eller ej färdigarbetat skick,under förutsättning att den ej kompletta eller ej färdigarbelade artikeln vidinförseln företer de väsentliga kännetecknen på den kompletta eller färdigarbeladeartikeln. Det skall även anses inbegripa den kompletta eller färdigarbelade artikeln(eller en sådan arlikel som enligt denna regel skall tulltaxeras som kompletteller färdigarbetad) inkommande antingen ej hopsatt eller isär tagen. b) Ett omnämnande av elt material eller ämne i ett tulltaxenum- mer skall anses inbegripa blandningar ellersammansättningar av delta material eller ämne med andra material eller ämnen. Eltomnämnande av varor av ett visst material eller ämne skall anses inbegripavaror som helt eller delvis består av detta material eller ämne.Tulltaxeringen av varor som består av mer än ett material eller ämne skall slieenligt principerna i regel 3. Kan vid tulltaxeringen av en vara två eller fleratulltaxenummer komma i fråga gäller följande: a) tulltaxenummermed specificerad varubeskrivning tillämpas framför tulltaxenummer med meraallmän varubeskrivning; b) blandningoch vara, som består av olika ämnen eller är sammansatt av olika beståndsdelaroch som ej kan tidllaxeras med ledning av bestämmelsen under a, tulltaxerassåsom det ämne eller den beståndsdel som ger blandningen eller varan desshuvudsakliga karaktär; c) tulltaxenummersom ger det högsla tullbeloppet tillämpas, om tulltaxeringen ej kan ske med lill-lämpningav bestämmelserna under a eller b. Då av någon anledning varor synes kunna tulllaxerasenligt två eller flera tuUlaxenummer, skall luUlaxeringen verkställas påföljande sätt: a) det tuUlaxenummersom ger den mest specifika beskrivningen skall ges företräde framför sådana tuUlaxenummersom ger en mera allmän beskrivning; b) blandningaroch sammansatta varor som består av olika material eller är sammansatta avolika komponenter och som ej kan tull-taxeras med hänvisning till 3 a skalltulltaxeras som om de bestod av det material eller den komponent som gervarorna deras huvudsakUga karaktär, i den mån delta kriterium är tillämpligt; c) då varorej kan tulllaxeras med hänvisning till 3 a eller 3 b skall de tulltaxerasenligt det tuUlaxenummer som medför den högsta lullsatsen. i anmärkning till avdelning eller kapitel altavdelningen eller kapitlet ej omfattar vissa varor och hänvisas tillannan avdelning eller kapitel eller till visst tuUlaxenummer, avser undantageti anmärkningen, om ej annat är föreskrivet, samtliga varor som är hänförligatill sistnämnda avdelning, kapitel eller (Nuvarandepunkt 5 blir punkt tulltaxenummer, även om den i anmärkningen förekommande uppräkningen av varorna ej är fullständig. Detla kapitel omfattar alla levande djur utom fisk,kräftdjur, blötdjur och mikrobkulturer. kapitel omfattar alla levande djur utom; a) fisk, kräftdjur och blötdjur enligt nr 03.01 och 03.03; b) mikrobkulturer och andra produkter enligl nr 30.02; c) djurenligt nr 97.08. b) tarmar, blåsor och magar av djur (nr 05.04) saml djurblod, hänförligt till nr 05.15; c) animaUska fetler (15 kap.), andra än produkter, hänförliga nr 02.05. Ister och annat fett av svin eller fjäderfä, icke utsmälteller utpressat och icke innehållande kötlrän-der, färskt, kylt, fryst,sallat, torkat eUer rökt: b) tarmar, blåsor och magar av djur (nr 05.04) samtdjurblod (nr 05.15); c) animaliskt fett, annat än produkter enligt nr 02.05(15 kap.). Svinfetl, ej innehållande kött, och fjäderfäfett (ej utsmält,utpressat eller extraherat med lösningsmedel), färskt, kylt, fryst, saltat,torkat eUer rökt: Fisk, saltad, torkad eller rökt: Fisk, torkad, saltad eller rökt (äveti varmrökt): Mjölk och mejeriprodukter; ägg; naturlig honung 4 kap. Mejeriprodukter; fågelägg; naturlig honung; ätbaraprodukter av animaliskt ursprung, ej annorstädes nämnda eller inbegripna Nuvarande lydelse Nr 04.05 Ägg av fåglar samt äggula, färska, konserverade, torkadeeller sötade: Fågelägg och äggula, färska, torkade eller på annat sättkonserverade, även sölade: Ätbara produkter av animaliskt ursprung, ej annorstädesnämnda eller inbegripna Anmärkning 1 d) d) borst och andra djurhår i bindlar för borslfabrikation(nr 96.03). d) bindlar för borsttillverkning (nr 96.03). kapitel omfattar endasl sådana produkter, somvanligen levereras av trädgårdsmästare, plantskolor eller blomsterhandlare förplanterings- eller prydnadsändamål. Potatis och ätbar lök hänföres dock till7 kap. 1, kapitel omfattar endasl levande träd och varor(inbegripet köksväxtplantor) av sådana slag som vanligen levereras av trädgårdsmästare,plantskolor eller blomsterhandlare för planlerings-eller prydnadsändamål;kapitlet inbegriper dock ej potatis, ätbar lök och andra produkter enligt 7kap. Såsom köksväxter enligt nr 07.01 anses även ätbarasvampar, , kapris, tomater, potatis, rödbetor, gurkor, pumpor, auberginer,sötpaprika (Capsicum grossum), fänkål, persilja, körvel, dragon, krasse, ,pepparrot och vitlök. Såsom köksväxter enligt nr 07.02 07.04 tulllaxeras allade produkter, som i färskt tillstånd hänföres UU nr 07.01. Nr 07.04 omfattar dock icke: Ordet "köksväxter" i nr 07.01, 07.02 och 07.03skall anses inbegripa ätbara svampar, tryffel, , kapris, tomater,potatis, rödbetor, gurkor, pumpor, auberginer, sölpaprika, fänkål, persilja,körvel, dragon, krasse, (Majorana eller Origanum majorana),pepparrot och vitlök. Nr 07.04 omfattar alla torkade, dehydratiserade eller evaporeradeköksväxter av sådana slag som är hänförliga till nr 07.0107.03 andra än: a) torkade baljväxtfrön(nr 07.05); b) sötpaprika (Capsicumgrossum), målen (nr 09.04); c) mjöl av torkadebaljväxtfrön, hänförliga till nr 07.05 (nr 11.03); d) mjöl, gryn och flingor av po tatis (nr 11.05). Anmärkning 1, sista stycket TiUsatser av andra ämnen lill de produkter, som ärupptagna i nr 09.0409.10, härunder inbegripet de blandningar som avses i aoch b ovan, skall icke påverka tulltaxeringen, under förutsättning all desålunda erhållna blandningarna fortfarande har karaktär av varor, upptagna inågot av de nämnda tulltaxenumren. I motsatt fall hänföres dylika blandningaricke till della kapitel; om de utgör preparat för smaksättning, tulllaxeras deenhgt nr 21.04. Anmärkning 2 a) a) sötpaprika (Capsicum gros sum), omalen (7 kap.); Anmärkning 2 b) b) kubebapeppar av arten Cu- beba officinalis Miq. eller Piper cubeba (nr 12.07). Bovete, hirs, sorghum, kanarie-frö och annan spannmål: Anmärkning 1 b) (nuvarande anm. b)) b) mjöl, värmebehandlat eller på annat sätt berett tillnäringsmedel för barn eller för dietiskt bruk (nr 19.02); mjöl, somvärme-behandlats uteslutande för att förbättra bakförmågan, hänföres dock tilldetta kapitel; a) torkade spritadebaljväxtfrön (nr 07.05); b) målensötpaprika (nr 09.04); c) mjöl av torkadebaljväxtfrön enligt nr 07.05 (nr 11.03); d) mjöl och flingor av potatis (nr 11.05). Tillsats av andra ämnen lUl produkter enligt nr09.0409.10 (eller till de blandningar som avses i a och b ovan) skall ej påverkaprodukternas tulltaxering, under förutsättning all de erhållna blandningarnabibehåller den huvudsakliga karaktären av varor, hänförliga till dessanummer. I annat fall hänföres sådana blandningar ej till detla kapitel;blandningar som utgör preparat för smaksäll-ning tulltaxeras enligl nr 21.04. a) sölpaprika, omalen (7 kap.); b) kubebapeppar (Piper cubeba) och andra produkter enligtnr 12.07. Bovete, hirs, kanariefrö och sorghum; annan spannmål: b) mjöl, berett för användning som barnmat, för dietisktändamål eller för matlagningsändamål, enligt nr 19.02; Anmärkning 1 e) (nuvarande anm. e)) e)stärkelse, utgörande kosmetiska preparat enligt nr 33.06. e) stärkelse med karaktär av parfymer, kosmetiska preparateller toaletlmedel hänförliga till nr 33.06. A. Förmalningsprodukter av de slag av spannmål som ärförtecknade i nedanstående tabell hänföres till detta kapitel om de, beräknatpå viklen av torrsubstansen, har: a) en stärkdsehalt(bestämd med Ewers modifierade polarimelriska melod) överstigande den som angesi kolumn 2; och b) en askhalt(efter avdrag för eventueUt tillsatta mineralämnen) ej överstigande den somanges i kolumn 3. I annat fall tulltaxeras de enligt nr 23.02. Produkter som med tillämpning av ovanståendebestämmelser är hänförliga till detta kapitel skall tulllaxeras enligt nr 11.01(mjöl av spannmål) om den mängd därav som passerar genom en sikt av nalursilkeeller av syntetiska eller regenererade textilfibrer med den maskvidd som angesi kolumnerna 4 eller 5 efter viklen räknat uppgår till minst det procenttalsom anges för respektive slag av spannmål. I annat fall tulltaxeras de enligt nr 11.02. Tabellen avser föreslagen lydelse. Nuvarande lydebe Nr 11.09 Gluten och glutenmjöl, rostade även Velegluten,även torkat Enligt nr 12.01 tulllaxeras bl. a. jordnötter,sojabönor, senapsfrön, vaUmofrön och kopra. Kokoksnötler hänföres till nr08.01 och till 7 eller 20 kan. Nr 12.01 skall anses tillämpligt för bl. a.jordnötter, sojabönor, senapsfrön, vallmofrön och kopra. Det skall ej ansestillämpligt för kokosnötter och andra produkter enligt nr 08.01 eller föroliver (7 eller 20 kap.). Belfrön, klöver- och gräsfrön, blomsterfrön, köksväxlfrön,frön av fruktträd och skogsträd samt frön av vicker och lupiner tulltaxerasenligt nr 12.03. Till nr 12.03 hänföres icke ärter, bönor och andra tillmänniska- eller djurföda tjänliga baljväxtfrön (nr 07.05), kryddor och andraprodukter, upptagna i 9 kap., spannmål (10 kap.), oljehaltiga frön och frukter(nr 12.01) samt frön och frukter, upptagna i nr 12.07. För tillämpning av nr 12.03 gäUer att belfrön, gräsfrönoch andra vallväxtfrön, frön av prydnadsblommor, köksväxlfrön, frön avskogsträd, frön av fruktträd samt frön av vicker och lupiner .skall anses somfrön av sådana slag som användes som utsäde.