prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Gevärsfaktoriet har under förra verksamhetsåret omorganiserats.Rationaliseringsåtgärderna i samband därmed fortsätter under innevarandeverksamhetsår. I stmkturrationaliserande syfte har fabriksverken förvärvat denvid bedrivna vapenrörelsen (prop. 1970: 105, SU 111,rskr 289). Denna omfattar automalkarbiner och jaktvapen och beräknas gesysselsättning åt ett hundratal personer vid gevärsfaktoriet saml iimebära ellbättre utnyttjande av faktoriets resurser. Tillverkning av styrspindlar hartagits upp och ett långlidsavtal har träffals med 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 135 Även annan civil mekanisktillverkning har lUlförls gevärsfaktoriet. Även verksamheten vid torpedverkstaden iMotala visade en förlust /70. Detta berodde på de högautvecklingskostnaderna för den nya torpedlypen och den korta serietillverkningen.Orderingången är emellertid tiUfredsstäUande, varför underskottet innevarandeverksamhetsår torde kunna begränsas avsevärt för alt senare vändas tillöverskott. De ammunitionslillverkande fabrikernaVanäsverken, Zakrisdalsverken, Vingåkersverken och Gällöverken uppvisadesammantagna en vinst. Förluster haremellertid uppstått vid Zakrisdalsverken och Vingåkersverken. Orsakenhärtill är bl. a. all nya produkter införts vid dessa båda enheter, vUkamedfört stora startkoslriader. Därtill är produktionen alltför splittrad.Åtgärder har vidtagits för alt förändra dessa förhåUanden. SamtligaammunitionslUlverkande enheter har ställts under en gemensam ledning och enstrukturrationalisering skall genomföras. Åkers Krulbmk visade lönsamhet som dockär ganska begränsad. Krutbruket är utsatt för hård konkurrens på sina produkterpå gmnd av en allmän överkapacitet på krutområdet. Kruttillverkningen har kompletterats med vissa produkter påkemisk-tekniska och läkemedelsområdet. Visst strukturerings- ochralionaliseringsarbete pågår. Verkstäderna i och Malmsläll hadeunder året en god lönsamhet på grund av tillfredsställande orderingång.Resultatet av överskollsförsäljningenmåste betraktas som tillfredsställande. Beklädnads-verkstaden i , somnumera i stor utsträckning lUlverkar sjukhuspersedlar, har haft så stororderingång all fabriksverken nödgats utökakapaciteten genom alt driva en konfektionsrörelse i . Däremothar för Ivällerirörelsen en viss tillbakagång noterats efter en tidigaregynnsam utveckling. Del avfabriksverken bildade verklygsmaskinföretagel såldes under verksamhetsåret1969/70 lill . Antalet anställda vid fabriksverken,omräknat till heltidsanställda, uppgick under /70 till 6787 personer. Löneutbetalningarna utgjorde 201,5 milj. kr. Verketspensionskostnader uppgick lUl 27,2 raUj. Som framgår av vad jag anfört harfabriksverken haft att brottas med stora svårigheter pågrund av överkapacitet inom vissa områden på den militära tillverknings-sidan.Den ökade satsningen på civila produkter har inte kunnat ge tillräckligkompensation. En del produktgrupper och produktionsenheter är fortfarandeolönsamma trots ett intensivt ralionaliseringsarbete. kanförväntas innebära lönsamhetsproblem för fabriksverken. Verket har dockhittills förmått atl till statsverket inleve- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 136 reraavskrivningsmedel utöver gäUande regler och faststäUd ränta på kapitalel ifabriksverkens fond. Rationaliserings- ochstruktureringssträvandena fortsätter inom fabriksverken och dessutom pågårarbete med atl fastiägga lång-lidsplaner för de olika verksamhetsområdena.Vidare har affärsverksdelegationen tiUsatt en uttedning för alt fåfram konkreta förslag tUl en mer specificerad verksamhetsinriktning för fabriksverken. Fabriksverken har för nästa budgetårframlagt ett investeringsprogram på 53,8 mUj. Detta är 1 milj. kr. mer änden investeringsram som godkänts för innevarande budgetår. Avde begärda investeringsmedlen behövs 25,1 milj. kr. för att fullfölja redanfattade beslut. Den övervägande delen av dessa investeringar hänför sig tillIvällerirörelsen. För utbyggnaden av Ivätleriet i behövs 7,3 mUj.kr. och för fortsalt arbete med del nya tvätleriet i 11,9 milj. kr.De båda anläggningarna beräknas bli tagna i bruk . För altfärdigställa anläggningen för kemisk tvätt av mUitära persedlar i samtskoreparalionsverkstaden i behövs ytterligare resp. 1,7 mUj. Vid de ammunitionslUlverkande fabrikernabehöver byggnader för pyroteknisk tillverkning vid Zakrisdalsverkenfärdigställas för en kostnad av . saml arbeten med skyddsrum m. m.vid Vanäsverken fortsättas lUl en kostnad av . VidunderhåUsverkstäderna behövs 1,9 milj. kr. för alt fullfölja tidigare medgivnautbyggnader och moderniseringar och för anskaffning av ytterligare fordon förmobilt teleunderhåll. till byggnaden för överskotts-försäljningens filial i har ingenting all erinra mol dessa investeringar och beräknar alltså 25,1milj. härför under nästa budgetår. Även investeringarna förunderhållsverksladen i är ell fullföljande av tidigare fattade beslut(prop. 1963: 114, SU 135, rskr 87). En fUialverkstad tUl centrala verkstaden iArboga som skapar sysselsättning för ca 100 personer har etableratsi . TiU verkstaden har förlagts underhåll av markelektroma-teriel ochbasmaleriel. Vidare bedrivs där radiolänkmonlage och teknisk konsultverksamhet.FUialens verksamhet bedrivs i förhyrda lokaler i avvaktan på en planeradnybyggnad. Denna har kostnadsberäknats tiU 11,5 milj. kr., vari ingår de . för projektering som anvisats för innevarande budgetår. Under nästabudgetår behövs 2,4 milj. kr. Jag har ingenting all erinrahäremot. Eftersom ifrågavarande verkstad ärbelägen inom det i kungörelsen (1970: 180) om statligt regionalpolitiskt stödangivna inre stöd- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 137 områdetoch verkstaden kommer att drivas i konkurrens med andra företag, harfabriksverken hemställt om alt en avskrivning skall ske genom bidrag överdriftbudgeten tiU byggkostnaderna med samma andel som i motsvarande fall utgåri form av lokaliseringsbidrag till andra förelag. För nästa budgetår begärfabriksverken 1,4 milj. kr. Jag är inte nu beredd att taställning till denna fråga. Jag vill i detta sammanhang ta upp enannan avskrivningsfråga som aktualiserats av fabriksverken. En anläggning förslörlning av ammunition har uppförts i och logs i drift i början av år1969. Genom de säkerhetskrav som ställdes på fabriksverken blev byggkostnadernaför anläggningen höga. Detta har medfört atl fabriksverken måste la utväsentligt högre priser för denna verksamhet än andra förelag, för vilka inlesamma säkerhetskrav har ställts. Fabriksverken föreslår därför all anläggningenhelt avskrivs genom ett anslag av 5,2 milj. kr. Dennaframställning anser jag mig dock inle kunna biträda. Fabriksverken avser all centralisera vissmUilär vattenlvätl lill tvätleriet i , som fabriksverken f. n.arrenderar av . Fabriksverkens förslag all statenskall inköpa tvätleriet samt göra vissa ombyggnader och ersättamaskinutrustningen anser jag vara en riklig åtgärd, men då förutsättningarfinns atl under ytterligare elt år arrendera tvätleriet av , är jaginle beredd all nu tillstyrka atl medel anvisas för ändamålet. För ett antal smärre investeringar vid deammunitionslillverkande fabrikerna och vid underhållsverkstäderna harfabriksverken begärt saramanlagt 4,8 milj. kr. För dessa ändamål anser jag migkunna tillstyrka 3,3 milj. kr. Till ersältningsinvesteringar vidIvätterier, fabriker och verkstäder begär fabriksverken sammanlagt 13 milj.kr., vilket beräknas motsvara fabriksverkens avskrivningar. /69 harfabriksverken beviljats medel för ökad civil tillverkning. En del av dessamedel har tagils i anspråk för atl i samarbete med andra förelag utveckla nyaprodukter. Sålunda träffade fabriksverken en överenskommelseom utvecklingssamarbete med ett antal förelag inom bl. a. verkstadsbranschen.Samarbetet sker inom ramen för ell kommanditbolag, ProjeclionKB, som är ell gemensamt organ för uppsamling, produktion och värdering avidéer och projekt saml för prövning av tekniska och kommersiella förutsättningarför sådana projekt. Vidare har fabriksverken träffat avtal medKockums och om samarbete inomramen för KB United () i syfte all vidareutveckladen s. k. Stirlingmotorn som utvecklats av Philipskon- 6 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 138 Licensräll har förvärvals av kommanditbolaget och utvecklingsarbetet pågår vidverkstaden i . Fabriksverkens engagemang i de båda här nämndakoramandil-bolagen har tidigare nämnts i prop. 1969: 110 (s. 89). Fabriksverken har ingått nyasamarbetsavtal med andra företag. Sålunda har fabriksverken ingått som delägarei del i bildade . varssyfte är alt få kontakt med den amerikanska marknaden. Fabriksverken är ävendelägare i tUlsammans med ett 30-tal andraföretag. Delägarna har del gemensamt atl de saluför produkter av olika slagavsedda för sjukhusen. Vidare har fabriksverken, Mekaniska Verkstads ABoch ett par uppfinnare ingått samarbete i , som har tilluppgift all vidareutveckla en uppfinning som avser ett sätt alt kontrolleradjupfrysta livsmedel. Produktionen av kontroll-medlet skall ske inomfabriksverken och beräknas kunna påbörjas . Slutiigen bör här ocksånämnas det av fabriksverken helägda , som bildades för atladministrativt handha tillverkningen av sjukhuspersedlar i Ängelholra. För nästa budgetår har fabriksverkenbegärt 5 milj. kr. för ytterligare satsning på civila produkter. Dåmöjligheten lill en saraordning av utvecklingsverksamheten inom den statsägdaföretagsgruppen ökat sedan tillkomsten av anser jag attbeloppet för nästa budgetår kan begränsas till 3 milj. kr. Inom ramen för dettabelopp har medel inte beräknats för förvärv av företag, aktier eller andraandelar i förelag. Fabriksverken har begärt 1,5 milj. kr.lill oförutsedda utgifter. Med hänsyn tUl all det totala anslaget tillfabriksverken regelmässigt räknas upp med 10 »/o anser jag atl oförutseddautgifler bör inrymmas häri. Jag anser mig därför inte kunna tillstyrkasärskUda medel för ändamålet. Av följande sammanställning framgår hurfabriksverkens investeringar i stort kommer atl fördela sig på olika ändamålunder nästa budgetår. Sammanställningen visar också utfallet /70 och den beräknade medelsförbrukningen 1970/71 (i milj. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 139 Anslagsbeloppet för /72bör på sedvanligt sätt beräknas med en marginal om 10 o/o utöverinvesteringsramen för att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skälpåkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänsyn härtiU och tUl den beräknadebehållningen av 9 milj. kr. under anslaget vid utgången av innevarande budgetårförordar jag ell anslag av (46,8 + 4,7 9,0) 42,5 milj. kr. Med hänvisning liU del anförda hemstäUerjag, atl Kungl. att till Byggnader och utrustning /72 under fabriksverkens fond anvisa ett investeringsanslag av42 . Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 140 handhar statenskraftverksrörelse och kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk samt verkar fören rationell elkraft-försörjning inom riket. Verket utför anläggningar ochbyggnader som fordras för verksamheten, över investeringsanslagel lillkraftstationer m. m. besteids verkels utgifter dels genom inkomstmedel, dels genommedel som i övrigt stäUs lUl verkels förfogande. Av balansräkningen per den 30 juni 1970för statens vattenfallsverks fond framgår alt verkels tillgångar uppgår tUlsammaidagl 8 789 milj. kr., varav 8 308 mUj. belöper på naturtUlgångar ochanläggningar, 122 mUj. på inventarier och förråd samt återstoden på posterav finansiell natur. Kapilallillgången, inklusive balanserade överskottsmedel,uppgår tUl 5 211 milj. kr. Verkelstotala inkomster ökade under /70 med 89 mUj. kr i förhållandetill föregående budgetår och uppgick totalt till 1 203 mUj. Efteravskrivningar kvarstod ett överskott på rörelsen om 278 milj. kr., vilket motsvarar 5,6 o/o av del i medeltaldisponerade kapitalet. Det försämrade rörelseresultatet hänger samman medall avsevärda kraftinköp och ökad drift av värmekraftverk under de senastetorråren fördyrat kraftproduktionen. I.F: 1. Kraftstationer m. m. 1969/70 Utgift 579 909 000 Behållning 55 308 000 1970/71 Anslag 670 000 000 1971/72 Förslag 975000 000 Isin anslagsframställning för /72 lämnar statens val-lenfaUsverken utförlig redovisning av kraflförsörjningen i . För en mera detaljerad redovisning hänvisas tUlanslagsframställningen. Sammanfattningsvis var utvecklingen /70 följande. Under nämnda budgetår uppgick nederbördeni hela landet liU endast 87 o/o av normalvärdet. Delta innebar allnederbördssilualionen för andra året i följd var mycket ogynnsam för landetskraftproduktion. konstaterade centrala driftledningen (CDL), atldel förelåg betydande risk för energibrist fram lill vårfloden även om värmekraftproduktionenoch importmöjUghelerna utnyttjades maximall. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 141 sannolikabristen uppskattades lill ca 1 000 GWh. I denna situation uppmanades samtliga konsumenter lill frivUligbegränsning av elförbrukningen. vidtogs förberedelser förransoneringsåtgärder. En lag (1970: 37) om reglering av förbrukning avelektrisk kraft, som antogs av (prop. 33, 2LU 11,rskr 86), ledde tUl en temporär begränsningav industrins elförbrukning och av användning av elkraft för vissa andraändamål. Vidare antogs en lag (1970: 59) om tillfällig vallenreglering under år1970 (prop. 48, 3LU 26, rskr 95), somtillät extra avsänkningar av vissa vattenmagasin. Ransoneringsbestämmelsernaupphörde den 14 aprU. Besparingsåtgärderna beräknas ha begränsatelförbrukningen med ca 1000 GWh, varav ca 80 "/o genom frivUligl sparande. TrotstiUkomsten av nya vallenkraftresurser om sammanlagt 800 GWh muiskade den totalaproduktionen av vattenkraft med ca 3 200 GWh lUl 39 600 GWh. Vattenkraflproduktionenberäknas under /70 sålunda ha uppgått till endast 770/0 av ellmedelårs produktion. ökade värmekraften genom tillkomsten av nyaproduktionsenheter med nära 7 600 GWh tUl 19 700 GWh. Importen, som uppgick tUlca 5 500 GWh, låg kvar på en onormalt hög nivå, men var ändå något lägre /69. Importen bestod huvudsakligen av värmekraft från Danmark.Den totala kraftlUlgången uppgick därmed till 64 800 GWh. Dentotala elkonsumtionen under /70, exklusive export ochförbrukning i elpannor, utgjorde ca 62 700 GWh, vilket innebär en ökning med 6,3 0/0 i förhållande /69. Vatlenfallsverketsfasta leveranser ökade med ca 3 300 GWh lill 28 800 GWh, vUkel täckte 45,4 0/0av landets elkonsumtion. Motsvarande marknadsandel under /69var 46,10/0. CDLhar lagt fram en prognos över elkonsuratio-nen i under 1970-talel. Förbrukningen av elenergi inklusiveöverföringsförluster beräknas enligt denna bli under kalenderåret1970, och . Detta motsvarar en årlig tillväxt med 8,1 0/0. För industrin beräknas konsumtionenöka med 6 0/0 och för samfärdseln med 2 0/0. Den kraftigaste ökningenhärrör från konsumentgruppen hushåll, jordbruk saml offentlig och enskUd serviceverksamhet (detaljförbrukning). Elförbrukningeninom deima gmpp väntas ha uppnått samma nivå som induslriförbmkningen.Ökningslakten för gruppen uppgår lUl 12 0/0 fram lill 1975 och däreftertiU 10 0/0. Prognosen förutsätter alt nära en fjärdedel av samtliga lägenheterskall vara elektriskt uppvärmda och svara för 13 «/d av den totala elkonsumtionen. CDL:sprognos omfattar också en effeklprognos. ' GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar ' TWh(lerawattimme) = Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 142 nasdet totala utnyttjandet av produklionsanläggningarna sjunka från nuvarande 5 500tunmar lUl 5 200 ä 5 400 lunmar . Effektbehovet väntas därför växasnabbare än energiförbrukningen eller från ca 12000 MWi tiU 27 000 å 28 000 MW . har även den väntadeutvecklingen av vattenfallsverkets fasta kraftavsällning setts över. De större industriabonnenlerna, kräftförelagen ochstadselverken har härvid ägnats specieUt intresse. I övrigt har CDL-prognosentjänat som aUmän bakgrund för bedömningarna. TUlväxttakten inom del statligakraftsystemet väntas bli något högre än den genomsnittliga förbmkningsökningeni hela landet. Detta förklaras bl. a. av att kraftleveranserna tUl deexpansiva områdena kring och ingår i vattenfaUsverkets försäljning.Inklusive tillägg för oförutsett och förluster har beräkningarna lett lill entotal prognos för om 38 800 GWh och om 64 000 GWh.Detta motsvarar en årUg ökning av försäljningen av fast kraft med 8,1 o/o och med 8,7 Vo 1974 1980. Jämfört med prognos ärnivån för höjd med 1 400 GWh och för med 1 500 GWh. Bettäffandeden totala belastningens tillväxttaktinnebär den nya prognosen ingen nämnvärd förändring. Under 1970-talel kommerförbrukningstUlväxten lUl stor del atl täckasav nya atomkraflaggregal. Erfarenheterna visar enUgt vattenfalls-verketall konstruktionen av nya, stora värmekraftaggregat innebär sådanasvårigheter, all man bör räkna med låg driftsäkerhet ochrisk för förseningar av idrifllagningslidpunklerna såsom ofta varit fallet medalomkraftanläggningar utomlands. Den besvärliga vatlenkraftsitualionen underdriflårel 1969/70 har kommenterats i det föregående. Mot denna bakgrund harvattenfallsverket funnit det vara motiveratatl se över tillämpade krav på effekt- och energibalans i detstatliga kraftsystemet. Översynen har visatatt det med hänsyn tUl variationerna i vallen-krafttillgången saml osäkerheten i värmekraflenstillgänglighet och i belastningsprognosen finns anledning atl skärpa kravet påenergibalans så all den mest sannolika kraftförbrukningen skaU kunna tiUgodosesvid sanrnia vatlenkrafttiUgång som under /70 (tidigare 1947/48) och vid genomsnittligtUlgänglighet för värmekraflen. Skärpningen redovisas härigenom som enneddragning av vallenkraft-tiUgången, men bakom detta ligger även etthänsynslagande till risken för mer omfattande värmekrafthaverier och avvikelserfrån belastningsprognosen. 1 MW (raegavatt) = Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet Tillkomsten av stora atomkraftaggregatmed befarad låg driftsäkerhet medför ell ökat krav påreserveffekl för all oförändrad leveranssäkerhet skall kunna upprätthållas.Den installerade maskineffeklen beräknas under dessa första år behöva överstigaden högsta sannolika timbelaslningen med ca 25 o/p. föreslår följande program förkraftutbyggnaden. Letsi, aggregat 3 Gasturbiner, 2 st Forsmark, aggregat 1 Oljekondens (ombyggnad) Porius (ombyggnad) Under /70 togsvallenkraftstationen i drift och färdigställdes del fjärdevärmekraftaggregatet i Slenungsund. Programmet innebär att Marvikensatomkraflslation utgår och ersätts med en oljeeldad kondenskraftstalion.Forsmark i norra avses bli förläggningsort för del atomkraflverk somenligt tidigare planer skulle placeras iTrosa. Ytterligare tre gaslurbinaggregat med en sammanlagd effekt om ca200 MW är nödvändiga för alt snabbi erhålla erforderiigt krafttUlskolt.Kraftstationerna Vittjärv i och Rebnisluspeni är nyinvenlerade ulbyggnadsobjekl som föreslås i syfte attskapa nya sysselsällningstUlfällen i övre . ValtenkraftprojektenPorjus och Ritsem i ingår båda i verkets ordinarie ulbyggnadsprogramoch skall ge ell kraflillskoll om samman- 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 144 De produktionsresurser som därutöver erfordras, bör enligt verkets mening skapas genom utbyggnad av500 MW oljeeldad kondenskrafl, preluninärt förlagd tUl . Verket redovisar en energibalans och eneffektbalans 1. o. m. /78. Med det föreslagna programmet kanden förutsedda förbrukningen tiUgodosesvid exceptionella lorrårsförhållanden fr. o. m. /76.Effektbehovet beräknas bli tUlfredsstäUande tillgodosett t. o. /76, dock med undanlag för /75, då effektreservenväntas uppgå lill 22,2 o/o mot erforderliga 25o/o. Balansbristen avser verket täcka genom kraflinköp. Beträffandemedelsförbrukningen redovisar vattenfallsverket i sammandrag följande. Den anvisade investeringsramen /70 var 580 milj. kr. Medelsförbrulmingen uppgick tUl deltabelopp. För budgetåret1970/71 är ramen fastställd till 665 mUj. Enligt föreliggande beräkningar erfordrasytterligare anslagsmedel för atl genomföra verkels nu redovisade investeringsprogram.Orsakerna härtill är i korthet följande. De tre nya gasturbinerna förutsätts blitagna i drift omkring /72. Detta ökar medelsbehovel med 50milj. redan under innevarande budgetår. Den föreslagna ombyggnaden avMarvikens atomkraftverk kräver vidare ettbegynnelseanslag om 8 mUj. Kostnaderna för atomkraflverkomräknade lUl pris- och kostnadsnivå uppgår lUl 1 230 milj. kr. mol 1050 milj. kr. enligt tidigare beräkning. Av den totala ökningen om 180 raUj.kr. utgör ca 90 milj. kr. fördyring på grund av indexbundna prisökningar iupphandlingsavtalen. Under innevarande budgetår erfordras därför ytterligareca 40 milj. kr. för erlagda och beräknade utbetalnuigar. Efter vissa omdisponeringar inom den anvisade investeringsramenuppgår det ökade medelsbehovel för innevarande budgetår tiU sammanlagt85 milj. kr. (jft prop. 1970: 165 s. 74). För budgetåret1971/72 beräknas medelsförbrukningen öka med ytterligare 100 mUj. tUl 850 milj. kr. Av den totalaökningen om 185 milj. kr. hänför sig ca 75milj. tiU inträffade pris- och koslnadsstegringar medan återstodenär en följd av föreslagna förstärkningar av produktionsresurserna.Medelsförbrukningen redovisas i följande sammanställning (i milj. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 1970/71' För vattenkraftstationer redovisarvattenfallsverket följande investeringsprogram (i 1 OOO-tal kr. 0. m. Letsi kraftstation, ag- tion, aggregat 3 sättningskraft m. m. 7 200 72 700 Företag avsedda att på- 35 600 108 300 6t 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 146 Redogörelse för harlämnats i prop. 1965: 1 (bU. 12 s. 189) och prop. 1967: 1 (bil. 12 s. 151).Stationens två aggregat beräknas bli tagna i drift under resp. sommaren ochsenare delen av 1971, vUkel innebär visstidigareläggning. Redogörelse för Letsi kraftstations utbyggnad med elttredje aggregat har lämnats i prop. 1968: 1 (bU. 9 s. 128). Aggregatet beräknaskunna tas i drift . Redogörelse för Parkikraftstation med Skalkas reglering har lämnats i prop. 1967: 1 (bil. Kraftstation och reglering beräknas kunna tas i drift under senare delenav . Redogörelse för Bodenskraftstation har lämnats i prop. 1967: 1 (bU. 12 s. 152). Anläggningskostnadenberäknas nu rainska från tidigare angivna 95 milj. kr. tUl 90 milj. kr.Stationen beräknas kunna las i drift . Redogörelseför har lämnats i prop. 1969: 1 (bU. 15 s. 89). Anläggningskostnadenberäknas nu öka från tidigare angivna 82 milj. kr. till 87 milj. kr. Stationenberäknas kunna las i drift . Redogörelse för Nämforsenskraftstations utbyggnad med ett tredje aggregat har lämnats i prop. 1969: 1(bU. 15 s. 89). De egentiiga byggnadsarbetena påbörjas och aggregatetberäknas kunna tas i drift . Den första utbyggnaden av Porjuskraftstation skedde under 1910-talet.Anläggningen har härefter successivt byggts om och utökats och omfattari dag 8 aggregat med en sararaanlagd effekt av 144 MW och en medelproduktion avca 1 000 GWh/år. Dämningsgränsen är + 369,8 ochden utnyltjningsbara magasinsvolymen 125 milj. m. Såväl dammar sorahuvuddelen av maskinutrustningen är omoderna och starkt förslitna och i behovav genomgripande ombyggnad. Del nya utbyggnadsförslaget omfattar damm medutskovsparti, tubintag, maskinstalion med eltaggregat, avloppstunnel och avloppskanal. Härutöver bibehålls två aggregat jämte tiUopps- och avloppstunnlar i dengamla anläggningen. Dämningsgränsen kommer atl höjas lill + 372,0.Stationen planeras och förbereds för utökning med ytterligare ett aggregat iell senare skede. Bruttofallhöjden koraraer atl bli ca 60 ra.Maxiraivattenföringen blir 550 ra/s, varav 450 ra/s i det nya aggregatet.Maxiraieffekten blir 290 MW och den genomsnittiiga energiproduktionen ca 1 300 GWh/år. Magasinsvolymen blir ca 580 milj. m.Anläggningskostnaden beräknas lUl 115 milj. kr. Damraen utgörs av en nystenfyllnadsdamm omedelbartnedströms den nuvarande försedd med utskov. Den nya kraftstationen blirav underjordslyp. Avloppet utgörs av en tunnel och en ca 1 350 ra lång kanal. Byggnadsarbetena avses bli påbörjadeunder och anläggningen beräknas kunna las i drift .