prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag anser inte dessavinster större än alt de regionalpolitiska skälen bör överväga vid valel avlokaliseringsorl för provningsanstalten. Efter samråd med chefen förindustridepartementet föroidar jag därvid . Beträffande valet av somlokaliseringsorl vill jag anföra följande. Såsom senast underslrukits avTEKO-utredningen bör få ett tillskott av statlig verksamhet med hänsyntill det ensidiga näringslivet och de strukturella problem som textil- och konfeklionsinduslrinhar. kan vidare erbjuda provningsanstallen en mångsidig industriell ochteknisk miljö inom rimliga rese- och transportavstånd. Delrelativt stora behovet av provningsresurser för bl. a. byggnadstekniskaprovningar i storstockholmsområdel bör tillgodoses även efter en omlokaliseringmed hjälp av en särskild stockholmsfilial till provningsanstallen. Viden omlokalisering av provningsanstalten enligt dc riktlinjer som jag nyssdragit upp beräknar jag atl ca 150 av de sammanlagt ca 220 anställda som ärverksamma i kommer atl beröras av utflyttningen. Jag vill i detta sammanhang redovisa vissa andra förslagtill omlokalisering av central statlig verksamhet. Chefen för har tidigare dennadag föreslagit atl ett väglrafikinslilul inrättas och all institutet förläggstill . beräknas sysselsätta ca 150 personer. denna dag kommer chefen för jordbruksdepartemenlelall föreslå all en ny organisation för livsmedelskontrollen, statenslivsmedelsverk, förläggs till med hänsyn lill behovet av samarbete rriedden forskning som bedrivs vid , ochstatens veterinärmedicinska anstalt. kommer alt ha ca 185anställda. Vidare kommer chefen för justiliedeparlemenlet alt isärskild proposilion föreslå bl. a. förläggning av två avdelningar i denutbyggda kammarrättsorganisalionen till . Chefen för försvarsdepartementet kommer atl i särskildproposition föreslå att vissa delar av kommer attlokaliseras utanför storslockholmsområdet. förslag grundas på ell belänkandefrån försvarels materielanskaffningsutredning rörande omorganisationen avdenna verksamhet. Förslaget innebär all delar av försvarets materielverkflyttas lill samt vissa övriga orter i landet. Flyttningen tillKarlstad kommer atl beröra ca 400 anställda raedan de övriga ulflyllningarnaberäknas beröra ca 200 anställda. Slutligen kommer chefen för ochstatsrådet all i särskUda propositioner lägga fram förslag om inrättandeav en bibliotekshögskola och en ny socialhögskola. kommerdärvid alt föreslås bli lokaliserad till . kommer, som jagredan nämnt, atl föreslås bli förlagd lUl . Genom de denna dag framlagda förslagen kommer såledesstatlig verksamhet i betydande omfattning all flyttas från storstockholmsområdel.Därigenom kommer vissa orter alt få omfattande tillskott av sys-selsätlningstillfäUen.Som jag har framhållit är det rimligt alt ulgå från att de indirekta sysselsättningsmässigaeffekterna blir väsentligt större än vad antalet anställda ger vid handen.Inte minst gäller della för lokalisering av utbildningsanstalter. Jag vill dockåter erinra om att de nu framlagda förslagen utgör en första etapp och jagförutsätter att ytterligare central statlig verksamhet skaU kunna flyttas ul. De i denna etapp framlagda förslagen sammanfattas iföljande tablå: Antal anställda (avrundade tal) 400 305 290 300 135 160 Lantmäteristyrelsen Rikets allmänna kartverk , del av Kammarrätten, två avdelningar Försvarets tekniska skola Socialhögskola geologiska undersökning, del av geologiska undersökning, del av 345 ca 6 300 1Avser beräknat antal anställda ; i första etappen ca 70. " Utöverde angivna talen, som avser antal anställda, tillkommer i , ochUmeå elever vid resp. utbildningsanstalt. Åtgärderi samband med omlokalisering Ilikhet med delegationen anser jag alt det är angeläget att stora ansträngningargörs från arbetsgivaren/statens sida för all lindra de omställningsproblem somuppstår för berörd personal. Det är vidare angelägel att omlokaliseringengenomförs på elt sådant sätt atl störningarna i myndigheternas verksamhet blirså små som möjligt. 1971: 29 136 Delegationentar upp en rad övergångsproblem som kan uppkomma i samband med en utflyttning.Bl. a. påpekar delegationen all en viss del av personalen av skUda anledningarkommer all sluta sina anställningar efter del all beslut fattats om omlokaliseringoch fram lill liden för utflyttningen. Övergångsvis kan också vissa problemföreligga all rekrytera lämplig personal på lokaliseringsorterna. Del är därförenligt delegationen av vikt alt omlokaliseringarna planeras ingående så alt produktionsstörningarinle allvarligt skall försämra verksamheten. Jag delar denna uppfattning. Förall lösa uppkommande problem pekar delegationen på möjligheten atl flytta ulverksamheten i etapper saml alt dubblera tjänster och utrustning. För egen delanser jag alt del i undanlagsfall, framför allt i fråga om större myndigheter,kan vara lämpligl all flytta ut verksamheten i flera etapper. I viss begränsadutsträckning bör vidare tjänster kunna dubbleras , omallvarliga störningar i verksamheten annars skulUe uppslå. Delegationenframhåller alt rekryleringssvårigheterna inle bör överdrivas. Del finnsfaktorer som talar för all orter av sådan storleksordning som de föreslagna lersig relativt attraktiva i förhållande till storslockholmsområdet. Bland sådanafaktorer nämns närhet till högre utbildning, bra kommunikationer saml godtillgång till bosläder och olika slag av service. För verksamhetens bedrivandeär del väsentligt med goda kontakter med i kvarvarande statligverksamhet. Delegationen har lagt särskild vikt vid atl de utvalda orternaskall ha goda kommunikationer med framför allt men även med landet i övrigl.Delegationen förordar dock all särskilda insatser görs för atl ytterligareförbättra kommunikationerna på lokaliseringsorterna. Även vid remissförfarandethar framförls krav på förbättrade kommunikationer. Vidare har flera remissinstanserframhållit vikten av tillgång lUl goda bosläder. Härvid har bl. a. någraberörda länsstyrelser framhållit atl en extra bostadskvol kan krävas för attklara bostadsförsörjningen på lokaliseringsorterna. Ävenjag anser atl närhet till högre utbildning saml tillgång till godakommunikationer och bosläder är av stor vikt för berörda organ och deraspersonal. Frågan om forlsall decentralisering av den högre utbildningen prövasf. n. av ulbildningsulredning (). Jag utgår från alt dennautredning i sitt arbete beaktar konsekvensema av att mina här framlagda förslagom utlokalisering av statiig verksamhet genomförs. Jag finner efter samråd medchefen fÖr och statsrådet att utöver deförut nämnda lokaliseringsorterna ytterligare några få bör kunna komma ifråga för högre utbildning. Även om de av mig föreslagna lokaliseringsorternaredan har goda kommunikationer, delar jag delegationens uppfattning allsärskilda Prop.1971: 29 137 insatser bör göras för all ytterUgare förbättrakommunikationerna med och även i möjligaste mån med landet i övrigl.Jag anser mig ha anledning atl utgå från att berörda myndigheter resp. företagpå kommunikationsområdet kommer alt ha sin uppmärksamhet riktad på dessafrågor. Delegationen har besökt samtliga de av delegationenföreslagna orterna för alt bl. a. informera sig om kommunernas möjligheter altlösa bostadsfrågan. Del är delegationens uppfattning all samtliga dessa orterfyller högt ställda anspråk på service i olika avseenden. Jag har vidareinhämtat från chefen för alt utrymme torde finnas i bostadsbyggnadsplanemaför atl tillgodose behovet av bostäder på de aktuella ortema. När del gäller planeringen för ulflyltningen av berördaorgan delar jag delegationens uppfattning alt denna planering liksom självagenomförandet av omlokaliseringen i princip bör ankomma på myndigheternasjälva. Några remissinstanser, däribland slalskonloret och ,anser en central samordning av vissa frågor nödvändig. Delegationen anser vidare att arbetsgivaren i möjligastemån bör bereda sådan personal som av olika anledningar inte anser sig kunnafölja med vid omlokaliseringen likvärdig sysselsättning i storslockholmsområdet.För administrationen härav föreslår delegationen obligatoriskt samråd medstatens omplaceringsnämnd före återbesättande av lediga platser vid samtligastatliga organ i storstockholmsområdel. Vidare bör enligt delegationenövervägas alt i första hand erbjuda anställda vid organ som fortfarande skallvara lokaliserade i all få tjänster som blir vakanta iutlokaliserade organ. Ett storl antal remissinstanser understryker atlarbetsgivaren bör skaffa likvärdig anställning i för dem som slutarsin anställning tiU följd av omlokalisering. Några uttrycker dock oro för atl inlelikvärdiga arbetsuppgifter skall finnas, främst för specialiserad personal. , som i årets statsverksproposition (prop.1971: 1 bil. 9 s. 69) föreslås bli inrättad, avses vara central myndighet förden statliga personaladministrationen bl. a. i frågor som rör personaladministrativplanering inbegripet omplaceringsverksamhet. Jag anser del därför naturligt atlstatens personalnämnd tilldelas en väsentlig roll vid lösandet avsamordningsfrågor av personaladministrativ natur som uppkommer i samband med omlokaliseringen.Inom försvarsdepartementets område kan visst biträde härvid lämnas avförsvarels personalnämnd. Delegationen föreslår atl särskildaorganisationskommittéer tillsätts vid samtliga organ som skall omlokaliseras. Dellaförslag har tillstyrkts av de remissinstanser som uttalat sig i frågan. Jag anser det viktigt all sådana organisationskommittéerinrättas, så att bl. a. berörda arbetstagargrapper bereds möjlighet att delta iplanerings- och utredningsarbetet vid omlokaliseringen. I likhet med delega- 1971: 29 138 tionenanser jag alt organisationskommittéerna bör kunna få speciella resurser för atlfullgöra sina uppgifter. Delegationen för förvaltningsdemokrati bör närmareutreda dessa frågor och komma med förslag om vilken sammansättning och vilkaarbetsformer kommittéerna bör få. Delegationenför förvältningsdemokrati och statskontoret har ställt sig tveksamma tiUdelegationens förslag all infoga samtliga berörda organ i försöksverksamhetenmed förvältningsdemokrati. Jag anser atl myndigheterna själva och deraspersonal i samråd med delegationen för förvältningsdemokrati bör få avgörafrågan om en anslutning lill nämnda försöksverksamhet. Någraremissinstanser har framhållit alt myndigheternas organisation ocharbetsuppgifter bör ses över i samband med omlokaliseringen. Även jag anser alldel kan vara lämpligl atl myndigheterna i detta sammanhang ser över deninterna organisationen. En sådan översyn bör dock inle sikta lUl någon mergenomgripande omdaning av organisationen utan huvudsakligen omfatta engenomgång av befintiiga rutiner och arbetsfördelningen inom byråer ochavdelningar. är i och för sig en upppgift som myndigheterna fortlöpandeskall ägna sig ål. Detär, som jag tidigare framhållit, nödvändigt att göra stora insatser för denpersonal som berörs av omlokaliseringarna. anstäUdpersonal vid myndigheter som skall omlokaliseras kan ha mer eller mindre starkaskäl för en önskan atl bo kvar i . erfarenheter visar enligtdelegationen atl personalen i inte oväsentlig omfattning slutar sinaanställningar i samband med en omlokalisering. Iviss utsträckning kan enligt min mening omfattningen av en sådan personalavlappningminskas genom olika åtgärder. Man kan förutsätta alt kännedomen om arbets- ochbostadsförhållandena på den nya orten är otillräcklig i många fall. Redan i ellmyckel tidigt skede bör därför ges en fyllig information i dessa frågor,som upplysning ges om planläggningen i fråga om de nyaarbetslokalerna och om de åtgärder för bostadsanskaffning som planeras. Vidarebör redan från början klart redovisas vilka ekonomiska stödåtgärder arbetsgivarenär beredd att sälta in för den som flyttar i samband med omlokalisering. Jagåterkommer senare till denna fråga. Ävenom sådana åtgärder vidtas, kommer det förmodligen atl finnas åtskilliga nuanställda, som av olika skäl inle önskar följa med lill den nya stalioneringsorlenoch som därför söker sig till andra anställningar i stockholrasområdet. Blandde anställda som inle önskar medfölja till den nya stalioneringsorlen kan detkomma alt finnas sådana, som inte har möjlighet alt självafinna annan anställning i . När omlokaliserings-tidpunklennärmar sig skulle de komma alt känna sig försatta i en tvångssituation medhänsyn till den möjlighet att hävda en tjänstgöringsskyldighet på ändrad stalioneringsort,som anställningsförhållandet innebär. Stödåtgärder bör därför enligt minmening sättas in tidigt för dem som vill stanna kvar i och intesjälva kan finna annan anställning. Om de så önskar, skall dessa åtgärderinriktas även på anställningar utom den statliga verksamheten. bör som förut nämnts centralt svara för rekryterings- och omplaceringsfrägori samband med omlokalisering. Ivissa fall kan omskolning till annat yrke underlätta övergång lill annananställning. Lön bör i viss omfattning kunna ulgå under liden för sådan omskolning.För bestridande av lönekostnader i dylika fall liksom i vissa fall då endefinitiv arbetsplacering ännu inle erhållits bör del under sjunde huvudtitelnuppförda förslagsanslaget lill lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering utnyttjas. Finnsdet sedan åtgärder av nu angivet slag genomförts fortfarande kvar personal hosde olika myndigheterna, som inle önskar tjänstgöra i den nya stalioneringsorlen,uppkommer frågan i vilken utsträckning tjänstgöringsskyldighet på den nya ortenskall hävdas av arbetsgivaren. Hosdessa anställda kan finnas mer eller mindre starka skäl mot en Hyllning frånStockholm. I möjlig mån bör hänsyn tas till dessa skäl. Prövning måste görasfrån fall lill fall. Det måste bedömas hur den anställde berörs av en omflyttning.Olika skäl kan härvid samverka. Del går därför inle all göra en lista över skälsom skulle utgöra hinder för flyttning. Betydelsefulla skäl för atl intemedfölja kan vara makes förvärvsarbete, vård av anhörig, nära föreståendepensionsavgång och hälsoskäl. Innehav av eget hem, bisyssla eller barnsskolgång kan däremot inle var för sig vara motiv nog för atl avböjaomflyttning. Föreliggeri här avsedda fall tillräckligt vägande skäl, bör den anställde enUgl minmening garanteras forlsall anställning i . Han bör dock efteromständigheterna kunna åläggas all under längre eller tjänstgöra påmyndighetens nya stationeringsorl. Finnsinte sådana vägande skäl mot en flyttning från bör i allmänhet hävdasskyldighet för den anställde att tjänstgöra på den nya stalioneringsorlen. bör tillsättas som efter kontakt med den anställ desorganisation har atl la ställning lill om åberopade skäl mol flyttning är attanse som tillräckligt vägande. Närdet gäller ekonomiska stödåtgärder för den personal som följer med vid omlokaliseringenberör delegationen bl. a. möjligheterna lill gottgörelse för inkomstbortfalltill följd av placering i lägre ortsgrupp, vidgad rält lill flyltningskoslnadsersättningoch till anstånd med omstationering samt vissa fria resor mellanlokaliseringsorten och .. 1971: 29 140 Delegationen framhåller dock atl flertalet av dessaåtgärder är av sådan art all de bör bli föremål för förhandlingar mellan statensavlalsverk och personalorganisationerna. Jag finner denna uppfattning i och försig riktig men vill framhålla all gällande kollektivavtal i viss utsträckningöverlåter åt arbetsgivaren atl medge förmåner utöver dem som uttryckligtreglerats i avtalet. Så är förhållandel då del gäller kompensation för minskadlön på grund av placering i lägre orlsgrupp och även då fråga är om vidgademöjligheter lill ersättning vid flyttning och till anstånd med omstationering.Enligt vad jag inhämtat förbereds redan nu föreskrifter i berörda hänseenden. Idella sammanhang kan nämnas atl ävtalsverket bl. a. mol bakgrunden avdelegationens uttalanden och remissorganens yttranden har beslutat attbestämmelserna om förmåner i samband med omstationering skall överses avverket. Verket avser härefter atl la upp förhandlingar rörande förmånerna medde statsanställdas huvudorganisationer. F. n. har en statsanställd möjlighet all under vissaförutsättningar få statligt bosladsanskaffningslån för atl förvärva bostadsrällinom bostadsrättsförening. Lånet får inle överstiga . Jag förordarall Kungl. Maj:l får medge bosladsanskaffningslån i samband med omlokaliseringi vidare omfattning än f. n. och även för kontantinsats vid inköp av eget hem.Maximeringen av lånesumman till . bör dock gälla. Vad beträffar resor mellan lokaliseringsorlen ochStockholm lämnar gällande avtal möjlighet lill ersättning för resor för den omlokaliseradeoch hans familj vid själva flyttningen och också för andra resor i samband medflyttningen, t. ex. för alt bese olika bostadsalternativ på lokaliseringsorten.Del är tveksamt om avtalen även ger möjlighet alt utge ersättning förfamiljemedlemmars resor av sistnämnda slag eller för resor som den anställde ochhans familj företar för att efter omlokaliseringen besöka anhöriga och bekantai . Jag anser skäligt, all sådan ersättning i viss utsträckning skallkunna beredas vederbörande. Maj:l bör därför få möjlighet att meddelaföreskrifter om sådana ersättningar. Del lorde få ankomma på statens personalnämnd atl ävenundersöka vilka ökade resurser som kan behöva tillföras kunna fullgöra sina uppgifter i samband med omlokaliseringen. Jag kommeri del följande all förorda all medel bl. a. för detta ändamål anvisas över ellsärskilt anslag under sjunde huvudtiteln. Flera remissinstanser har tagit upp problemet all skaffamake eller maka arbete på den nya orten. En praktisk åtgärd för atl underlättadetta är enligt min mening all tillställer den anställdeplatslislor för lokaliseringsorten som avser del aktuella yrkesområdet förhans make eller maka. Enligt vad jag inhämlal från arbetsmarknadsstyrelsenfinns inget hinder härför. Även i sådana fall bör per- 1971: 29 141 sonalnämndernakunna hjälpa till med att undersöka möjligheterna till ny anställning. Jagutgår från atl i del fortsatta arbetet kommer alt klarläggas i vad månmotsvarande personalförmåner skall kunna ulgå lill den personal anställd vidSveriges Radios utbildningsenhet som svarar för skolpro-gramsverksamhelen. Jagvill här slutligen beröra en fråga som har samband med en anställds byle avlägenhet. Det läget kan uppkomma, alt en anställd som väljer att flytta med vidomlokaliseringen och därvid ställer sin lägenhet i lillbostadsförmedlingens förfogande efter viss lid önskar återvända tillStockholm. Enligt vad jag inhämtat från bostadsförmedlingsorganet iStorstockholm finns en generell rätt atl i sådant fall erhålla en likvärdigbostad i om man återvänder . Föreligger särskildaskäl kan denna tidsrymd förlängas. Lokalförsörjning,tidsplan och medelsbehov Enav de faktorer sora styr lidsplanen för ulflyllningarna är, som delegationenframhållit, möjligheterna att snabbt skaffa lämpliga lokaler. Delegationenförordar dock all en ny förkortad lokalförsörjningsprocess används för debyggnadsobjekt som kommer lill slånd i samband med omlokaUseringen. För att erhållaen effektivare byggprocess bör projektering av nybyggnader t. ex. kunna sällasigång på grundval av generella program så snart det är klart vilken verksamhetslypsom skall inrymmas i byggnaderna. Byggandet kan då påbörjas innan slutligställning lagils lill det detaljerade lokalbehovet. Redovisningen för riksdagenav lokalproduktionen och medelsbehovet skall dock som ske närprojekteringsprocessen nått så långt alt tillförlitlig kostnadsberäkningföreligger. Det ankommer på Kungl. Maj:t att fatta beslut om erforderligkomplettering av gällande handläggningsordning för statligt byggande. Delegationenhar angett att tiden från det alt Kungl. Maj:t lämnar uppdrag i fråga omöversiktlig lokalförsörjningsutredning fram till inflyttningsfärdiga lokaler enligt den föreslagna processen bör kunna uppgå till . Jämfört mednormal tidsåtgång för projekt innebär det en avsevärdminskning. Jaghar inget att erinra raot den av delegationen angivna lidsplanen. beslutfattas under innevarande budgetår bör således inflyttning på de nya lokaliseruigsorternakunna ske under budgetåren 1974/75 och 1975/76. Investeringsbehoveti lokaler på de föreslagna orterna har av delegationen uppskattats till ca 280milj. Härtill kommer kostnader för försvarels utbildningsanstalter iÖstersund. Denna kostnad har av fortifikationsförvallningen bedömts bli ca 60milj. kr., medan chefen för armén och försvarets rationaliseringsinstitutuppskattar investeringsbehovet Prop.1971: 29 142 tillca 50 milj. kr. Vidare ingår inte i delegationens beräkning markkostnader,vilka av naturliga skäl är myckel svåra alt uppskatta. Härutöver kommerkostnader för inredning och utrustning. Dessa kostnader blir bl. a. beroende avi vilken utsträckning befintlig inredning och utrustning kan tas med vid omlokaliseringen.Jag vill i della sammanhang understryka alt uppskattningen avinvesteringskostnaderna bygger på mycket översiktliga bedömningar avlokalbehoven för de berörda myndigheterna m. m. och all dessa lokalbehov inlevarit föremål för någon individuell prövning avseende resp. verksamhelsutveckling. Hänsyn har inte heller lagils lill de modifieringar avdelegationens förslag som jag förordat i det föregående. Detbör framhållas att de angivna investeringama i viss omfattning ersätterinvesteringar i nya lokaler för statiig verksamhet i storstockholmsområdel. Deangivna investeringarna representerar därför inle en egentlig kostnad förgenomförandel av omlokaliseringen. Jagvill i detta sammanhang la upp frågan om behov av särskilda medel förplanerings- och utredningsarbete m. ra. i samband med omlokaliseringarna. De myndigheter som skall omlokaliseraskommer, sora jag tidigare anfört, alt få huvudansvaret för sin flyttning.Myndigheterna kan komma atl behöva särskilda planeringsresurser, bl. a. för deav mig förordade organisationskommittéernas verksamhet. Jag anser alt raedelhärför bör ställas till förfogande under ett särskilt anslag under sjundehuvudtiteln. Anslaget bör vidare kunna disponeras av de organ som har centralasamordnings- och planeringsuppgifler i samband raed omlokaliseringama. Mot bakgrund av detanförda förordar jag all ett förslagsanslag på 5 milj. kr. anvisas tillförberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet. harvidare anmält behov av medel för all kunna köpa mark för de föreslagnalokaliseringsorterna. Det totala medelsbehovet för markinköp kan, som jagtidigare nämnl, knappast preciseras . Jag förordar all i avvaktan på ensäkrare bedömning för nästa budgetår 25 milj. kr. anvisas för della ändamål. Enbättre balanserad utveckling mellan olika delar av landet framstår som elt avde centrala målen för den ekonomiska politiken. Det är mot denna bakgrund somregionalpolitiken successivt utvidgats så alt den inrymmer både enomfattande planerings-, utrednings- och informationsverksamhet och elt syslemav betydelsefulla stimulansåtgärder för näringslivet. Regionalpolitikenhar gett påtagliga resultat. Resultaten framstår ändock som otillräckliga irelation till probleraens storlek och omfattning. Därförär del uppenbart atl även andra medel än de som hittiUs utnyttjats bör komma lillanvändning. Elt viktigt sådant medel utgör lokalisering av central statlig förvallning. Den stora vikt som deregionala frågorna tUlraäts motiverar all statliga myndigheters ochinstitutioners lokalisering omprövas systematiskt. Genomgående måste fråganställas om en nuvarande eller föreslagen lokalisering är den som bästtillgodoser allmänna samhällsintressen. I detta syfte har en prövning avlokaliseringsfrågan som regel ingått som en uppgift för de utredningar som påsenare tid haft att bedöma organisationsfrågan för olika myndigheter. I deltasyfte har också delegationen för lokalisering av statlig verksamhet inlett enfullständig genomgång av den statiiga förvaltningen. Resultaten av en förstaetapp i delegationens arbete har presenterats. Deförslag som lokaliseringsdelegalionen samt vissa andra utredningar lagt fram ilokaliseringsfrågan bör enligt min mening leda lill positiva åtgärder.