prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Statistiska centralbyrånsfinansstatistik ger även information om industrins bruttosparande,bruttoinvesteringar samt extern finansiering. Utvecklingen redovisasi diagram 2. Frän finansstatistikenhar beräknats självfinansieringskvoter för vissa industrigrupper. Dessaredovisas i tabell 6. Kvoterna återger förhållandet mellan bruttosparandet ochinvesteringarna i anläggningar, maskiner samt lager. I tabellen redovisas ävensjälvfinansieringskvoter för hela industrins investeringar exklusive lager.Syftet härmed är att något belysa industrins möjligheter att med egna medelfinansiera sina anläggningsinvesteringar, vilket kan vara av intresse i ettmer långsiktigt perspektiv. Anmärkas bör, att de i tabellen redovisadesjälvfinansieringskvoterna är beräknade för hela industrigrupper.Finansieringsförhållandena mellan olika företag inom samma grupp kannaturligtvis variera högst avsevärt. Som framgår av tabellenminskade självfinansieringskvoten exklusive lagerförändringar för helaindustrin . har kvoten emellertid successivtstigit (jmf. även kurvan I-S i diagram 2). Inkluderas lagerförändringarnauppvisar självfinansieringskvoten större variationer över tiden och gick 1969 imotsatt riktning mot kvoten exklusive lagerförändringar. Mellan de olikaindustrigrupperna föreligger vissa skUlnader i självfinansieringsgraden. Vadgäller självfinansieringskvoten inklusive lagerförändringar uppvisar textil-och beklädnadsindustrin i genomsnitt en betydligt högre, fast fr. o. m. 1967fallande, kvot jämfört med de övriga industrigrupperna. Perioden harkännetecknats av en svag utveckling av såväl bruttosparande som investeringar.Även metall- och verkstadsindustrins självfinansieringskvot har under samtligai tabellen redovisade år legat pä en något högre nivå än för totala industrin.Däremot har massa- och pappersindustrins självfinansieringskvot i genomsnitt Bil.1 Preliminär nationalbudget 163 legat under genomsnittet för totala industrintrots den påtagliga förbättring av självfinansieringen som skett under 1968och 1969. Under de tre förstakvartalen låg inlåningen (flödet) i samtliga bankinstitut på en lägre nivåän året innan. Den relativa inlåningsminskningen varför både sparbankerna och postbanken av nästan samma storleksordning som föraffärsbankerna (jmf. tabell 7). Av den totala inläningsminskningen mellan detre första kvartalen 1970 och året innan på nästan 1,7mUjarder kr. svarade affärsbankerna för ca 800 milj. kr. Inlåningsutvecklingenunder skiljer sig härvidlag frän utvecklingen , då motsvarandeinlåningsminskning på 3,2 mUjarder kr. nästan uteslutande berördeaffärsbankerna. I stor utsträckning överensstämmer ovanstående utveckling mederfarenheterna frän tidigare konjunkturcykler. I kul-minationsfaser visarsedvaiUigt affärsbankerna en svagare relativ inlä-ningsutveckling änsparbankerna och postbanken på grund av sin högre andel företagsmedel. I ett tidigare avsnitthar framhållits att industrins och handelns likvida tillgångar minskade under1969. Likviditetsminskningen har fortsatt i än snabbare takt. Förkommunernas del började likviditetsminskningen menhar accentuerats. En schematisk kalkyl utifrån uppgifterna över dentotala bankinläningen samt över förändringarna i företagens och kommunernasbanktillgodohavanden anger att även hushållsinlåningen (flödet) successivtminskat . Detta bestyrkes även av att inlåningen isparbankerna har minskat . Den största delen avsparbankernas inlåning torde nämligen härröra från hushållen. Tabell IX: 7. Inläningsutvecklingen de tre första kvartalen1968, 1969 och 1970 Affärsbankerna Sparbankerna (80 större)Jordbrukskassorna Postbanken Källa: Bankinspektionen. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 164 Tabell IX: 8. Affärsbankernas tillgångar och skulder de tre förstakvartalen , 1969och 1970 Nettoförändring i milj. kr. Kassa, obligationer och valuta Utiåning Inlåning från allmänheten Nettoskuld tillriksbanken skulder (netto) Källa: Bankinspektionen. respektive augusti1969 infördes skärpta bestämmelser rörande affärsbankernas likviditets- ochkassareserver. Såsom framgår av den balans över förändringarna iaffärsbankernas tillgångar och skulder som redovisas i tabell 8 ökadeaffärsbankernas innehav av sådana liUgångar som normalt uppfattas som likvidamed 1270 mUj. kr..under de tre första kvartalen 1969. Den i nuvarande lägemera direkt disponibla delen därav, dvs. valutor och andra kortfristiga medel,sjönk däremot med över 400 mUj. ökade nettoupplåningen iriksbanken med ca 1 300 milj. kr. Den ökning av de likvida tillgångarna somredovisas i tabellen utgörs tUl största delen av ett ökat innehav avbostadsobligationer. Affärsbankema hade nämligen förbundit sig att finansieraen viss del av nyproduktionen av bostäder. Inte minst av hänsyn till deuppställda likviditetskvoterna har affärsbankerna varit angelägna att relativtsnabbt avlyfta kreditiven. Det begränsade utbudet pä kapitalmarknaden harmedfört att affärsbankerna därvid själva fått öka sitt innehav avbostadsobligationer. Utvecklingen under de treförsta kvartalen 1970 ger närmast intryck av stagnation. Affärsbankernas in-och utlåning var praktiskt taget oförändrad. Skulden till steg ibetydligt mindre omfattning än 1969. Ökningen varungefär lika stor som tillskottet i likvida tillgångar. Även posterna i enkonsoliderad riksbanksbalans visar relativt små förändringar jämförtmed föregående år. I motsats tUl 1969 minskade emeUertid valutainnehavetobetydligt som framgår av tabell 9. Då affärsbankernas skuldtill utvecklats nästan parallellt med ökningen av de likvidatillgångarna i form av sedlar, postremiss-växlar, obligationer och valuta haraffärsbankernas genomsnittliga likviditetskvoter endast ökat i ringautsträckning. efter införandet av de nyabestämmelserna rörande affärsbankernas likviditetskvoter låg de faktiska kvoterna i närheten av och 1 Preliminär nationalbudget 165 Tabell IX: 9. tillgångar och skulder de treförsta kvartalen 1968, 1969 och 1970 Nettoförändringar i milj. kr. de tre förstakvartalen , 1969 och 1970 1968 13 kv. 1969 13 kv. 1970 13 kv. Svenska skattkammarväxlar och obligationer Övriga tillgångar (netto) Affärsbankernas checkräkning i till affärsbankerna () för vissa månader under den fastställda nivån.Sedan oktober 1969 (fram t. o. m. ) har dock den genomsnittligalikvidhets-kvoten legat över kravet. Nedanstående tablå visar affärsbankernasfaktiska likviditetskvoter för vissa månader . Kvotkravet kanberäknas ligga på ungefär 29 o/o. Möjligheten till en utlåningsökning lUl ickeprioriterade ändamål har trots den synbara likviditetsförbättringen varitbeskuren genom de åtaganden som fått göras i fråga om bostadsfinansieringen. mars juni sept. mars juni sept. 31,8 25,7 29,3 35,0 31,9 32,0 34,5 Det "tak" föraffärsbankernas utlåning till oprioriterade ändamål som gällde frän maj t. o.m. har inte heller tangerats. I diagram 3 redovisas utvecklingenav affärsbankernas utestående krediter tUl icke prioriterade ändamål (dvs. istort sett exkl. bostadsbygg-nadskrediler) . I diagrammet haräven inlagts det fastställda "taket". Enligt överenskommelsen om utlåningstakskulls de utestående krediterna vid utgången av fä vara högst 6 o/ostörre än vid utgången av 1969. Utlåningsvolymen skulle sedan successivtminska för att 1970 högst vara 4 o/o större än 1969. Som synes avfiguren har affärsbankernas utestående krediter inte ökat upp till det tillåtnataket. Snarare har de båda kurvorna i diagrammet tenderat att divergera motslutet av 1970. Vid utgången av , då kreditvolymen enligtöverenskommelsen skulle få vara 4 1/3 o/o större än 1969, hade deutestående krediterna i själva verket minskat något. Det bör betonas attlikviditeten är ojämnt fördelad inom affärsbankssystemet, varför vissa bankerkommit att ligga mycket nära taket. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram IX: 3. AfTärsbankernas utestående krediter tilloprioriterade ändamål vidslutet av 19681970 Anm. T = fastställt utiåningstak. Uppgifterna är beräknadefrån den offentliga bankstatistiken. Källa: Bankinspektionen. Kreditpolitiken har varitfortsatt stram . Den totala kreditgivningen på den organiseradekreditmarknaden har minskat ytterligare och liksom svaradeaffärsbankerna för en stor del av denna nedgång. Dämpningen av affärsbankernasutlåning har för deras del följts av en mycket svag inläningsutveckling. Äveninlåningen i övriga banker sparbanker, jordbrukskassor och postbanken visademinskad tillväxt, vilket medfört att deras utbud pä kreditmarknaden avtagit.Allmänna pensionsfondens långivning fortsatte att öka i snabb takt. Krympningen avkreditgivningen avsäg i främsta rummet näringslivet. Kommunernas upplåningminskade för tredje året i följd. Det statliga budgetunderskottet minskade ochdet var under sädana omständigheter endast bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden som ökade om än i relativt måttiig takt. Minskningen avkreditflödet frän den inhemska kreditmarknaden motvägdes till viss del av ökad upplåningutomlands. Dels har den kända privata upplåningen pä kort och lång sikttUltagit, dels har restposten i betalningsbalansen svängt om frän att varanegativ till att bli starkt positiv . Såväl för kommunernasom för 1 Preliminär nationalbudget 167 industrin och handeln synes en betydande likviditetsneddragning ha ägt rum. Inomindustrin gäller detta speciellt de mindre företagen. Detär knappast troligt att denna utveckling kan fortsätta med oförminskad styrka under1971. För att nuvarande investeringsplaner och prognoser skall kunna realiseras torde en betydande ökning av den inhemskaupplåningen behöva komma till stånd, framför allt vad gäller industrin. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 168 I. Sammanfattandeöversikt 2 Denekonomiska utvecklingen 19691970 2 Det internationella läget 21 Importen1970 och 1971 74 Övriga näringsgrenar ochden totalaproduktionen 94 De enskilda konsumenternas ekonomi 108 Investeringsutvecklingeninom olika områden 119 Den konsolideradeoffentliga sektorn 145 Industrins brutto vinsteroch finansieringsbehov 19641969 160 Inlåning och likviditet 163 Bil.1 Preliminär nationalbudget 169 Försörjningsbalansens poster i olikaländer och länderområ- Timförtjänstenför industriarbetare 19601970 26 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 19691971 64 Importutvecklingenför olika varugrupper 19691971 75 Bytes- ochbetalningsbalans 19671971 78 Försörjningsbalans för handelsfärdigtjärn och stål, inkl. ämnen 19681971 ' 85 Försörjningsbalansför verkstadsprodukter, exkl. fartyg 1968 1971 87 Försörjningsbalans försågade och hyvlade trävaror 1968 1971 88 Försörjningsbalans förrundvirke 19681971 94 Denregistrerade arbetslösheten 1969 och 1970 regionalt och Antal personer berördaav vissa arbetsmarknadsåtgärder 1969 och 1970 101 De enskildakonsumenternas inkomster och utgifter Hushållensdirekta skatter och avgifter 19671971 112 Lägenheter i påbörjade, inflyttningsfärdiga och pågående Verkställdarespektive planerade investeringar inom industrin första halvåren 1970 och 1971enligt investeringsenkät 124 Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrins investeringar 19621971 124 Planerade och faktiskaförändringar av de borgerliga primärkommunernas byggnadsinvesteringar19611971 130 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19671970 samt prognos Bruttoinvesteringarnasutveckling 19671970 samt prognos för privat, statlig och sektor 133 Statens inkomster och utgifter19691971 137 Kommunernas inkomster ochutgifter 19701971 141 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19701971 143 Den konsolideradeoffentliga sektorns inkomster och utgifter 19701971 145 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 170 Affärsbankernasutestående län till vissa sektorer av närings livet 19671970 155 Allmännapensionsfondens placeringar fördelade på olika låntagarkategorier19681970 156 Statsupplåningensfördelning på olika långivarkategorier 1968 1970 156 Kommunernas upplåningpä kreditmarknaden och förändringen avderas likvida tillgångar 19681970 157 Vinstutvecklingeninom industrin 19641969 160 Självfinansieringeninom vissa industrigrupper 19651969 162 Inlåningsutvecklingende tre första kvartalen 1968, 1969 och 1970 163 Affärsbankernastillgångar och skulder de tre första kvartalen 1968, 1969 och 1970 164 tillgångaroch skulder de tre första kvartalen 1968,1969 och 1970 165 1 Preliminär nationalbudget 171 Bytesbalansen i olika länder19611970 28 Diskontoti olika länder 19671970 32 Denkortfristiga ränteutvecklingen i vissa länder 19691970 33 Volym- och prisutveckhngen för exporten, totaltoch uppdelat pä varugrupper 19651971 67 V. 1.Antal lediga platser vid månadens mitt 1968nov. Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1.Medianbyggnadstiden för påbörjade lägen- Investeringarinom egentlig industri och i bostäder 19641971 122 Investeringar inomegentlig industri, totalt och uppdelat på branscher19641971 125 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat pä sektorer19621971 131 1.Den offentliga sektorns kalkylerade inverkan pä samhälls- Likviditetsutvecklingen inomindustri och handel 19681970 159 Bruttoinvesteringar, bruttosparande och finansieringsbehov inomindustrin 19641969 161 Affärsbankernasutestående krediter till oprioriterade ändamål vid slutet av 19681970 166 Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Enligt den förriksrevisionsverket gäUande instruktionen åligger det ämbetsverket att varje årföre tUl Kungl. Maj:t avgiva förslag tUl beräknande av statsverkets inkomster vidnästföljande stats- 1 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 reglering ävensom meddela upplysningar rörande förhållandeni övrigt av beskaffenhet att böra bringas tUl Kungl. Maj:ts kännedom i och föruppgörande av proposhion till angående statsverkels tUlstånd ochbehov. Innan riksrevisionsverketnu framlägger förslag till beräkning av statens inkomster för budgetåret1971/72 viU ämbetsverket inledningsvis lämna en sammanfattning avtotalbudgetens utfall för de sistförflutna budgetåren. Totalbudgetens utfall budgetåren 1965/661969/70 Av vidstående tabell övertotalbudgetens utfall framgår att såväl inkomster som utgifter under denredovisade perioden visat en fortgående uppgång. Stegringstakten har dockvarierat, vilket belyses i nedanstående tablå. Förändring sedan föregående budgetår 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 Milj. kr. Skatt på inkomst och förmö- genhet m. m. (exkl avskrivningsanslag) -f- 3 345 Den låga ökningstakten påtiteln skatt på inkomst och förmögenhet m. m. under budgetåren 1966/67 och1967/68 beror förutom pä uppbördstekniska förhållanden framförallt påsänkningen av den statliga inkomstskatten fr. o. m. samt päen lägre ökningstakt för den totala lönesumman. Fr. o. m. den 1 mars 1968höjdes varuskatten från 9,1 o/o till 10 o/o och fr. o. m. den 1 januari 1969har den allmänna varuskatten ersatts av mervärdeskatten. Som också framgår av vidståendetabell har resultatet av inkomst-och utgiftsutvecklingen under femårsperioden1965/661969/70 blivit, att totalbudgetens underskott ökat frän 355 mUj. kr.under /66 till 2 931 milj. kr. under /68. /69 minskade underskottet till 2 648 milj. kr. och ökade däreftertill 3 817 milj. kr. under /70. Närmare redogörelse förutvecklingen av statsverkets inkomster och utgifter lämnas i vad avser tiden t.o. m. /69 i årsbok 1970. Totalbudgetens utfallbudgetåren /661969/70 Milj. kr. 1965/66 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 Skatt på inkomst och förmö- genhet m.m....................... ....... 11928 12 669 12 885 14 078 17 048 Övrig skatt på inkomst,för mögenhet och rörelse 471 491 553 574 623 Automobilskattemedd .... 2215 2384 2562 2762 3044 Allmän arbetsgivaravgift 287 698 Allmän varuskatt................. 5019 5785 6572 4963 Mervärdeskatt..................... ............. 1991 6741 Tullar och acciser i övrigt .... 5 828 6 318 6597 6955 7414 Uppbörd istatens verksam het och diverse inkomster.... 1308 1317 1354 1359 1546 Statens affärsverksfonder .............. 477 516 614 563 525 Övrigakapitalfonder............ ............ 770 960 964 1303 1247 Säger för driftbudgeten 28015 30441 32101 34836 38887 Övrig finansiering ............. 1220 1306 1315 1400 1516 Summa inkomster 29235 31747 33416 36236 40404 Driftbudgeten (exklavskriv ningsanslag)...................... ...... 25 716 29 061 31723 33 743 37 487 Investeringsanslag ............. 3853 4253 4466 5068 6559 Ökning av rörliga krediter.. 21 64 157 72 175 Summa utgifter 29590 33378 36347 38883 44221 Totalbudgetsaldo -355 -1631 -2931 -2648 -3817 Totalbudgetens utfall /70 Utfallet av totalbudgetenför /70 i förhållande till i riksstat och tilläggsstat upptagnabelopp framgår av sammanställningen på s. 45. Totalbudgeten visar ettunderskott av 3 817 milj. kr. Utgifterna uppgår till 44 221 milj. kr. ochinkomsterna till 40 404 milj. kr. Inkomsterna består av driftbudgetensinkomster, 38 887 milj. kr., och övrig finansiering, 1 516 milj. kr. i form avdels avskrivningar och övriga kapitalmedel inom fonderna och dels övrigkapitalåterbetalning. På utgiftssidan upptasaUa utgiftsanslag för de olika huvudtitlarna (departementsområdena) oberoendeav om de representerar utgifter för driftbudgeten eller investeringar.Riksgäldsfondens underskott redovisas härvid som en särskild huvudtitel.Utgifterna på driftbudgetens anslag för avskrivning av nya kapitalinvesteringaroch oreglerade kapitalmedelsförluster upptas inte på totalbudgeten, eftersomdessa anslag endast representerar en överföring av utgifter mellandriftbudgeten och kapitalbudgeten och sålunda ej påverkar totalbudgetens omslutning. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Totalbudgeten 1969/70 komst (-f-) resp (-) Skatter, avgifter m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Övriga skatter på ink., form. Tullar och acciser: Skatt på malt- och läskedrycker Särskild skatt på motorbränslen Övriga tullar och acciser Uppbörd i statens verksamhet Inkomster av statens kapitalfonder Fonden för statens aktier C. Kapitalbiidgetens inkomster Avskrivningsmedel och övriga kapital- medel inom fonderna: Merutgift (+) A. Utgiftsanslag: I. Kungl. och dess verk m. m. Ökad disposition av rörliga kreditei På utgiftssidan anges vidare denmedelsförbrakning, som beräknats i övrigt, nämligen i förekommande fall i formav minskade anslagsbehållningar och ökaddisposition av rörliga krediter. Utgifterna pä reservationsanslag ochinvesteringsanslag ingår i redovisade belopp. Förändringarna ianslagsbehållningarna kan därför inte härutöver upptas som en särskild post iredovisningen. Inom parentes anges emellertid det belopp som svarar mot den iriksstaten beräknade förändringen av anslagsbehållningarna. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 Driftbudgetens inkomster under /71 I närslutna bilagaB har intagit en av ämbetsverket med ledning av från vederbörandemyndigheter infordrade uppgifter upprättad sammanställning över det beräknadeutfallet av driftbudgetens inkomstsida för innevarande budgetår. Enligt dennaberäkning skulle de på driftbudgeten uppförda inkomsttitlarna kunna väntaslämna en inkomst av 45 350 milj. kr. mot i riksstaten beräknat 43 949 milj.kr. Inkomsterna på titeln skatt pä inkomstoch förmögenhet m. m. beräknas nu överstiga det i riksstaten upptagna beloppetmed 1 000 milj. kr. Anledningen härtill är främst uppjusteringar avinkomstantaganden och de kommunala utdebiteringarna som gjorts sedan i våras.Bland övriga inkomsttitlar räknas med högre inkomster än i riksstaten förallmän arbetsgivaravgift med 375 milj. kr., för särskild skatt på motorbränslenmed 171 milj. kr., för skatt på sprit med 45 milj. kr. och för skatt på vin med15 milj. kr. Dessa höjningar beror huvudsakligen på de olika åtgärder påavgifts- och skatteområdet i syfte att stabilisera samhällsekonomin, sombeslutades . Högre inkomster än i riksstaten räknas även bl. a.för tullmedel med 60 milj. kr. och för uppbörd i statens verksamhet med 53milj. Lägre inkomster än i riksstaten räknas för bl. a. bensin- ochbrännoljeskatt med 32 milj. kr., för mervärdeskatt med 40 milj. kr., föromsättningsskatt på motorfordon med 89 milj. kr., för tobaksskatt med 97 milj.kr. och för med 118 milj. kr. Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren19601969 Av väsentlig betydelse för bedömande avden framtida utvecklingen av statens inkomster är att analysera förändringarnaav fysiska och juridiska personers inkomster. lämnarfördenskull här först en återblick pä utvecklingen av dessa inkomster, sådanade kommer till uttryck i taxeringsstatistiken. I tabellen pä s. 7har sammanställts uppgifter om den till statiig inkomstskatt (inkomst- och förmögenhetsskatt)taxerade inkomsten enligtde av taxeringsnämnderna verkställda taxeringarna och dess förändringar förolika grupper av skattskyldiga under verksamhetsåren 19601969 (motsvarandetaxeringsåren 19611970). Av tabeUen framgår,att den totala taxerade inkomsten undergått en stegringmed sammanlagt 90 o/o. Utvecklingenhar varit väsentiigt olikartad för fysiska personer (inklusive oskifta dödsbonoch familjestiftelser), för svenska aktiebolag m. fl. samt för övrigaskattskyldiga. Den första gruppen överväger emellertid starkt till sittabsoluta belopp. På grund härav blir utvecklingen av densamma i stort settavgörande för utvecklingen av den taxerade inkomsten i dess Bilaga 2 inkomstberäkning 7 Utvecklingen av taxeradinkomst för olika grupper av skattskyldiga under verksamhetsåren 19601969(taxeringsåren 19611970) m. fl. Den taxerade inkomsten för fysiskapersoner har successivt stigit med sammanlagt 93 0/0. Utvecklingen för svenskaaktiebolag m. fl. har varierat betydligt . Den taxeradeinkomsten för ligger 47 0/0 nivå. Den isammanhanget mindre betydelsefulla gruppen övriga skattskyldiga (ekonomiska föreningar,sparbanker m. uppvisar en ökning med 48 0/0. För en mera ingåendeanalys av utvecklingen av det vid taxeringen till statlig inkomstskatt uppnåddataxeringsresultatet hänvisas till tabellen på s. 89, vilken lämnar upplysningrörande de senaste sex taxeringarnas uppskattade inkomster av oUkaförvärvskällor jämte utnyttjade avdrag. Nämnda tabell visar i vadavser sammanräknad nettoinkomst för fysiska personer m. fl., representerandevid den senaste taxeringen 95 0/0 av den totala sammanräknade nettoinkomsten,att den till största delen, 89 0/0, består av inkomst av tjänst ellertillfällig förvärvsverksamhet. Därnäst i betydelse kommer inkomst av rörelsemed drygt 5 0/0 och inkomst av jordbruksfastighet med drygt 2 o/q. Inkomst av tjänst harökat kraftigt under den i tabellen redovisade sexårsperioden. Betydandeavtalsmässiga lönelyftningar i förening med löneglidning och ökat antalinkomsttagare har medfört en kraftig stegring av lönesumman under åren 1965och 1966. För inkomst av tjänst redovisas nämnda år en inkomstökning på 11,0resp. 11,2 0/0. Är 1967 och 1968 medförde en nedgång i ökningstakten, dåinkomstökningen stannade på 6,6 resp. 6,7 0/0. Vid jämförelse mellan åren måsteobserveras att fr. o. m. taxering till statlig inkomstskatt endastingår personer, för vilka beskattningsbar inkomst föreligger. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen I-- rt Tf 1 1 -t- -f + -t- -1--1-4- t-_Tf rj vo''r4' vo' os''u-r + +++ ++ +-I--1--t- -fI -f-f -f -t-+ -1- -t- 00 OO» 00 ot" oo''r- vo" i/T -n-+-t- ++ -f + '..''V'» vo_o »H_ O vo_>no_ M tnrntn 'Ci vfiT Os'vo'' .-T-irT t I +-I- ++ -1- -f-l- +-f i -I- VO O INTf v* I-f+ -f + -1- ++ ++ \ + « lY-i « o * 00 -f-t--t- -t-+-l- ++ +-1-+-I- (S f»)t-_ 00 v© I--tn ecn -H IH en fS t~ -H "of o" - oo VO O vs oo -Trf VO O VO r--_ rvfio" VO o r- VO 0\ os 00 Tf Os Ov VO (N -1 »o " 00_VD_ rn-n" r-. VO (N en VO Ov--vo" VO IT o iy-1 O VO oo * Tf o vo" -i" (n" es T- 00 os r- oo 00 r- i--"os'' 1 + 1 1 r oo O r- p-i 1-1 (s + + + 1 Tf _Tf Tf 1 Tf en en ,-1 T-i 1/-1 -H 0_ oo''vo" 00 1/-1 oS oo os en - in VO r-1 oo os Tf 0\ .-1 t-- I-- 00 m Os O >n 00 m >/ Tt r-vD"I/f Tj- r n m v£) VO fS » VOri (S o rJ 00 rJTj- \o 'rroo'"oo'' rf -H o 1/1 1-1 '-H »o t 00 OO ' t lo" t~-" m" >rj ov Tf \n rj rMTi- ONr- a\ooc> t i-T >0 Tf »( 00 VO VO Tf */~i m '' 0\ CS - fS 1-1 o in H "O \0 ooi/TtN" rf VO (S Ov m Ov o v " m t}- 00 Tj- o oo"r*" vo" of cT ,-1 ,1 oo H Tj- 00 ev 0o r* Tf" cT vo" ocT cs r 00 r-- (N O Tj- ffi r-i - O 0-10 (N Tj- vo TT »n so /5 *r: C C/3 .2, g 2 t» J/ roC rnr 00 u f* "n r C 60 C w > ._ ca :aj trt ca