prop · FU03107 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Maj:ts proposition till med förslag tilllag om anställningsskydd för vissa arbetstagare, m. m.; given slottden . Maj:l viU härraed, under åberopande av bUagdautdrag av statsrådsprotokollet över inrikesärenden, föreslå attbifaUa de förslag om vars avlåtande lill föredragande departementschefenhemstäUt. Min allernådigsle Konungs och Hertes frånvaro, enligl Dess nådiga beslut: I propositionen föreslås ålgärder för alt förbättra denäldre arbetskraftens sysselsättningsmöjligheter. Dessa åtgärder består dels ien lag om anställningsskydd för vissa äldre arbetstagare, dels i en lag sorager ar-betsraarknadsrayndigheler och fackliga organisationer möjlighet tiU insyni och inflytande över företagens personalpolitik. EnUgl förslaget lill lag om anställningsskydd för vissaarbetstagare skall arbetstagare åtnjuta en uppsägningslid av rainst tvåmånader, om han har fyllt , rninst , om han har fyllt ,och , om han har fyllt , allt under föratsättning att hanvarit anställd hos arbetsgivaren rainst 24 raånader under de tre senaste årennärmast före uppsägningen. Arbetstagaren tillförsäkras lön underuppsägningstiden, och likaså under permilleringstid som överstiger iföljd eller under samma kalenderår. Om arbetstagare, som åtnjuteruppsägningsskydd enligl de nya bestäramelserna, blir uppsagd på gmnd avarbetsbrist skall han av efler det han slutadeanställningen ha företräde tUl åleranslällning hos sarame arbetsgivare. Avtalom inskränkning i dessa förmåner skaU vara ogiltigt. Enligldel andra förslagel - förslag lUl lag om vissa ålgärder för all främjasysselsättning av äldre arbetstagare på den öppna arbetsmarknaden - skalllänsarbetsnämnd kunna ålägga arbetsgivare, som sysselsätter minst femarbetstagare, atl lärana näranden uppgifter ora bl. a. åldersfördelningen blandde anställda. Näranden skall kunna ta upp överläggningar med arbetsgivaren ochparternas organisationer i fråga om sysselsättning av äldre arbetskraft och pågrundval av vad som förekorarail vid överläggningarna utfärda anvisningar oraåtgärder för atl förbättra sysselsällningsraöjligheterna för äldrearbetstagare. Anvisningarna kan innebära t. ex. att arbetsgivaren bör ha enviss kvot äldre bland de anställda. anvisningama inle följs, skall dellaanmälas till . Följs inte anvisningar somarbetsmarknadsstyrelsen meddelar och får det anses uppenbart all rättelse intekan åstadkommas på annat sätt, kan styrelsen som en yttersta åtgärd förordnaalt arbetsgivaren får anställa endast sådana arbetstagare som den offentligaarbetsförmedlingen har anvisat eller godtagit. Bryter arbetsgivaren molförordnandet kan han straffas. Lagstiftningenföreslås träda i kraft dagen efler den då lagarna ulkomrait från trycket. Lagom anställningsskydd för vissa arbetstagare Härigenomförordnas som följer. Arbetstagare,som varit anställd hos arbetsgivaren under de tre senasteåren, äger åtnjuta en uppsägningslid av 1. minsttvå raånader, ora han fyllt , 2. rainst fyra raånader, om hanfyllt , 3. minst sex raånader, om han fyUt55 år. Förstastyckel gäller icke arbetstagare, vars anstäUning begränsats lill viss tideller visst arbete, om denna begränsning föranledes av arbetsuppgifternassärskilda beskaffenhet eller står i överensslämraelse med praxis inombranschen. Första stycket äger ej heller tillämpning när arbetstagare uppsägesfrån tUlfällig anställning och efler uppsägningen får återgå lill tidigareanstäUning hos samme arbetsgivare. Vidtillärapning av första stycket medräknas anställningstid hos företag inomkoncern som arbetsgivaren tiUhör. Har förelag överlåtits, raedräknasanställningstid hos förutvarande ägare av förelaget eller hos företag i koncernsom förutvarande ägare tUlhörde. Bestämmelsernai 1 § gäller ej i fråga om arbetstagare som 1. är medlem av arbetsgivarensfamilj, 2. avlönas uteslutande genom andeli vinst, 3. har företagsledande ellerdärmed jämförlig ställning, 4. omfattas av sjömanslagen (1952:530) eller lagen (1970: 943) om arbetstid m. m. i husligt arbete. Åsidosätterarbetstagaren i väsentlig mån sina skyldigheter mot arbetsgivaren, får dennesäga upp anställningsavtalet ulan all iakttaga uppsägningstid enligt 1 §.Delta gäller dock ej, om uppsägningen grandas enbart på förhållande somarbetsgivaren känt före uppsägningen. Arbetstagare,som har rält till uppsägningstid enligt 1 §, är berättigad till lön underuppsägningstiden även om arbetsgivaren ej kan erbjuda honom arbete. Hararbetstagaren ulan föregående uppsägning varit permitlerad mer änfjorton dagar i följd eller sammanlagt under sararaakalenderår, är han berättigad till lön för överskjutande perrait-leringstid.Vad nu sagts gäller dock ej, ora perinilteringen är en följd av alt arbetet ärsäsongbetonal eller eljest lill sin natur icke sararaanhängande. Ärarbetstagare enligt 4 § berättigad till lön för tid då arbetsgivaren ej kan erbjudahonom arbete, fär lönen för sådan tid ej understiga det belopp som skuUe hautgått om han i släUet haft semester och varit berättigad till semesterlönenligt lagen (1963: 114) om semester. Förarbetstagare, som avses i 12 § andra styckel lagen (1963: 114) om semester,skall vid beräkning av lönens storlek del kalenderår som närmast föregåttuppsägningen eller permilteringen anses som kvalifUialions-år och det för varjedag utgående beloppet utgöra fyra tiondels procent av arbetsinkomsten hosarbetsgivaren under kvalifikationsåret. Om arbetslagaren icke varit anställdhos arbetsgivaren under hela kvalifikationsåret, skall för , somarbetslagaren till följd därav icke deltagit i arbetet, arbetsinkomsten ökasmed ett belopp motsvarande arbetstagarens genomsnittliga dagsinkomsl hosarbetsgivaren under kvalifikationsåret. Frånlön enligt första eller andra stycket får arbetsgivaren avräkna inkomst somarbetstagaren under den lid lönen avser förvärvat eller uppenbarligen borde hakunnat förvärva i annan anställning, genom uppdrag eller genom egenförvärvsverksamhet. Arbetsgivaren får också avräkna utbUdningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368) och ålderspension enligl lagen (1962:381) ora allmän försäkring, i den mån förmånen avser samma lid som lönen ocharbetstagaren blivit berättigad till förmånen efler uppsägningen ellerpermilteringen. Blirarbetstagare, som har räll till uppsägningstid enligl 1 §, skUd frånanställningen på gmnd av arbetsbrist, äger han under sex raånader därefterföreträdesrätt lUl ny anställning hos sarame arbetsgivare i den verksamhet därhan tidigare sysselsatts, under förutsättning atl han kan antagas hatillräckliga kvalifUcalioner för det nya arbetet. Har flera arbetstagare sådanräll, äger den företräde som varit anställd längst tid hos arbetsgivaren. Arbetstagare,som har återansläUls på gmnd av första styckel, åtnjuter omedelbartanställningsskydd enligt denna lag. Arbetstagare,som har ålderspension enligl lagen (1962: 381) om allmän försäkring, har ejföreträdesrätt till ny anställning enligt denna paragraf. Paragrafen gäUer ejheUer anställning som tjänsteman hos staten eUer anställning på vilkenkommunalljänstemannalagen (1965: 275)är tiUämplig och för vilken avlöningsförmånerna faslställes under medverkan avKonungen eUer myndighet sora Konungen besläraraer. Arbetstagaresförraåner enligl denna lag får ej inskränkas genom avlal. Sker del, är avtaletogiltigt i den delen. Arbetsgivare,som ej iakttager vad som föreskrives i denna lag, skall ersätta arbetslagarenuppkommen skada. Vidbedömande om och i vad mån skada uppstått skaU hänsyn tagas även tiUomständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Omdet med hänsyn tUl skadans storlek eller andra omständigheter är skäligt, fårskadeståndets belopp nedsättas. Fullständig befrielse frånskadeslåndsskyldighet kan också äga rum. Arbetstagare,som vUl fordra skadestånd enligt denna lag, skall underrätta arbetsgivaren omsitt anspråk inora efter det alt skadan inttäffade saralanhängiggöra sin talan senast efler skadans uppkomst. Grundas anspråketpå 6 § räknas tiden från den dag då annan tillträtt den anställning, tillvilken arbetstagaren gör gällande företrädesrätt. Iakttagerarbetstagare ej vad som föreskrives i första stycket är lalan förlorad. Målom tillämpning av denna lag prövas av arbelsdorastolen, oraan-slällningsavlalet regleras av koUektivavtal, och i annat fall av allmändomstol. Sådant mål får dock genom avlal hänskjutas tiU avgörande av skiljemän. Ifråga om talans väckande och utförande hos arbetsdomstolen gäller 13 § lagen(1928: 254) om arbetsdomstol även om målet ej är sådant som avses i den lagen. Dennalag träder i kraft dagen efler den, då lagen enligt därå meddelad uppgiftulkomrait från trycket i . Lagom ändring i lagen (1914: 45) om kommission, handelsagentur Härigenomförordnas, alt 86 § lagen (1914:45) om komraission, handelsagentur ochhandelsresande skall ha nedan angivna lydelse. Är handelsresandeanställd i sin huvudraans tjänst, skola i fråga ora hans skyldigheter ochrättigheter mot huvudmannen det dem emeUan ingångna avtalet och gällandehandelsbruk lända liU efterrättelse. Ihuvudmannens tjänst anställd I huvudraannens tjänst ansläUd handelsresande raåicke, raed raind- handelsresande raå icke, raed raind re rätt därtill följer av avtalet eller re rätt därtill följer av avtalet eller giltig anledning föreligger, ulan fö- giltig anledning föreligger, utan fö regående uppsägning skiljas från regående uppsägning skiljas från sin anstäUning eller själv lärana sin anstäUning eller själv lämna densamma. Uppsäges avtalet från densamraa. Uppsäges avtalet från någondera sidan, skall det upphöra någondera sidan, skall det upphöra alt gälla med utgången av tredje alt gälla med utgången av tredje kalendermånaden efter den, då kalendermånaden efler den, då uppsägningen skedde. gäUer dock ej i den månannat följer av lagen (1971:000) om anställningsskydd för vissa arbetstagare.Ulan huvudmannens lov äge handelsresande, varom i denna paragraf förmäles, ickeunder sina resor upplaga köpeanbud eller sluta försäljningsavtal för annansräkning än huvudmannens. SkalltiU handelsresande, som här avses, lön helt eller delvis ulgå i form avprovision, skola i fråga om villkoren för provisionens åtnjutande de i 68-70§§ för handelsagent givna föreskrifter äga motsvarande tillämpning. Dennalag träder i kraft dagen efler den, då lagen enligl därå meddelad uppgiftutkommit från trycket i . Lagom ändring i lagen (1970: 741) om statlig lönegaranti vid konkurs Härigenomförordnas, atl 2 § lagen (1970: 741) om statlig lönegaranti vid konkurs skallha nedan angivna lydelse. Betalningenligl garantin utgår för lönefordran som har förmånsrätt enligl 17 kap. 4 §handelsbalken och för pensionsfordran sora har förmånsrätt enligt 17 kap. 4eller 6 a § samraa balk. Med lönefordran jämställes fordran på skadestånd somavses i 17 kap. 4 § handelsbalken. Hararbetstagare på grand av fordran som avses i första stycket ansökt ora gäidenärensförsällande i konkurs, utgår belalning även för kostnaden härför och, orakonkursen avskrivils enligl 185 § konkurslagen (1921: 225), för kostnad somarbetstagaren ålagts att utge enUgt 188 § samma lag. Belalningenligl garantin utgår Belalning enligl garantin utgår förvarje arbetstagare med sam- för varje arbetstagare med sammanlagt högst ellbelopp sora mol- raanlagt högst elt belopp som motsvarar del vidtiden svarar fyra gånger det vid tiden för konkursbeslulet gällande bas- för konkursbeslulelgällande basbeloppet enhgt 1 kap. 6 § lagen beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen(1962: 381) om aUmän försäkring. (1962: 381) om aUraän försäkring. Dennalag träder i kraft dagen efler den, då lagen enligl därå meddelad uppgiftutkorarail från trycket i Svensk förfatlningssaraling, raen tiUärapas ejbeträffande fordran som gjorts eller kunnat göras gäUande i konkurs, i vilkenbeslut om egendomsavträde raeddelals före näranda dag. Lagom vissa åtgärder för att främja sysselsättning av äldre arbetstagare på denöppna arbetsmarknaden Härigenomförordnas som följer. Länsarbetsnämndäger förelägga arbetsgivare som inom länet sysselsätter minst fem arbetstagarealt liU nämnden 1. på lider som nämnden bestämmer lämnauppgift om antalet hos arbetsgivaren sysselsatta arbetstagare samt, för varjearbetstagare, dennes namn, ålder, kön, nalionaUlel, arbetsplats ochhuvudsakliga arbetsuppgifter, 2. fortiöpande anmäla uppsägningaroch perraitteringar för längre sararaanhängande lid än avarbetstagare sora orafattas av lagen (1971: 000) om anställningsskydd för vissaarbetstagare. Föreläggandeenligt första stycket kan förenas med vite. Innan föreläggande meddelas skallarbetsgivaren och berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer beredastillfälle all yttra sig. anledning alt antaga atl arbetsgivare, som avses i 1 §,sysselsätter färre äldre arbetstagare än vad som är rimligt med hänsyn tillålderssammansättningen på tillgänglig arbetskraft och förhåUandena i övrigt,bör nämnden överlägga i saken med arbetsgivaren samt berörda arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer. Närskäl därtill föreligger skall nämnden, på grundval av vad sora förekommit vidöverläggningarna, meddela arbetsgivaren anvisningar beträffande åtgärder sombör vidtagas för att bereda äldre arbetstagare bättresysselsättningsmöjligheter. Näranden kan därvid anmoda arbetsgivaren att isamband med nyansläUningar öka andelen äldre arbetstagare i arbetsstyrkan ienlighet med vad näranden närraare anger. Undandragersig arbetsgivaren all raedverka vid överläggningar inför länsarbetsnämnden eUerföljer han ej anvisningar som nämnden meddelat med stöd av 2 § andra stycket,skaU nämnden göra anmälan härora tiU . Arbetsmarknadsstyrelsenkan ta upp fråga om sysselsättningsmöjligheterna för äldre arbetstagare hosarbetsgivare, som avses i 1 §, efter anmälanav länsarbetsnämnd eller av arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation ellerpå eget initiativ. Styrelsenkan kaUa arbetsgivaren och berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationertiU överläggningar samt meddela sådana anvisningar som avses i 2 § andrastyckel. Styrelsen kan även förelägga arbetsgivaren att förete handlingar somkan antagas ha betydelse för bedömningen av arbetsgivarens personalpolitik. KaUelseav arbetsgivare lill överläggningar saml föreläggande för arbetsgivare allförete handUngar kan förenas med vite. Följerarbetsgivare ej anvisningar som meddelats av arbetsmarknadsstyrelsenbeträffande sysselsättning av äldre arbetstagare och är det med hänsyn tiUomständigheterna uppenbart alt rättelse ej kan åstadkommas på annat sätt, kanstyrelsen förordna, alt arbetsgivaren ej får anställa andra arbetstagare än demsom den offentiiga arbetsförmedlingen har anvisat eUer godtagit. Arbetstagarorganisationsmedverkan i frågor som avses i denna lag sker genora företrädare som utses avorganisationen. Beträffandesådan företrädare som är anställd hos arbetsgivaren äger bestämmelsema i 42-44§§ arbelarskyddslagen (1949: 1) motsvarande tiUämpning. Arbetsgivaresom ej iakttager förordnande enligl 5 § dömes tUl böter eUer fängelse . AUmänt åtal får väckas endast efler anmälan av . Densom fåll del av uppgift som lämnats med slöd av denna lag får icke obehörigenyppa eUer nyttja vad han därvid erfarit om enskilt förelags eUer enskildsaramanslulnings affärs- eller driflförhållanden eller om enskilds personliga förhåUanden.Den som uppsåtiigen eller av oaklsarahel bryter häremot döraes tUl böter ellerfängelse i högst . Allmänt åtal får väckas endasl om raålsägande angerbrottet lUl åtal eUer åtal är påkaUat från aUraän synpunkt. Talanmot beslut enligt denna lag föres hos Konungen genombesvär. Motstyrelsens beslut i fråga som avses i I § får talan dock icke föras. för tiUämpningen av denna lag meddelas av Konungen eUer, efterKonungens berayndigande, av arbetsraarknadsstyrelsen. Dennalag träder i krafl dagen efter den, då lagen enligt därå raeddelad uppgiftutkommit från trycket i . Lagom ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att Härigenoraförordnas, atl i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten alt utbekommaallmänna handlingar skall införas en ny paragraf, 22 §, av nedan angivnalydelse. HandUngi ärende som avses i lagen (1971: 00) om vissa ålgärder för att främjasysselsättning av äldre arbetstagare på den öppna arbetsmarknaden må, i denmån den innefattar upplysning ora enskUt företags affärs- ellerdriflförhåUanden eller om enskilds personliga förhållanden, ej utlämnastidigare än tjugu år efler handlingens datum, såvida ej, med hänsyn tiU detändamål för vilket utiäranande begäres och orasländigheterna i övrigt,trygghet kan anses vara för handen all upplysningen ej raissbrukas tiU skadaför företagel eller den enskilde. Dennalag träder i kraft dagen efler den, då lagen enligl därå meddelad uppgiftuikommit från trycket i . 1Förutvarande 22 § upphävd genom 1968: 327. Utdragav protokollet över inrikesärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efler gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om åtgärder för den äldrearbetskraftens anställningstrygghet och anför. Deäldre arbetstagarna har ett utsatt läge på arbetsmarknaden. De har ofta ingeneller liten trygghet i anställningen och de har betydande svårigheter all fånya anställningar. Stora gmpper äldre går arbetslösa. Idecember 1969 uppdrogs ål särskUl tillkallade sakkunniga all göra en aUsidigutredning av anställningstryggheten med tonvikten lagd på frågan, om det stödsom utgår till äldre arbetskraft vid arbetslöshet behöver kompletteras raedlagstadgad trygghet i anställningen. De sakkunniga beräknas kunna slutförautredningsarbetet . En slutlig lösning av frågan omanställningstrygghet grundad på utredningens kommande förslag kan därförväntas tidigast om etl par år. Motbakgrand av de äldres svåra läge på arbelsraarknaden har del ansetts nödvändigtall ulan alt avvakta utredningens förslag vidta vissa ålgärder föratt förbättra den äldre arbetskraftens syssel-sällningsmöjligheler på den öppnaraarknaden. Inora inrikesdeparleraenlet har därför upprättats en i februari1971 dagtecknad proraeraoria (Ds In 1971: 1) med förslag till lagstiftning omålgärder för alt förbättra den äldre arbetskraftens anställningstrygghet. Deäldre arbetslagarna skall ges förbättrat skydd i beslående anställningar ochåtgärder skall kunna vidtas för att öka möjligheterna för denna kategori atl fånya anstäUningar på den öppna arbetsmarknaden. I proraeraorian ingåendelagförslag torde få fogas till statsrådsprotokollet i detla ärende sora bilaga. Efler remiss har yttranden över proraeraorian avgetls av arbets- domstolensordförande, (), , utredningenrörande ökad anställningstrygghet och vidgad behörighet för arbelsdorastolen,(), statens orapla-ceringsnärand. i (LO) - sora har bifogat yttranden från Svenska fabriksarbetareförbundet.Svenska metallarbetareförbundet och -(), akademikerscentralorganisation (), . (), (), Föreningen skogsbrakels arbetsgivare,förhandlingsorganisation (KFO), och . Ianledning av promemorian har dessutom inkommit skrivelser från statenshandikappråd, personaladminislraliva förening (SPF) särat . Slutiigen har från Sverigessocialdemokratiska arbetareparti ingells en sararaanställning av resultatet avrådslag angående promeraorieförslagen som hållils av lokala organisationer inompartiet. 2.1 De äldres arbetslöshet Arbetslöshetensomfattning kan studeras främst på grundval av två skilda statistiska serier,nämligen arbetskraftsundersökningama () och arbetsförmedlingsslalistiken. AKUutförs av och äger nuraera rura månadsvis.Undersökningama utförs på ell urval personer i åldem och däröver som ärkyrkobokförda i . Urvalet kompletteras successivt med invandrare. Demånatliga undersökningarna baseras på tre separata urval, vart och ett om ca18 000 personer. Skattningar för etl helt kvartal grundas på de tre urvalentillsaramanlagna. Uppgifterna inhämtas genom intervjuer. Underåren 1961-1969 utfördes kvartalsvis. Urvalen omfattade ca12 000 personer. förelogs varje höst utvidgad med urval somomfattade ca 60 000 personer. IAKU inhämtas uppgifter från inlervjupersonema bl. a. för alt bedöma ora detillhör arbetskraften eller inte. Kategorin »i arbetskraften» orafattar enliglAKU:s definitioner sysselsatta och arbetslösa. Som sysselsatta räknas i förstahand aUa sora under en aktueU mälvecka har utfört något arbete, antingen somavlönade arbetstagare eUer sora egna företagare, eller som har arbetat minst 15limmar som oavlönade medhjälpare i förelag tUlhörigt hushållsmedlem. sysselsattaalla sora hade anställning eller var egna företagare men sora var tillfälligtfrånvarande pä grand av sjukdora, seraester, värnpliktstjänstgöring e. d. Soraarbetslösa räknas i huvudsak personer sora under raälveckan inle varsysselsatta raen som var arbetssökande eller som var perraitlerade. TiUarbetskraften räknas inte personer som under mätveckan arbetade endast i egethushåU, studerade, var intagna på anstalt, etc. eller sora exempelvis avåldersskäl hade lämnat förvärvslivet. Utanför kategorin »i arbetskraften»faller bl. a. latent arbetssökande, dvs. personer sora vid intervjuer haruppgelt all de skuUe ha sökt arbete om de hade ansett sig kunna få lämpUglarbete på bostadsorten. De räknas alltså inle som arbetslösa. Genoraatt är urvalsundersökningar blir resultaten behäftade raed slurapfel.Dessutom förekommer mätfel eller fel på grand av bortfall. Arbetsförmedlingsstatislikenär en administrativ statistik och gmndas på lolalräkningar av antalet tillarbetsförmedlingarna anmälda arbetslösa. Den anger sora arbetslösa alla som äranmälda som arbetssökande vid arbetsförmedlingarna och som konstateras ha varitarbetslösa den första helgfria dagen i den vecka då den 15:einfaller. Medanarbetslösheten i avser hänför den sig således iarbetsförmedlingsstatisliken lill endast . Dentabell som redovisas i del följande (s. 16) upptar betydande skillnader mellande båda statistiska serierna, såväl i fråga ora arbetslöshetens orafallningvid vissa tidpunkter sora i fråga ora arbetslöshetens utveckling i tiden.Tabellen anger arbetslöshetens orafallning bland yngre och äldre åren1965-1970 enligt resp. arbetsförmedlingsslalistiken saral arbetslöshetensrelativa omfattning i dessa grupper enligt angivna år. Talenfrån ger en antydan om alt andelen arbetslösa av alla i åldern ,som ingår i arbetskraften, Ugger något högre än motsvarandeandel för dera som inte har fyllt . För övriga delar av årel är talen fördessa äldre i aUmänhet något lägre än för de yngre. I övrigtföreligger knappast några framträdande skillnader raellan arbetslöshetensomfallning för äldre och yngre arbetskraft. EnliglarbelsförmedUngsstalisliken är antalet arbetslösa i åldern eller därövergrovt angivet ungefär hälften så stort som antalet yngre arbetslösa vad gällerliden fram tiU mitten av . Därefter ökar antalet äldre arbetslösa ochdessa är på senare lid i stort sett lika många som de yngre. En avförklaringarna till all elt ökat anlal personer i åldern eller däröverhar registrerats som arbetslösa från mitten eller lordeligga i del äldreslöd som infördes i form av omslällnmgsbidragoch utvidgad rält till ersättning från erkänd arbetslöshetskassa. Arbetslöshetensomfallning varierar betydligt från region lill region. FörhåUandevis högarbetslöshet brukar registreras i de nordligaste delarna av landet Deltagäller särskilt i fråga om den äldre arbetskraften. Så t. ex. fanns enUglarbetsförmedlingsslalistiken för sammanlagt ca 17 300 arbetslösai skogslänen. Av dessa personer var ca 8 900 i åldern 55 är eller däröver.Personer i den åldersgruppen utgjorde således nära hälften av aUa arbetslösa iskogslänen. Skillnademamellan äldre och yngre arbetslösa är betydande när det gällerarbetslöshetstidens längd. visas av följande tabell (överst s. 17) soragrundas pä för de tre första kvartalen 1970. TabeUenvisar alt en person i åldern eller högre, som mister sin anställning,löper avsevärt större risk än en yngre person atl förbli arbetslös under långtid. Flera faktorer torde bidra till della förhållande.