prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Kriminalvårdsstyrelsenanser all del finns anledning att räkna med en framtida integrering avsamhällets insatser på olika vårdområden. Kontakterna på olika nivåer mellankriminalvårdsstyrelsen, , ochskolöverstyrelsen anses bli allt viktigare. Del är enligtkriminalvårdsstyrelsen motiverat alt här tala om elt vårdblock som inle bör splittrasgeografiskt. Styrelsen redovisar omfattningen av kontakterna med andramyndigheter. Sålunda uppskattas vård- och lillsynsavdelningens sammanträffandenmed vardera , och skolöverstyrelsentill en gång per Prop.1971: 29 59 månad.Arbets- och utbildningsavdelningen beräknas sammanträffa medarbetsmarknadsstyrelsen två gånger och vardera ochsocialstyrelsen en gång . Vidarehar styrelsen beräknat all en ulflyllning lill skulle medföra ettökat resebebov för generaldirektören och överdirektören på ca 25 0/0 avtjänstetiden och för de chefer som är direkt underställda verksledningen till1520 0/0. Kriminalvårdsstyrelsenerinrar om alt styrelsen svarar för utbildning även för andra myndigheter samlalt styrelsen bedriver en omfattande central kursverksamhet. Således handharstyrelsen den av vårdulbild-ningsnämnden ledda gemensamma utbildningen avvårdpersonal vid fångvårdsanstalter, ungdomsvårdsskolor och vårdanstalter föralkoholmissbrukare. Även i delta sammanhang kommer en omlokalisering enligtstyrelsen all medföra kostnadsökningar och särskUda problem. Viden personalenkät har 18 0/0 förklarat sig positiva lill utflyttning medan 820/0 är negativa. Av de som är negativa har dock ca 40 0/0 förklarat sig kommaatl följa med vid utflyttning. Enminoritet inom statskontoret anser atl beslut om utflyttning avkriminalvårdsstyrelsen bör anstå. Som motiv härför anförs att man först bör seöver arbetsfördelningen mellan de centrala, regionala och lokala instanserna.Möjligheterna för en partiell decentralisering av kriminalvårdsstyrelsensverksamhet till främst regionala led betecknar minoriteten som goda. Vidareanses möjligheterna till en närmare integration mellan kriminalvårdensverksamhet och andra angränsande områden, främst socialstjTelsens ocharbetsmarknadsstyrelsens, böra undersökas. Enligt minoriteten kan en önskvärdsamordning meUan olika vårdinsatser allvarligt fördröjas eller förhindras genomen utflyttning enligt delegationens förslag. Sammanläggningsdelegeradei kommun anser all möjligheterna all lokaliserakriminalvårdsstyrelsen till bör utredas. i länifrågasätter om inte borde lokaliseras till . Institutet framhåUer all det spelar en allt merframträdande roll som statiigt expertorgan för de myndigheter och departementsom verkar inom byggnadsområdel. Institutet är nämligen det endaforskningsorgan som arbetar över hela byggområdet. Denna experluppgiflfullföljs genom täta personkontakter. Bland mottagare nämnsinrikesdepartementet, planverket, bostads-styrelsen och . Enannan typ av kontakter är de vetenskapliga och arbelslekniska kontakterna medbl. a. , och flygtekniskaförsöksanstalten. Institutet framhåller också samverkan medbyggforskningsrådet. Tillsammans med rådet har institutet en informationsavdelningoch ett in- 1971: 29 60 Vidare har institutet nära samarbete med rådet när det gällerprogramarbete för forskning inom det gemensamma arbetsfältet. Institutetpåpekar all det troligen är elt av de mest Ivärfackligl sammansattaforskningsorganen i landet. ställer speciella krav på forskningsmiljönsbredd på den ort där institutei är verksamt. Viden intervjuundersökning bland personalen har 16 o/o av de anställda förklaratsig vUliga alt flytta, medan 60 o/o avser att stanna kvar i . Av de 21högst avlönade anser sig endasl tre kunna flytta. Mest benägna alt flytta ärakademiker med lägre examen, medan akademiker med högsta examina är mestbenägna alt stanna. Ungefär hälften av de anställda är kvinnor. Dessa är merbenägna atl stanna i är de manliga anställda. Institutetanser all det inle går atl flytta institutet med bibehållande av denforskningsinriktning och den funktion institutet har i ett komplicerat samspelmed myndigheter, utbildningsanstalter, intresseorganisationer och andra organinom byggområdet. De organ som utnyttjar institutets tjänster kommertroligen att bygga upp enheter som fuUgör vissa av institutets nuvarandefunktioner. Ett genomförande av delegationens förslag skulle enligt institutetsåledes innebära ett nedläggande av det nuvarande institutet och elluppbyggande av elt nytt institut, som med föreslagen lokalisering måste fåannan inriktning. Institutetpåpekar slutligen atl av de organ som föreslås bli omlokaliserade tillsammansmed institutet inle finns något som har samma direkta anknytning tillsamhällsplanerings- och husbyggnadsfrågor som inslilulel. Det är enligtinstitutets mening inle rimligt alt se institutet isolerat från den grupp av myndighetersom institutet har mest kontakter med, nämligen planverket, ,och . Frågan om institutets lokalisering bör därföranslå i avvaktan på eventuellt beslut om omlokalisering av dessa myndigheter. Statensråd för byggnadsforskning anför all det mest svårlösta problemet viduppbyggnaden av har varit atl rekryterakvalificerad forskningspersonal. Det viktigaste kriteriet vid val avlokaliseringsort för institutet blir därför att den har en sådan vetenskapligmiljö alt goda forskare inom institutets hela ämnesområde kan rekryteras tUlinstitutet. Utanför är detta endast fallet i ochGöteborg. Vidare behöver institutet nära kontakter med ämbetsverk ochdepartement samt med rådet som är huvudsaklig anslagsgivare. Ytterligare är ellflertal uppgifter när det gäller internationeUt samarbete knutna tiUinstitutet. Sålunda har dit förlagts ett för byggforskningen gemensamtinternationeUt sekretariat. Rådet avstyrker därför att institutet förläggs tillNorrköping. Om förslaget lill omlokalisering genomförs så torde det föranledaen omprövning från rådels sida både av institutets omfattning och dessinriktning. 1971: 29 61 avstyrker bestämt den föreslagna omlokaliseringen. Skulleflyttning ändå beslutas är enligt verkets mening den enda av deföreslagna lokaliseringsorterna som kan godtas. Sommotiv för sitt avstyrkande åberopar värnpliktsverket främst kontaktbehov medett flertal myndigheter som delegationen ansett bör ligga kvar i . Ienlighet med delegationens principer anser verket därför atl del alltjämt börvara lokaliserat lUl slorstockholmsområdet. Sålunda har verket i fråga om anstånds-och uppskovsärenden nära samarbete med främst ,universitetskanslersämbetet, , ,kommunikalionsverken och . I registreringsfrågor sker elt närasamarbete med centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden (numerariksskatteverket). Vidare förekommer omfattande kontakter med ÖB ochförsvarsgrenscheferna. Värnpliktsverketvitsordar behovet av samarbete med försvarels sjukvårdsstyrelse ochmilitärpsykologiska institutet, vilka också föreslagits omlokaliserade tiUKarlstad. Detta har dock ändrat karaktär sedan del nya inskrivningssystemetetablerats och kan därför inte motivera omflyttning för samlokalisering. Vämpliktsverketanser vidare att en flyttning av verkets huvudkontor med dess drygt 50-lalanställda inle kan vara av avgörande betydelse ur lokaliseringssynpunkt, isynnerhet som omflyttningen beräknas medföra varaktig ökning av verketsomkostnader. Överbefälhavarenunderstryker starkt samarbelsbehovel inom försvarssektom och totalförsvaret.ÖB biträds av ett flertal s. k. centrala staber och förvaltningar, vilka är istorl sett desamma som vid krig eller krigsfara ingår i"högkvarteret". I delta ingår bl. a. värnplikts-verket. ÖB anser inteatt värnpliktsverket, militärpsykologiska institutet och försvarelssjukvårdsstyrelse har några sådana inbördes omfattande och intima kontaktersom delegationen ansett. ÖBanser atl värnpliktsverket kan flyttas ut från storstockholmsområdel och atlKarlstad kan godtas som lokaliseringsort. ÖB anser dock all del krävsytterligare utredning om kostnaderna, arbetsformerna och valet avlokaliseringsorl. påpekar alt verket har en omfattande ADB-baseradregislreringsverksamhet som bl. a. bygger på löpande aviseringar frånlänsstyrelsernas datakontor. En centralisering av folkbokföringen kan komma altpåverka verkets regislreringsverksamhet. Försvarets rationaliseringsinstitutaiiser det vara svårt att nu överblicka hur en förflyttning av vämpliktsverketkan återverka på behov och uppbyggnad av dataöverföringssystem. Institutet haremenertid inte funnit alt dessa omständigheter skulle tala mot föreslagenomlokalisering. Inte heller har institutet funnit vägande skäl tala motKarlstad som Prop.1971: 29 62 SR ställer sig avvisande tillutflyttning med hänvisning tUl samarbetsbehovet med myndigheter som stannarkvar i Slodcholm. i anser alt erbjuderpåtagliga fördelar framför för vämpliktsverket, mUilärpsykologiska institutetoch försvarets sjukvårdsstyrelse. Möjligheterna till kontakter med olika slagsförsvarsverksamhet är långt större i . , , avstyrker såvälomlokalisering över huvud laget som som lokaliseringsorl. MPI framhåller atl relationerna mellan institutet å enasidan och vämpliktsverket och försvarels sjukvårdsstyrelse å den andra sidaninte är av den art eller omfattning alt de motiverar en utflyttning av MPI frånStockholm och samlokalisering med båda eller endera av dessa andramyndigheter. Dessutom är MPI för litet för alt ifrågakomma för ulflyllning. Avgörande för lokaliseringen är i stället del omfattandekontaktbehov som föreligger i institutets forskningsverksamhet, där närhetentill och är mycket viktig,och i den omfattande konsultations- och rådgivningsverksamhet, som utövasgentemot i första hand försvarets centrala staber. Mot en utflyttning anser MPI också de överväganden ochförslag tala som gjorts av försvarsforskningsutredning i dess betänkanderörande forskning för försvarssektorn. Resultatet av denna utredningsfortsalla arbete väntas ge ytterligare elt betydelsefullt underlag förbedömningen av lokaliseringsfrågan för MPI. Beträffande personalens inställning till utflyttning visaren enkät bland den fast anställda personalen alt 17 anstäUda förklarat sig intekomma alt flytta med lill , medan 8 beräknas flytta med. Liksom i fråga om vämpliktsverket är överbefälhavaren avden meningen alt MPI kan flyttas ul från storstockholmsområdel. Även beträffandeMPI förordar ÖB ytterligare utredning om kostnaderna och arbetsformerna. Vadgäller lokaliseringsorlen är ÖB tveksam om är den lämpligaste menullalar all orten möjligen kan godtas på lång sikt. har ingen erinran mot atl MPI lokaliseras lillKarlstad men framhåller all MPI:s rekryteringsmöjligheter kan påverkas av allhögskoleenheten i f. n. inte omfattar utbUdning i psykologi. SRställer sig också beträffande MPI avvisande lill utflyttning med hänsyn lillsamarbelsbehovel med myndigheter som stannar kvar i . i anser atl MPI börlokaliseras till . Styrelsen ställer sigavvisande lill omlokalisering och kan varken godla eUer någon annanav lokaliseringsorterna. 1971: 29 63 Styrelsenerinrar om den omorganisation rörande ledningen för mUi-lärsjukvården somgenomfördes . Omorganisationen innebar alt ledningsresurserna för hälso-och sjukvården koncentrerades lill sjukvårdsstyrelsen som också fick ansvaretför djurhälsovården och djursjukvården inom krigsmaklen. Styrelsenunderstryker behovet av elt intimt och nära nog dagligt samarbete medförsvarsgrensstaberaa och försvarsstaben. Kommer en omlokalisering lill slåndföljer därav enligt sjukvårdsstyrelsen en återgång till den uppgiftsfördelningoch de organisationsformer som gäUde före . En sådantillbakagång är enligt styrelsen varken rationell eller ekonomiskt försvarbar. Dennya organisationen innebar också alt fält- och marinläkarkårerna, läkarna inomflygvapnet saml fällvelerinärkåren sammanfördes lill en gemensam personalkår,försvarets medicinalkår. Chef för kåren är verkschefen i sjukvårdsstyrelsen somi denna egenskap lyder under ÖB. Sjukvårdsstyrelsen framhåller atl behovet avnära kontakt mellan medicinalkårexpeditionen och såväl försvarsstaben somförsvarsgrens-staberna är uppenbart. Medicinalkårchefen har elt särskiltstabsorgan, medicinalkårexpeditionen, som ingår i sjukvårdsstyrelsen.Lokaliseras sjukvårdsstyrelsen utanför lorde det enligtstyrelsen bli nödvändigt atl ompröva bl. a. medidnalkårexpeditionens organisationstillhörighet. Sjukvårdsstyrelsenär vidare chefsmyndighet för mililärapoteket. I styrelsens organisation ingårinle apotekare eller andra specialister på farmaciens område. Styrelsen ärdärför hänvisad lill mililärapoteket för all få mUilärfarmaceutisk expertis.Styrelsen anser del uppenbart all även om den förstärks med viss farmaceutiskpersonal, kommer styrelsens styrande och samordnande funktioner gentemotmilitärapolekel alt försvåras om styrelsen flyttas från . Sjukvårdsstyrelsenerinrar vidare om alt den verksamhet som bedrivs vid styrelsensmaterielbyrå är under utredning av försvarels materielanskaffningsutredning.Om byrån, vid vUken ca en tredjedel av personalen är anställd, skulle brytasur styrelsen skulle den del som flyttar från bli starkt decimerad ifråga om uppgifter, organisation och personal. Styrelsenredovisar resultatet av en enkät, enligt vilken ca tre fjärdedelar av deanställda inte kommer atl flytta med tUl . Vid eventuell utflyttningkrävs därför betydande nyrekrytering. Enligt styrelsen kommer del alt uppslåbetydande rekryteringssvårigheler med hänsyn till att verksamheten är i höggrad specialiserad. Överbefälhavarenbiträder i allt väsentligt sjukvårdsstyrelsens yttrande. Vidare erinrar ÖB om omorganisationen 1969 och anseralt denna sannolikt måste rivas upp och att den gamla organisationen medförsvarsgrensöverläkare etc. mås-le återinföras. Innan en långtidsplan föromlokalisering inom försvars- 1971: 29 64 sektornföreligger bör enligt ÖB sjukvårdsstyrelsen inte brytas ul och lokaliserastill annan ort. anser all styrelsensmaterielbyrå tills vidare bör undantas från ett beslut om utlokalisering avsjukvårdsstyrelsen. Liksombeträffande vämpliktsverket och MPI ställer sig SR avvisande till utflyttningav sjukvårdsstyrelsen med hänsyn lill samarbelsbehovel med myndigheter somstannar kvar i . i anser allsjukvårdsstyrelsen tiUsammans med vämpliktsverket och MPI bör lokaliseraslill . SACO-medlemmarnavid sjukvårdsstyrelsen är negativa tUl utflyttning och framhåller alt enulflyltning lill skulle få konsekvenser i organisations- ochpersonalhänseende som skuUe kunna allvarligt äventyra arbetet med planering ochutveckling inom krigsmaklens hälso- och sjukvårdsverksamhet. Centralnämndenför fastighetsdata, CFD, godtar förslagel lill omlokalisering oavsett omövriga organ omlokaliseras eller ej. Om grupperingen av utflyttande organ skaUske med särskUt hänsynstagande till samarbetsbehovet är CFD beredd alt inkommamed en redogörelse för sina kontakter. CFD framhåller all grapperingen avutflyttade verk och den fortsatta utredningen om omlokalisering av enbart vissafunktioner av verk lorde kunna ske med beaktande av atl CFD:s blivande datorkapacitetsannolikt måste bli avsevärt större än vad som kan utnyttjas förmarkdatabanken. InomCFD har genomförts en enkel enkätundersökning av personalens attityder lillden föreslagna utflyttningen. Resultatet visar en förhållandevis positivinställning till ulflyllning från . Delta gäller dock ej personal medADB-utbUdning (systemmän och programmerare). Dessa har nästan ulan undanlagförklarat all de ej kan la ställning lill en ulflyllning ellerall de har för avsikt att sluta sin anstäUning, om en utflyttning av CFD kommertill slånd. Som skäl för denna tveksamhet anför flertalet arbetsmarknadsskäl.Man fruktar atl en utflyttning enbart av den dalaverksamhet, som bedrivs inomCFD, kommer atl medföra en alltför trång och ensidig arbetsmarknad med sämreval- och utvecklingsmöjligheter. CFDhar bifogat yttranden från vid CFD och CFD:s sektion av kanslihuselspersonalförening. vid CFD ställer sig i princip inle avvisandelUl en utflyttning om vissa närmare belysta krav tillgodoses i samband medutflyttningen. Föreningen påpekar dock all CFD:s framlida organisation är underutredning och all en utflyttning under förhandenvarande organisationsformer äroacceptabel. Vidare anser föreningen del vara en brist att det inte bedrivshögre utbildning i . Föreningen framhåller också rekryleringssvårigheternapå den nya orten beträffande specialister inom ADB-seklorn. 1971: 29 65 CFD:ssektion av kanslihusets personalförening ställer sig inle direkt avvisande menerinrar om den negativa inställningen lUl utflyttning bland ADB-personalen. Påingenjörssidan finns en positiv inställning, raedan kontors- ochbilrädespersonalen är negaliv. Sektionen framhåller också all en enkät, som av79 tillfrågade besvarats av 47, gav tUl resultat atl 19 avser följa med tillGävle, medan 8 inte kommer att flytta. 20 ansåg sig inte kunna ta ställning.Viss personal (41 anställda) vid CFD framhåUer i särskUd skrivelse att de anseren omlokalisering av nämnden inle böra ske. I skrivelsen åberopas bl. a. riskför effektivitets-minskning i nämndens verksamhet. Länsstyrelseni ifrågasätter om inte CFD samt även lantmäteristyrelsen ochkartverket bör samlokaliseras med statens planverk raed hänsyn till verkensinriktning och samarbetsbehov. Som altemativ lokaliseringsort förlänsstyrelsen i län fram för atl uppgifter ur CFD:s dataregisterför fastigheter skall kunna samordnas med registeröver befolkning och företag. och anser att CFD samt även lantmäteristyrelsen ochkarlverket bör placeras i . Förbunden erinrar om att delegationen fäststor vikt vid de positiva effekter som en omlokalisering kan medföra för denmottagande orten och regionen. De berörda verken har enligt förbundens meninginga speciella huvudstadsfunktioner. Vidare anses behovet av kontakter mednäringsliv och allmänhet inle särskilt framträdande. Därför anser förbunden attden lokaliseringspoliliska effekten bör tillmätas avgörande betydelse vid valetav utflyllningsort. Lantmäteristyrelsen.Styrelsen avstyrker bestämt förslagel tiU omlokalisering. I fråga om kontakteranses varje annan lokaliseringsort vara ogynnsammare än Stockholm.Möjligheterna för alt erbjuda kvalificerad service och närhet tUlforskningsinstitutioner anses mycket osäkra. Om en total utflyttning skall skemol verkels önskemål anser styrelsen att den bör uppskjutas och behandlas isamband med motsvarande överväganden för planverket och . Lantmäteristyrelsenunderstryker kontaktbehovet med framför allt tekniska högskolan. () och rikets allmänna kartverk skersamråd i många principiella tekniska och administrativa frågor. Omfattandekonkreta projekt som rör kart- och datafrågor bedrivs i samverkan med vart ochett av dessa organ. Lantmäteristyrelsen erinrar om att man tillstyrktförslaget från utredningen rörande fastighelsbUdnings- och mätningsväsendelsorganisation alt inordna CFD i lanlmäleriels framtida centralorgan. Vadbeträffar kartverket nämner styrelsen som exempel samverkan med lantmäterietbåde i utvecklingsarbete och i fråga om rutiner för upprättande och revide- 1971: 29 66 a. ekonomiska kartan. Även kontakterna med planverket, ,lantbruksslyrelsen och anses särskilt framträdande. Härutöveråberopar lantmäteristyrelsen kontaktbehov med kammarkollegiets arkiv,, och centrala folkbokförings- ochuppbördsnämnden. Lantmäteristyrelsenpåpekar all lanlmäleriels befallning med de areella näringarna minskal i taktmed alt bebyggelsefrågorna ökat. De areella näringarna är begränsade till ca1/4 av lanlmäleriels totala resursinsats. Som elt ullryck för denna utvecklingerinrar styrelsen om den ändrade departemenlslillhörighelen. Lantmäteristyrelsenframhåller all dess nuvarande lokalbehov i huvudsak är tillgodosett och atl delokaler som utnyttjas i stadens centrum erbjuder utomordentliga fördelar.Styrelsen påpekar vidare alt den disponerat sin huvudbyggnad vidLanlmäleribacken i oavbruten följd . Den är troligen den äldstaämbetsbyggnaden för centrala ämbetsverk i landet och man kan därför inte undgåatt anlägga vissa pietetssynpunkler i omlokaliseringsfrågan. Lantmäteristyrelsenåberopar en enkät som visar alt 38 o/o av personalen skulle sluta om styrelsenflyttas tUl . Av dessa har ell stort antal s. k. nyckeltjänster. 17 o/o avpersonalen räknar med att oberoende av eventuell flyttning inle vara anställdhos styrelsen åren 1974 1975, medan 35 o/o uppger all de kommer all fortsättaatl arbeta hos styrelsen också sedan den flyttat till . 10 o/o har ejtagit ställning. Som skäl mot flyttning nämns bl. a. egen villa som man ejvill lämna, svårigheter alt få likvärdig bostad, svårt att ordna anställningtill make/maka samt fortsatta studier vid tekniska högskolan i ochuniversitetet. Ettgenomförande av del framlagda förslagel all omlokalisera lantmäteristyrelsentill skulle enligt styrelsen medföra atl elt väl fungerande ämbetsverkförlorar mer än hälften av sin nuvarande skickliga, erfarna och inlrimmadepersonal med därav följande utomordentliga svårigheter all sökabygga upp en ny lika väl fungerande organisation. Länsstyrelseni anser all lantmäteristyrelsen har så centrala funktioner attden inle skall flyttas. Styrelsen har enligt så pass närasamarbete med statens planverk, kammarkollegiet, ochnaturvårdsverket all en flyttning medför avsevärda nackdelar för styrelsen. Somanförts under CFD anser i atl CFD,lantmäteristyrelsen och kartverket bör samlokaliseras med planverket. Beträffandelämplig lokaliseringsort anser lantbruksförbundei och RLF som också angettsunder CFD atl lantmäteristyrelsen bör placeras i . iÖrebro län förordar som utflyllningsort med hänsyn lill behovet av godakontakter med och de regionala förvaltningarnas kansliorter. Prop.1971: 29 67 avstyrker bestämt ytterligare en omlokaliseringav verket. Verket erinrar om alt del flyttade från och att det därigenom har erfarenheter av vad en flyttning av etttekniskt verk med över 500 anställda innebär i ökat arbete och iomställningssvårigheter av olika slag för de anställda och deras familjer. Ungefär24 o/o av verkets personal anser all en medflyltning kan bli aktueU och likamånga all medflyltning eventuellt kan bli aktuell. gör ellantagande om att hela den första gruppen och hälften av den andra följer med.Della skulle innebära att två tredjedelar av den nuvarande personalen på ca 520anställda inte flyttar med. Konsekvenserna av en sådan avgångsfrekvens blirallvarliga enligt verket. Den negativa effekten förstärks av attavgånsfrekvens blir ojäml fördelad på personalkategorierna. Vidare lar det långlid, , innan nyrekry-terad personal kan ersätta en fullt utbUdad ochrutinerad kader. Personalavgångenkommer enligt kartverket all medföra betydande produktionsbortfall. ansesi sin tur medföra kostnadsökningar och uteblivna rationaliseringar hos en radstatliga och kommunala organ samt i näringslivet i övrigt medsamhällsekonomiska förluster som följd. Dessa anses väsentiigen översligaproduktionskostnaden hos kartverket. uppskattar kostnaden förproduktionsbortfallet till storleksordningen 100175 milj. kr. antarvidare alt de samhäUsekonomiska förlustema skulle kunna uppskattas tillstorleksordningen 200350 milj. kr. Vidare beräknar verket nybyggnadskostnadernatill 25 milj. kr. och flytlnmgskoslnaderna till 3 mUj. En utflyttningskulle enligt verket dessutom medföra kostnader för lokalkontor i kostnader p. g. a. lägre utvecklingstakt, förändrade förhållanden förinstrument, service, m. m. på totalt ca 2 milj. kr. Beträffandesamarbelsbehovel med andra myndigheter delar karlverket delegationensuppfattning all CFD, lantmäteristyrelsen och kartverket bör samlokaliseras.Kontakterna med lantbruksslyrelsen och har minskal iförhållande lUl andra karlframslällande och karlkonsumerande myndigheter. Deverksamhetsområden som kommer i förgrunden när inslrumentellabearbelningsmetoder och maskinella dalabehandlingsmetoder alltmera dominerarkarlframslällningen är de meteorologiska och hydrologiska områdena samtluftfarts- och sjöfartsområdena. På dessa områden framstäUs väderlekskarlor,hydrologiska kartor, luflfarlskarlor och sjökort. Närdet gäller frågan om lämplig lokaliseringsorl föroidar kartverketNorrköping/. Som motiv härför åberopar verket bl.