prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Den växande tillströmningen av studerandetiU högre utbUdning har resulterati ett ökat utbud på arbetsmarknaden avpersoner med högskolutbildning. Antalet examinerade på grundexamensnivåhar i det närmaste tredubblats . Under denärmaste fem åren väntas ytter- 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 248 ligareen fördubblmg äga rum. I delbatten har framförts farhågor för att svårigheter kommer att uppstå på arbetsmarknadentUl följd av denna utveckling. Den ökadeexaminationen har ännu inte medfört några aUvarliga problem på arbetsmarknaden. Det kanemellertid inte uteslutas att den mycket kraftiga expansionen av deneftergymnasiala utbildningen kan komma attmedföra vissa anpassningssvårigheter på kort sikt. En kartläggning avutvecklingstendenserna och en planering av åtgärder för att möta eventuellaproblem pågår inom arbetsmarknadsverket. Den ökadeexaminationen kan komma att leda till att personer med högskol-utbUdning fårsöka arbete inom yrkessektorer och på orter, som hittUls endast i ringaomfattning rekryterat sådan arbetskraft. Den förändrade situationen kommer att kräva viss omställning såväl på arbetsmarknaden somhos den enskilde. På förefaller det, med hänsyn tUl kraven på godutbildning inom de Jilesta yrken, osannolikt att personer, som gått igenom en längre utbildning, inte skullefå möjlighet att nyttiggöra sina kunskaper i yrkesverksamhet. Möjligheterna för vuxna att delta i högreutbildning är i högre grad än för ungdomsgrupperna beroencle av närhet tUlstudieorten. Ökad geografisk spridning avhögskolutbildningen är därför ett viktigt led i strävandena att skapalika möjligheter tUl högre utbildning för skilda grupper i samhäUet. Utbyggnaden av den högre utbUdningen framtill slutet av ägde rum i huvudsak på de äldre universitets- ochhögskoleorterna. harutbyggnaden tiU stor del ägt rum genom att utbildningsenheter byggtsupp på andra orter, framför allt , , , ooh . EnUgt min mening bör den fortsatta utbyggnadav det eftergymnasiala utbildningsväsendet som kan komma till stånd under1970-talet förläggas i fcrsta hand tUl orter utanför storstadsregionerna. Jag finner det från såvälutbildningspolitiska som lokaliseringspolitiskautgångspunkter mycki;t väsentligt att den eftergymnasiala UtbUdningensprids i ökad omfattning. Inom U 68 pågår arbete med frågan om hurman bäst skaU åstadkomma geografisk spridning av eftergymnasial utbildning.Som ett led i U 68:s arbete har inlettsförsök med systematiserad decentraliserad uni-versitetsutbUdning på treorter i (jfr prop. 1970: 169, SU 223, rskr 438). Inom ramen för dennaförsöksverksamhet blir det möjligt för de studerande att på samma ort bedrivastudier inom första och andra avdelningen avvissa utbildningslinjer vid fUosofisk fakultet. Decentraliseraduniversitetsutbildning i övrigl; anordnas på ett 30-tal orter över hela landet.Jag återkommer härtill, vid min anmälan i det följande av anslaget tiUdecentraliserad universitetsutbildning. 1971:1 Bilaga 10 UtbUdmngsdepartementet 249 Universitetskanslersämbetetsplan för den fortsatta utbyggnaden av universitetsfilialernai , och samt av den filosofiska fakulteten vidhögskolenheten i omfattar såväl laborativa som icke-laborativaämnesområden och avser budgetåren 1971/72 1974/75.Jag viU i detta sammanhang erinra om statsmakternas beslut röranderiktlinjer för dimensioneringen av grundläggande utbildning inom vissalaborativa ämnesområden (prop. 1970: 76, SU 102, rskr 225) samt om deriktpunkter för planeringen av lokaler för icke-laborativa institutioner, somfaststäUts av Kungl. Maj:t (jfr prop. 1970: 1 bil. 10 s. 246). Jag kommer i annat sammanhang att föreslåKungl. Maj:t att studiekurser skall få anordnas vid universitetsfUialerna ochvid filosofiska fakulteten vidhögskolenheten i enligt följande. I överensstämmelse med ämbetets förslagräknar jag med att /72, som ett led i förverkligandet av 1970års beslut, 48 platser för utbUdning om högst 40 poäng i kemi skaU komma tiU iLinköping. Jag räknar vidare med att utbildning om högst 40 poäng i biologiskaU anordnas i för 24 studerande /73. MöjUgheterna attanordna utbUdning i och inom laborativa ämnesområden i den omfattning ämbetet föreslagitär avhängiga tiUgången på lämpligalokaler. Jag räknar med att utbildningen skall kunna anordnas omkringmitten av i den omfattning som angavs i prop. 1970: 76. I enUghet medämbetets förslag bör studiekurser om högst 40 poäng i pedagogik komma tUlstånd på filialorterna och i nästa budgetår. Jag avser att senare återkomma till Kungl. Maj:t medförslag om organisationen av utbildningenoch forskningen inom det pedagogiska ämnesområdet.Ämbetets förslag rörande grundkurser i matematisk statistik börgenomföras i vad avser och . Ämbetet har vidare föreslagit attstudiekurser om högst 40 poäng inomämnesområdet optimeringslära skaU anordnas i fr. o. m. nästabudgetår. Jag vill erinra om att dåvarande departementschefen vid sin anmälan av frågan om utbyggnaden avuniversitet och högskolor (prop. 1965: 141 s. 142) framhöU, att i den fortsattautbyggnaden av utbildningen i fUosofiska ämnen vid universitetsfUialernaen samordning borde eftersträvas med annan högre utbildning på resp. ort isyfte att så långt som möjligt ettgemensamt utnyttjande av personeUa och lokalmässiga resurser skuUeuppnås. Genom samordning meUan å ena sidanden filosofiska fakulteten och å andra sidan de tekniska och medicinskafakuheterna i bör enligt min mening såväl grundläggande utbildningsom forskarutbildning för studerande vid den filoso- 1971:1 BUaga 10 UtbUdnmgsdepartementet 250 fiskafakulteten kunna anordnas inom ett flertal ämnesområden. Ämbetets förslagrörande studiekurser i optimeringslära bör förverkligas genom sådan samordning.Vidare; bör resurserna för utbildning och forskningvid den tekniska fakulteten i teoretisk fysik, informationsbehandlingoch matematik kunna utnyttjas även av studerande vid den fUosofiska fakulteten. Jag återkommer senare tiUKungl. Maj:t rörande ämbetets övriga förslag till utbyggnad av universitetsfilialerna m. m. Det är angeläget att möjligheterna attförbättra balansen i det eftergymnasialautbildningssystemet tas till vara i de fall det finns förutsättningar att tillrimlig kostnad öka intagningskapaciteten vid de spärrade utbUdningsvägarna.Detta bör kunna ske även under löpande budgetår. Sådana åtgärder kanmedföra höj-e kostnader än vad som i det följandeberäknas under de förslagsvis betecknade avlöningsanslagen tUl lärarpersonalför /72. 1969: 4 framhöll jag att det ärangeläget att arbetet med att konstruera lämpliga utbildningslinjer för olikautbUdningsbehov forsätts. I en sammanställning av det första årets erfarenheterav studieordning tar ämbetet upp bl. a. frågan om inrättande av nyautbildningslinjer. Den 1 juli 1970inrättades en. linje avsedd närmast för meteorolog-utbildning. övervägs eller utarbetas f. n. förslag till utbildningslinjer somkombinerar språk och ekonomi samt linjer med inriktning mot bl. a. samhällsplanerarutbildning, utbildning av statistikeroch utbildning för arbetsmarknadens sociala sektor. Ämbetet prövarvidare möjligheterna att genom förändringar i utbildningslinjerna förbättra rekryteringen tUl matematisk-naturvetenskapligfakultet. Jag finner det väsentligt att man vid konstmktion av nya ellervid förändring av befintiiga utbildningslinjer söker att inom ramen förtUlgängliga resurser skapa sådanakombinationer, som É;fterfrågas av de studerande och bedömsmotsvara arbetsmairknadens behov. I detta arbete bör särskilt beaktas möjligheterna att nmderlätta de studerandes utträde påarbetsmarknaden. Jag vill i detta sammanhang erinra om attjag vid min anmälan av förslag rörande utbildningens organisation vidfilosofisk fakultet (prop. 1969: 4 s. 66) framhöll att de fUosofiskafakulteterna i likhet med övrigaeftergymnasiala utbUdningsenheter primärt bör ha till uppgift att förberedaför framtida insatser i yrkeslivet. Detta mål kan uppfyUas på olika sätt, bl.a. genom ökning av inslaget av yrkesförberedande moment i befintligastudiekurser eUer genom införande av nya studiekurser med huvudsakligenyrkesförberedande innehåU. 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 251 Fr. o. m. /70 pågårförsöksverksamhet med yrkesinriktade studiekurser om normalt en termins längdvid universitetens filosofiska fakulteter (jfr prop. 1970: 1 bU. 10 s. 254). Underinnevarande budgetår har tiUkommit studiekurser i utbildningsteknologi ochdramatik samt en studiekurs om 40 poäng i miljövård. Dessa senare kurseranordnas som alternativa studiekurser. Jag vill vidare erinra om vad departementschefen anfört i det föregående vidanmälan av anslaget till bidrag tilldriften av gymnasieskolor om försöksverksamhet med s. k. kombinationsutbildning. Universitetskanslersämbetetföreslår dels att den tekniska magisterutbildningen skall avvecklas, dels att utbildningsorganisationenvid de fUosofiskafakultetema skall byggas ut till att omfatta studiekurser även inom vissa tekniska ämnesområden. Jag delarämbetets uppfattning att inrättande av tekniska studiekurser vid fUosofiskfakultet skulle innebära ett väsentligt komplement till nuvarandeutbUdningsorganisation. På detta sätt ökas möjligheterna för den studerande attkombinera filosofiska och tekniskastudiekurser, vilket bör leda till en breddning av arbetsmarknaden förde studerande vid de fUosofiska fakulteterna. Jag vill i detta sammanhang stryka under att utbildningskombinationer över de nuvarandefakultetsgränserna bör komma tUl stånd i större utsträckning än f. n. så attutbildningsresurserna i skilda ämnen kan utnyttjas av studerande från flerafakulteter. Jag avser att i annat sammanhang föreslåKungl. Maj:t att det vid filosofisk fakultet /72 skaU anordnasföljande studiekurser om 40 poäng nämligen en studiekurs i elektroteknik (36platser) vid i , enstudiekurs i datateknik (40 platser) vid högskolenheten i samten studiekurs i elektroteknik (40 platser) i . Det ankommer på Kungl.Maj:t att besluta om inrättande av studiekurser i tekniska ämnen vidfilosofisk fakultet. Jag avser att senareförslå Kungl. att komplettera utbUdningslinje 1 inom studieorganisationen vid fUosofisk fakultet medett alternativ som i andra avdelningen omfattar studiekurser om 40 poängi fysik och i elektroteknik. FUosofisk UtbUdning som innehållerstudiekurser i tekniska ämnen bör i Ukhetmed vad universitetskanslersämbetet föreslagit efter sammanlagt 120poäng avslutas med filosofie kandidatexamen. Medel för de aktuella studiekurserna bör anvisas från anslagen tillmatematisknaturvetenskapliga fakulteterna m. ra. Ansvaret för utbildningeninom ifrågavarande tekniskastudiekurser bör åvUa utbUdningsnämnden vid matematisk-naturvetenskapligfakultet (motsv. ), även om utbildningen i vissa fall anordnas av institutionvid teknisk högskola (motsv.). Vid min anmälan av anslagen tillmatematisk-naturvetenskapliga fakulteter- Prop.1971:1 BUaga 10 252 m. och tekniska fakulteterna m. m. kommer jag att beakta de förändringar imedelsbehovet för bl. a. lärartjänster, kursanslag och driftkostnader som uppstår nästa budgetår vid ett genomförande av mina förslag. Jag delar ämbetets uppfattning att dentekniska magisterutbildningen bör upphöra.Efter den intagning till utbUdningen som skett bör, som ämbetetföreslagit, ingen ytterligare intagning äga rum. Studerande som påbörjatutbildningen bör få avlägga teknisk magisterexamen intill utgången /75. Dessa studerande bör även på sätt ämbetet redovisat i mån av plats erbjudas möjlighet att gå över tillcivUingenjörsutbUdning. Jag vUl vidare erinra om att ämbetet har möjlighetatt för visst fall medge undantag från bestämmelserna om fordringarna för att avlägga teknisk magisterexamenoch sålunda ge dispens från utbildningen vid lärarhögskola. tidigare nämnda redovisningen av erfarenheterna av studieordningtar ämbetet vidare upp frågor rörande bl. a. studieresultat. Ämbetetkonstaterar sammanfattningsvis att studieresultaten för aktiva heltidsstuderande på det hela taget är relativttillfredsställande, även om resultaten ligger under de av statsmakternaangivna riktpunkterna. Stora skillnader i studieresultat föreligger emeUertidinom några ämnesområden mellan olikastudieorter. Sålunda varierade andelen studerande som klarat 40 poäng ifranska på två terminer mellan i och i . Jag viUerinra om att det åligger myndigheterna att, omde faktiska studietiderna inte motsvarar de angivna riktiinjerna, vidta åtgärderför att man skall komma, tillrätta med detta förhållande, t. ex. göra förändringari studieplaner eller i utbildningens uppläggning. Jag vill vidare erinra om attfrågan om fortsatt undervisning för en studerande skall prövas, om han eftertre terminers heltidsstudier inom ramen för en studiekurs om 40 poäng integodkänts i samtiiga prov för studiekursen. Inom ramen för avlöningsanslagen till defilosofiska fakulteterna har för innevarande budgetår medlen för den s. k.universitetsautomatiken beräknats till ca113 milj. kr. Med anledning av universitetskanslersämbetets förslag ochmot bakgrand av det totala antalet närvarande studerande beräknar jag attmedlen för detta ändamål bör ökas med ca 17 milj. kr. Jag avser att senare återkomma tillKungl. Maj:t med förslag rörande inrättande av ordinarie universitetslektoratsamt av extra ordinarie tjänster som universitetsadjunkt och andra därmedsammanhängande frågor. De kostnader som är förenade med vissalärares tjänstebefrielse för utarbetande avläromedel bestrids f. n. från anslagen tUl avlöningar till lärarpersonal.Då denna verksanihet bör ses som ett led i det pedago- 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 253 giskautvecklingsarbetet, bör dessa kostnader fortsättningsvis besttidas från anslag tiU pedagogiskt utvecklingsarbete.Jag räknar därför med motsvarande minskning av medelsanvisningama underanslagen till avlöningar tUl lärarpersonal. Statsmakternabeslöt, som tidigare nämnts, om ett principprogram för en successivt genomförd reform av forskarutbildningen. Genomreformen skapades en fyraårig utbildning som kan avslutas med doktorsexamen.De studerande avses få en utökad handledning. har antalet tjänster förfrämst forskaratbildning ökats med sammanlagt drygt 250. Undervisnings- och handledningsresursernaför forskaratbildning bör förstärkas genom att dels ytterligare tjänster somforskarassistent och docent inrättas, delsanslaget tiU särskilda åtgärder för forskarutbildning förstärks. Jagräknar under berörda anslag medel för nästa budgetår för ytteriigare sammanlagt 20 tjänster som docent och50 tjänster som forskarassistent. Vid fördelningen av dessa tjänster mellan deskilda fakulteterna har jag utgått från universitetskanslersämbetetsredovisning av relationen mellan antaletstuderande i forskaratbildning (motsv.) och antalet tjänster avsedda för främstforskarutbUdning. I enlighet med vad ämbetet föreslagit bör i förstahand de fakulteter som har den mest ogynnsamma relationen meUan antaletstuderande och antalet tjänster med handledningsskyldighet tillföras de nyatjänsterna. Vid bifall till mina förslagkommer dessa därför att fördelas meUan de skilda fakulteterna enligtföljande sammanställning. Forskar- Fakulteter Docenter assistenter Jag avser att i annat sammanhang föreslåKungl. Maj:t att fördela dessa tjänster på läroanstalter. Jag avser att därvidföreslå Kungl. Maj:t att kompletteranuvarande bestämmelser med en föreskrift att konsistorierna vid fördelning avtjänsterna som docent och forskarassistent skall utgå från behovet avförstärkning av handlednings- och undervisningsresurserna förforskaratbUdning. Man kan inte räknamed att det blir möjligt att stäUa resurser tUl förfogande för en fri tillströmning avstuderande tiU forskarutbildningen. Prop.1971:1 BUaga 10 254 Vidsin anmälan av frågorna rörande forskarutbUdning och forskarkarriär (prop.1969: 31 s. 71) framhöll dåvarande chefen för bl. a.att det fanns anledning befara att det inte skulle vara möjligt att få framtiUräckligt många handledare. En begränsning av det antal studerande som skuUefå gå vidare tUl forskaratbildning förutsågs alltså kunna komma i fråga. Destora variationerna i fråga om behovet avforskarhandledning mellan olika ämnen och mellan enskilda studerande gördet svårt att centralt fastställa generella normer för antalet studerande perhandledare. De lokala myndigheterna har därför givits ett avgörande inflytandenär det gäller att fastställa antalet platser för forskarutbUdning samt ifrågaom formerna för urval bland sökande tiU sådanutbUdning. Myndigheterna bör noga följa utvecklingen och överväga vilkajämkningar och kompktteringar som kan erfordras. Vid min anmälan av anslaget till särskildaåtgärder för forskarutbildning kommer jag att föreslå en höjning avanslagsbeloppet med ca 1 milj. kr. Underanslaget Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier kommerjag att för nästa biudgetår beräkna medel för ytterligare 50 stipendier förforskaratbildning. Vidare kommer jag att vid min anmälan av anslagen till forskningsråden beräkna medel för ytterligaresärskUda forskartjänster. Utöver nämnda förslag tUl förstärkning av resursernaför forskaratbildning kommer jag vid min anmälan av fakulteternasavlöningsanslag och anslagen till forskningsråden att föreslå sammanlagt 23nya tjänster som professor eller biträdande professor. Vid bifall till mina förslag kommerantalet tjänster förenade med skyldighet att handleda studerandi: påforskaratbildningsnivå att uppgå till ca 2000, varav ca 900 vid de filosofiska fakulteterna. Anslaget till särskildaåtgärder för forskarutbildning kommer att uppgå till 5,4 milj. kr. Driftkostnadsanslagen disponeras avvederbörande konsistorium. Jag vill erinra om att konsistorierna skall, av demedel som ställts tiU förfogande, avsättamedel för skilda gemensamma ändamål. Det ankommer på konsistorierna att se tillatt av de medel som tillförs dessa reservationsanslag tUlräckligaavsättningar görs för att man skaU kunna möta ojämnheter i belastningeni:ill följd av förändringar i tillströmningen av studerande eUer i kostnademat. ex. för vikarier (jfr prop. 1969: 1 bil. 10 s. 280). Innevarandebudgetår bestrids vissa kostnader för den pågående försöksverksamheten med registrering avstuderande från förslagsanslaget tUl förvaltningarna m. m. vid universitetenoch vissa högskolor. För nästa budgetår har jag beräknat medel för dettaändamål under fakulteternasdriftkostnadsanslag. Mina beräkningar av driftkostnadsanslagen framgårav följande sammanställning. Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet ändring 1971/72 -f2 150 000 -f- 180 000 5 555 000" + 3 200 000" + 2 888 000 (+ 400 000) (+ 555 000) + 3 145 000 Därav genom överföring från anslaget Förvaltningarna m.m. vid universiteten ochvissa högskolor . Resurserna för studievägledning viduniversitet och högskolor har ökat avsevärt. Studie- ochyrkesvägledning tiU studerande lämnas vidare inom ramen förarbetsmarknadsverkets verksamhet. I samband med införandet av studieordningvid de filosofiska fakulteternaförstärktes studievägledningskapaciteten utöver den studietekniskahandledning de studerande erhåUer av lärarpersonalen kraftigt, främst genomatt medel anvisades för inrättande av tjänster som UtbUdningsledare, studierådgivare ochstudievägledare. För att dessa resursförstärkningar skallha önskad effekt är det viktigt att studievägledningens olika delar är välsamordnade och att verksamma åtgärder vidtas för att förbättrautbildningssituationen för den enskUde. Jag finner det angeläget attorganisationen för studievägledning byggs utytterligare nästa budgetår. I det följande beräknar jag medel för förstärkningarav resurserna för studievägledning vid vissa förvaltningar, för ett ökat antal studievägledartjänster vid dehumanistiska fakulteterna samt för en uppräkning av de tekniskafakulteternas kursanslag bl, a. med hänsyntiU behovet av studievägledning. Vidare har jag vid min medelsberäkning under anslaget tilluniversitetskanslersämbetets förvaltningskostnader tagit hänsyn tillett ökat medelsbehov för framstäUning av studie- och yrkesorienterandematerial. En ytterligare förbättring av dehandikappades möjligheter att erhålla utbildningpå eftergymnasial nivå och därmed möjligheter till ett bredare Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 256 Liksom ämbetet anser jag att utbildningsstödet bör omfatta förutom syn- och hörselskadade studerande även andra grapper av svårthandikapfiade, t. ex. de rörelsehindrade. Stödet bör vidare kunna omfatta även andra UtbUdningskostnader än stödundervisningoch lektörshjälp. Som beräkningsnorm har jag använt en kostnad av 2 000kr. per handikappad studerande och termin. Jag återkommersenare tiU Kungl. Maj:t med förslag i anledning av ämbetets förslag om särskilda åtgärderför de handikappade inom ramen för anslaget till inredning och utrastning avlokaler vid universiteten m. m. Jag övergår nu tUlatt behandla, frågor avseende programbudgetering inom den högre utbildningen och forskningen. Dåvarande chefenför tUlsatte en ledningsgrupp förprogrambudgetfirbetet avseende högre utbildning och forskning inom utbildnings-och jordbruksdepartementens verksamhetsområden.Vidare arbetar en arbetsgrapp inom universitetskanslersämbetet. I syfte att finnalämpliga metoder för tillämpningen av programbudgetering inomuniversitetsväsendet startades utrednings- och försöksverksamhet, som förlades tiU Chalmerstekniska högskola. En arbetsgrupp finns för att leda verksamheten inomläroanstalten. Vissa generella budgettekniska iitgärderför att underlätta övergången tillprogrambudgetering har redan, vidtagits. Den viktigaste, som avsåg införandeav driftkostnadsanslag, genomfördes /70 (prop. 1969: 1 bU. 10 s.279, SU 46, rskr 137). Jag vill i dettasammanhang nämna även den pågående försöksverksamheten med nya grander förresurstUldelning för utbildning vid filosofisk fakultet (prop. 1969: 4 s. 82, SU 34, rskr 101). Universitetskanslersämbetethar i samband med sina anslagsframställningarför /72 kommit in med en anslagsframställning i programtermerför verksamheten \'id . Ett värdefullt uttedningsarbete i syfteatt finna lämpliga metoder för programbudgeteringhar genomförts vid . De problem, som ärförknippade med att införa programbudgetering inom högre utbildning ochforskning är komplicerade. De lösningar, som framkommit, kan inte sessom slutgiltiga. Ytterligare utrednmgsar-bete krävs innan sådana lösningar kanpresenteras. De resultat som hittiUs nåttskan emellertid anses vara en tillräcklig grund för tUlämpning försöksvisav programbudgetering vid högskolan från och med /72. 1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet 257 Utrednings- och försöksverksamheten harhittills utgått från att utbildning och forskning skall utgöra ett gemensamtprogram. För den fortsatta indelningen avutbildning i delprogram har huvudsakligen två principer varit aktuella.Den ena utgår från att programindelningen följerstudiernas organisation i utbildningslinjer och studiekurser (motsv.).. Denandra utgår från att programmen inrättas för yrkessektorer. Den nu aktuella försöksverksamheten med programbudgeteringbör tills vidare följa den förstnämnda principen. Indelningen avforskningsverksamheten har i det hittillsvarande utredningsarbetet vidChalmers tekniska högskola gjorts i teknikområden, viUcaöverensstämmer med indelningen i sektioner vid högskolan. Denna indelning bör kunna tillämpas i avvaktanpå att underlag för en mer adekvat indelning erhålls. I programbudgetarbetet har, som framgått,den högre utbildningen och forskningenhittills sammanförts i ett program. En indelning i delprogramförutsätter att man kan fördela kostnaderna mellan utbildning och forskning. Universitetskanslersämbetethar i sin anslagsframställning i programtermer för redovisat en sådan fördelning för verksamheten inom högskolan. Flerasvårigheter är förknippade med en uppdelning av kostnaderna mellan utbUdningoch forskning. Ett särskilt problem utgör därvid de för utbildning ochforskning gemensamma tjänsterna. Ett annat problem är att medelstilldelningen med nuvarande anslagssystemsker i form av såväl fakultetsanslagsom för flera fakulteter gemensamma anslag.