prop · FU03168 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj :ts proposition nr 1971 Prop. Maj:ts proposition med förslag till kungörelse omändring i byggnadsstadgan (1959:612); given den 29 oktober1971. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över civilärenden, inhämta yttrandeöver vad föredragande departementschefen förordat. Under Hans Maj :ts Min allernådigste Konungs och Herresfrånvaro: I propositionen behandlas vissa frågor om tätortsmiljönsutformning med hänsyn till bl. a. barns utomhusverksamhet. Komplettering avbestämmelserna i byggnadsstadgan om tomts ordnande förordas. De föreslagnabestämmelserna innebär att på tomt till byggnad med mer än tvåbostadslägenheter skall finnas tillräckligt stora friytor som är lämpliga förlek och utevistelse. Ändringen är avsedd träda i kraft I 972. 1 saml Nr 168 Kungörelse om ändring 1 byggnadsstadgan (1959:612) Härigenomförordnas i fråga om byggnadsstadgan (I9. 'i9:6 1 2) dels att 55 § 1 mom. skallha nedan angivna lydelse, dels att i stadgan skall införas ett nytt moment, 53§ 4 mom., av nedan angivna lydelse. Inrymmer byggnad mer än två bostadslägenheter, skaUtillräckligt stor och för lek och utevistelse lämplig friyta finnas påtomten, om sådan friyta kan beredas för rimlig kostnad och utan synnerligolägenhet. kan medgiva undantag från denna bestämmelse om särskildaskäl föreligga. 1 mom.Ansökan om byggnadslov göres skriftligen hos . Vidansökan om byggnadslov för uppförande av nybyggnad eller tillbyggnad av förut befintligbyggnad skola fogas situationsplan över tomten, utvisande befintliga byggnadersoch tillämnad läge, samt ritningar rörande företaget med erforderligbeskrivning. Inom område, varest tillhandahåller nybyggnadskarta,skall situationsplanen vara grundad å sådan karta. Där ej särskildaomständigheter föranleda annat, skola situationsplan och ritningar ingivas i treexemplar. Vid ansökan om byggnadslov för annan åtgärd än nu sagtsskola fogas erforderliga ritningar och beskrivningar. Ansökan om byggnadslov göres skriftligen hosbyggnadsnämnden. Vidansökan om byggnadslov för uppförande av nybyggnad eller tillbyggnad av förut befintligbyggnad skola fogas situationsplan över tomten, utvisande befintliga byggnadersoch tillämnad läge, samt ritningar rörande företaget med erforderligbeskrivning. Avser ansökningen byggnad som inrymmer mer än två bostadslägenheter,skall situationsplanen dessutom utvisa utrymmen avsedda för lek ochutevistelse, för parkering samt för tillfartsvägar för biltrafik. Inom område, varestbyggnadsnämnden tillhandahåller nybyggnadskarta, skall situationsplanen varagrundad å sådan karta. Där ej särskilda omständigheter föranleda annat, skolasituations- plan och ritningar ingivas i tre exemplar. Vid ansökan om byggnadslov för annan åtgärd än nu sagtsskola fogas erforderliga ritningar och beskrivningar. Denna kungörelse träder i kraft den . Utdrag av protokollet över civilärenden, hållet inför HansKungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på den 29oktober 1971. Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omvissa ändringar i byggnadsstadgan m. m. för att möjliggöra en bättre utformningav utemiljön och anför. Genom beslut bemyndigade Kungl. MaJ:tdåvarande chefen för att tillkalla sakkunniga meduppgift att utreda frågor rörande tätortsmiljöns utformning med hänsyn tillbarns utomhusverksamhet. Detta bemyndigande har senare genom Kungl. MaJ:tsbeslut flyttats över till chefen för . De sakkunniga, somantog namnet utemiljö,' avlämnade i februari 1970betänkandet (SOU 1970:1) Barns utemiljö. 1 sitt betänkande söker kommittén formulera mål för samhällsbyggan-detmed hänsyn till barns uteverksamhet i bostadsområden. Dessa mål avser dels denfysiska utformningen av bostadsmiljön, dels lek- och fritidsaktiviteternasinriktning i det färdiga bostadsområdet. Med utgångspunkt i dessa mål lämnar kommittén förslag tillriktlinjer för planering av bostadsområden med hänsyn till barns uteverksamhetoch deras förmåga att uppträda i trafiken samt för lokalisering, dimensioneringoch utformning av anläggningar för barns utelek. Dessa förslag till riktlinjerär avsedda att utgöra underlag för kommunala planprogram och för anvisningarsom utfärdas av berörda statliga myndigheter. Vidare ges rekommendationer ifråga om den öppna fritidspedagogiska verksamhetens organisation i kommunernaoch dess samordning med andra verksamheter, om den fysiska miljöns utformningmed hänsyn till barnen i översikts- och detaljplanering, i projektering avmarkanläggningar och i mark byggandets olika faser samt i fråga om lekutrymmensoch leklokalers utformning och utrustning. Kommittén lägger vidare fram förslagom statsbidrag till fritidspedago-giskverksamhet och ökad utbildning av fritidspedagoger, om ändringar i gällandebyggnadsstadga och bostadslånekungörelse samt om kontroll av 1 Riksdag.sinan , ordförande, överarkitektenHans Wohlin och filosofie licentiaten . lekutrustning från säkerhetssynpunkt. Ett av kommitté'ns förslag avser bl. a. belåningsreglerför markanläggningar. Som jag närmare skall redogöra för senare har syftet medkommitténs förslag i detta hänseende tillgodosetts i väsentlig omfattning genombeslut av Kungl. Maj:t tidigare denna dag. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgivits av , sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (SPRl),arbetarskyddsstyrelsen, , statens vägverk, statenstrafiksäkerhetsverk, , , statensungdomsråd, , , ,, statens , statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, lantmäteristyrelsen, länsstyrelserna iStockholms, , och , , , ochKopparbergs län - länsstyrelserna efter hörande av sammanlagt 43 kommuner -barnstugeutredning, socialutredningen, servicekommittén,bygglagutredningen, centrala samarbetsgruppen för planering och utbyggnad avdag- och fritidshem, . ,(), Svenska ,Hyresgästernas sparkasse- och byggnadsföreningars (), , , , i (LO), (), Akademikors (), (), Föreningen och landskapsarkitekter (),(), mot barnolycksfall, RiksförbundetHem och Skola, och hemgårdar (). Remissinstanserna har bifogat yttranden, socialstyrelsenfrån en ledamot av vetenskapliga råd, frånförskoleseminarierna i , och , från länsbostadsnämndernai , och , , och ,i från och länsarkitekten i länet samtfrån i länet, i Göteborgsoch län från länsarkitekten i länet och i län frånlänsläkaren och länsarkitekten i länet samt från läns landsting. Därutöver har skrivelser inkommit från ' av Organisation pour TEducation Préscolaire (OMEP),. Arbetsgruppen för forskning om trafiksäkerhet vid () samt från och Samhälle. Som framgår av vad jag har sagt har kommittén lagtfram förslag och rekommendationer som täcker flera i detta sammanhangväsentliga områden och som skulle innebära kraftigt ökade insatser fränsamhällets sida när det gäller åtgärder som kan leda till en förbättrad och mermeningsfull utemiljö för barn. Det är enligt min mening, och Jag har 1*-1971. därvid stöd av flera remissinstanser, nödvändigt att fleraav kommitténs förslag bl. a. de som rör ökad fritidspedagogisk utbildning ochstatsbidrag till öppen fritidspedagogisk verksamhet prövas i annat sammanhang. Jag anser det emellertid vara angeläget att så snabbt sommöjligt, i anslutning till vissa andra av kommitténs överväganden som rörfysisk planläggning och markplanering, föreslå åtgärder i syfte att förbättraförutsättningarna inom samhällsbyggandet för en miljöutformning enligtkommitténs intentioner. Jag anser det vidare vara lämpligt att i detsammanhanget redovisa skälen till att vissa förslag bör prövas i annatsammanhang. 1 53 § BS föreskrivs att tomt skall, vare sig den tagits ianspråk för sitt ändamål eller inte, hållas i vårdat skick och att växtligheteninte får hindra sikten för trafiken. Beträffande bebyggd tomt föreskrivsdessutom att den beträffande lutning och höjdläge samt plantering och inhägnadskall vara anordnad på lämpligt sätt med hänsyn till särskilt ljustillförselnoch stads- eller landskapsbilden. ges i paragrafen befogenhetatt föreskriva att på tomten skall anordnas och vidmakthållas plantering ellerliknande anordning samt att stängsel skall hållas mot gata. 1 paragrafen angesäven att på tomt skall inom- eller utomhus finnas tUlräckligt stort utrymmetill parkering, lastning och lossning av fordon för dem som bor eller vistas påtomten samt för verksamhet som bedrivs där, om sådant utrymme kan beredas fören rimlig kostnad och utan synnerlig olägenhet i övrigt. fårunder vissa förutsättningar medge undantag från dessa bestämmelser. byggnadsutredning anförde i sitt 1957 avgivnabetänkande (SOU 1957:21) Förenklad byggnadslagstiftning, vilket låg till grundför BS, bl. a. följande i fråga om principerna för parkeringsutrymme m.m. Skyldighet stadgas för tomtägare att ordna parkeringsplatser på tomten i denmån så behövs för dem som bor eller vistas på tomten. Skyldighet skall ocksåföreligga att vid behov ordna plats för lastning och lossning av motorfordon påsjälva tomten. Utredningen uttalade dessutom att bestämmelserna avsåg envartomtägare och att de inte var avsedda att kunna tillämpas blott i samband mednybyggnad på tomten. Detta skulle dock bara gälla om det med hänsyn tilltomtutrymmet var möjligt att vidta några åtgärder. Departementschefen ansåg (prop.1959:168) att de föreslagna bestämmelserna gjorde det möjligt att på ettsmidigt sätt ta hänsyn till omständigheterna i varje särskilt fall. Vidingripanden utan samband med nybyggnad eller annan åtgärd, vartill byggnadslovfordras, torde det enligt departementschefens mening i allmänhet inte kunnapåfordras mera än att lediga utrymmen ställdes till förfogande. hadeinte något att erinra med anledning av de föreslagna bestämmdserna (3LU 1959:26,rskr 1959:358). Skulle fastighetsägaren inte uppfylla sina förpliktelserenligt nu nämnda bestämmelser, kan med stöd av 70 § andrastycket BS vid vite förelägga honom att vidta erforderliga åtgärder. Kommittén erinrar inledningsvis om att kravet på effektivtmarkutnyttjande ökat . Detta har fått till följd attbebyggelsen blivit mer koncentrerad än den varit tidigare. Denna utveckling harvarit både på gott och ont. Koncentrerad bebyggelse medför att befolkningsunderlagskapas för skolor, barnstugor och andra gemensamhetsanläggningar inom relativtkort avstånd från bostaden. För barn, som är mycket lokalt bundna, innebärdetta uppenbara fördelar. Denna typ av bebyggelse medför emellertid även attde inre friytorna blir mer begränsade och att markslitaget ökar. För att detskall vara möjligt att ta till vara de fördelar som följer med en koncentreradbebyggelse och minska dess negativa effekter är det nödvändigt attsåväl den översiktliga planeringen som detaljplanläggningen sker med störstaomsorg. Bostadsområdenas struktur avgörs i den översiktligaplaneringen och i detaljplanläggningen sker den vidare differentieringen. Detär därvid enligt kommitténs mening vanligt att friytorna avgränsas i sambandmed bebyggelsegrupperingen och utformningen av trafiksystemet. Bostadsområdetsfriyta måste emellertid planeras med hänsyn till en mängd särskilda faktorer,bl. a. topografi, vegetation m. m., vilket är en plan-och projekteringsuppgiftjämförbar i svårighet med bebyggelseplaneringen. 1planeringens olika skeden måste enligt kommittén barnens behov av bilfrialekutrymmen och trafiksäkra förbindelser särskilt beaktas. En viktig princip äratt separationsgraden i olika delar av trafiksystemet väljs med hänsyn till dentrafikantgrupp som är mest oskyddad. Kommittén hänvisar i detta sammanhang tillplanverkets och "Riktlinjer för stadsplanering med hänsyn tilltrafiksäkerhet" (SCAFT 1968). 1 dessa riktlinjer rekommenderas enfullständig åtskillnad mellan körtrafik och lekutrymmen i områden medflerfamiljshus genom att parkeringsutrymmen och angöringsplatser anordnasutanför lekområdet. 1 småhusområden baseras däremot trafiksystemen påönskemålet att varje hus skall kunna nås med bil och att garage ochparkeringsplats anordnas på varje tomt. Kommittén hävdar att trafikolycksfallsstatistikentyder på att den relativa olycksfallsfrekvensen är särskilt stor ismåhusområden. Kommittén anser därför att den rekommenderade planstandardenför småhusområden ej ger tillräcklig trafiksäkerhet för småbarn och andra medbegränsad förmåga att reda sig i trafiken. Strängare separering och störregångavstånd krävs normalt för att småhusområden skall få sammatrafiksäkerhetsstandard som.eftersträvas i flerfamiljsbebyggelse. Kommitténföreslår mot denna bakgrund en översyn av planverkets och vägverketsanvisningar i syfte att förbättra trafiksäkerheten i småhusområden. Kommittén diskuterar även planeringen och placeringen avlokaler m. m. som skall utnyttjas gemensamt av bostadsområdets invånare. Kommittén anser det angeläget att gemensamhetslokalerplaneras i ett sammanhang. Behovet av sådana lokaler och placeringen av dessainom bostadsområdena bör övervägas redan vid den översiktliga planeringen. Viddimensioneringen av friytor bör man vidare enligt kommitténs mening utgå fråndet största beräknade barnantalet i området. När barnantalet minskar kanfriytornas överdimensionering tillgodogöras som standardhöjning. 1 dettasammanhang framhåller kommittén att det är synnerligen angeläget att gemensamhetslokaler,friytor o. d. färdigställs om möjligt med bostadsbebyggelsen så attde kan brukas under de år då barnantalet är störst. Beträffande befintlig bebyggelse anför kommittén bl. a.att huvuddelen av det äldre bostadsbeståndet särskilt i tätorternas centraladelar är uppfört då standardkraven var lägre än . Stadsplanestandardenär låg om den bedöms med nutida krav på hur trafiksystem skall vara utformadeoch vUka friytor och serviceanläggningar som bör finnas. Barnolycksfall avolika slag är vanliga i sådana bostadsområden. När områden av denna karaktärskall förnyas är det enligt kommitténs uppfattning viktigt att planeringen görsför stora områden och i ett sammanhang, även om genomförandet sker successivt.För att tillgodose barns behov av trafiksäkerhet, lekmöjligheter och socialakontakter är därvid trafiksanering, gårdssanering och komplettering av parkeroch fritidslokaler de mest angelägna åtgärderna för att förbättra den yttremiljön. Förnyelseområden behöver inte erbjuda en lägre standard för barnsuteverksamhet. Även dessa områden kan erbjuda en stimulerande utemiljö genomatt verksamheternas och miljöns kvalitet får uppväga utrymmesbristen. 1flertalet tätorter är det enligt kommittén motiverat att göra en totalgenomgång av friområdena, inte minst av kommunens egen parkmark, och att medledning härav upprätta en plan för modernisering och komplettering avbostadsområdenas lek- och rekreationsområden. Kommittén anför beträffande den fysiska planeringenslutligen att planförslag ofta utformas på ett sätt som gör förslagensvårtillgängliga för lekmän. Därför anser kommittén det angeläget att deformella plan-handlingarna, karta, beskrivning och bestämmelser, kompletterasmed lättfattligt illustrationsmaterial som beskriver bebyggelsens funktion ochgestaltning. Kommittén anser vidare att illustrationerna skall ge anvisningarom hur efterföljande projektering och plangenomförande skall ske, även om deinte är bindande. har det enligt kommittén vid jämförelser mellanfastställda och förverkligade stadsplaner visat sig föreligga en mycket dåligöverensstämmelse mellan den illustrerade markplaneringen och den sedermeragenomförda. Kommittén föreslår därför att bindande föreskrifter skall ges omatt detaUplan skall kompletteras med illustration och att illustrationen skallåtfölja planförslaget under såväl samrådsförfarande som fastställelseprövning.Kommittén redovisar vidare vad som enligt dess mening bör återfinnas påillustrationen, bl. a. markens topografi, planerade nivåförändringar, ytor förlekplatser m. m. Kommittén anför inledningsvis att markplaneringen, dvs. förarbetenför markutformningen, bör utföras med byggnads- ochanläggningsprojekteringen. För själva anläggnings-och byggnadsarbetenasplanering och utförande är det angeläget att samordna arbeten för hus, gator,ledningar, mark, terräng och planteringar, varigenom man kan undgå störningaroch trafikrisker, som orsakas av tunga transporter och arbetsmaskiner.Kommittén erinrar vidare om fördelarna med en tidig kostnadskalkylering avfriytor, planteringar och uteutrustning och vikten av att dessa kostnader ingåri en totalbudget. 1 annat fall finns risk att markplaneringen blir en restpostsom blir avhängig det ekonomiska utfallet av övriga arbeten. Eftersomägande, planering och anläggning av mark ofta är fördelade på ett stort antalintressenter, måste kommunen medverka vid erforderlig samordning mellan deolika intressenterna. Denna uppgift ankommer enligt kommittén i första hand påkommunens parkförvaltning, men även byggnadsnämnd och fastighetsnämnd ellermotsvarande myndighet måste verka för teknisk, administrativ, ekonomisk och avtalsmässigsamordning. Beträffandegenerella föreskrifter för markplanering m. m. erinrar kommittén om att lagenom gemensamhetsanläggningar i vissa fall ger möjligheter att styra anläggningoch drift av de gemensamma anordningar som är av betydelse i detta sammanhang.Kommittén påtalar vidare att det vid ansökan om byggnadslov endast krävs en påsituationsplan schematiskt visad disposition av tomten. Kommittén anser attdetta visat sig vara otillräckligt för att garantera en god utemiljö och föratt hävda kraven på trafiksäkra lekutrymmen gentemot andra krav på markanvändning,i synnerhet kraven på parkeringsutrymme. För att ge utemiljön en standard somstår i ett rimligt förhållande till den Inre bostadens måste därför hus ochmark Jämställas. Kommittén föreslår mot denna bakgrund att för alla tomter somskall bebyggas med fler än två lägenheter huvudritningar för mark likaväl somhuvudritningar för hus skall ingå i byggnadslovshandlingarna och granskas pålikvärdigt sätt. Huvudritningarför mark bör enligt kommittén innehålla bl. a. kontur av byggnader, gator ochkörvägar, bilplatser fördelade pä garage och parkeringsplatser, lekutrymmen Inkl.ytbeläggningar och utrustning m. m. Ritningar för hus och mark bör upprättasparallellt och granskningen ske . I kommuner med mera omfattandeplan- och byggnadsverksamhet kan det enligt kommitténs mening vara motiveratatt till I en eller annan form knyta experter på markplanering. Kommitténfinner att kommunens möjligheter att påverka markplaneringen i befintligbebyggelse är starkt begränsade. Kommunen kan, med undantag för tomträttsmarksom upplåtits på särskilda villkor, inte kräva förändringar ochstandardförbättringar av friytan på tomtmark. För fastigheter som saknarlekplatser eller där friytan är feldisponerad kan inget föreläggande utfärdasatt ändra markanvändningen. föreskrifterna i BS 53 § 2 mom. angående tomts anordnande m.m. enligt kommittén ringa betydelse i sin nuvarande utformning. Kommittén anserdet därför motiverat med en översyn av byggnadsstadgans bestämmelser angåendetomts ordnande. Denna fråga bör enligt kommittén uppmärksammas av bygglagutredningen. Den fastighetsägare som själv vUl ändra markplaneringenkan göra detta utan att ansöka om byggnadslov. Fastighetsägaren kan närsom helst sedan byggnadslov för nybebyggelse meddelats och slutbesiktning ägtrum ändra markplaneringen. Lek- och planteringsytor kan omändras tillbilparkering, vilket enligt kommitténs uppfattning inte är ovanligt i äldrebostadsområden. Kommittén föreslår därför att varje förändring avmarkplaneringen på tomter till hus med flera än två lägenheter, som väsentligtpåverkar friytans funktion eller utseende blir föremål för byggnadslo vsprövning. Kommittén anser att de tilläggsbelopp för finplanering somkan utgå enligt nu gällande bostadslånekungörelse inte är tillräckligt höga föratt markanläggningar skall kunna utföras med önskvärd standard. Ävenmöjligheterna att belåna parkeringsplatser är för obetydliga för att det skallvara möjligt att täcka de verkliga kostnaderna, vilket innebär att kostnadernaför de obligatoriska bilplatserna inkräktar på det ekonomiska utrymmet föricke obligatoriska anordningar. Kommittén föreslår därför att lånereglernaomarbetas så att låneunderlaget grundas på en godkänd markplaneringsritning. 1avvaktan på en sådan mera genomgripande omarbetning föreslår kommittén att tilläggsbeloppetför finplanering, räknat per m tomtyta, och låneunderlaget för bUplatserhöjs. Kommittén redovisar slutligen studier som gjorts av barnslekvanor i lekparker och ger rekommendationerom hur lekutrymmen bör utformasoch utrustas. Kommittén uttalar i detta sammanhang att lekplatsernas utrustningf. n. inte är underkastad någon offentlig kontroll men att det finns skäl attinföra en sådan kontroll med hänsyn till de risker, som är förknippade medolämpliga redskapstyper och brister i material, utförande eller montering.Kommittén betonar emellertid att granskningen av lekredskapen inte ensidigt fårinriktas pä säkerhetsfrågor eftersom ökad säkerhet inte bör vinnas på bekostnadav lekvärde och pedagogisk kvalitet. Kommittén föreslår att huvudansvaret förgranskningen av lekredskap läggs på och attarbetarskyddsstyrelsen anlitas för kontroll av den tekniska kvalitén. och hälsovårdsnämnden ges möjlighet att bevaka attelementära krav på säkerhet och hygien i lekmiljön uppfylls. Det är vidareenligt kommittén angeläget att barnavårdsnämnderna följer vad som görs för attförebygga barnolycksfall. Kommitténs allmänna synpunkter, förslag och rekommendationerhar i huvudsak mottagits positivt av flertalet remissinstanser. instanser påpekar emellertid att utredningens direktivomöjliggjort en genomgång av samtliga krav som från bostadskonsumenternas sidaställs på utemiljöns utformning. Ett sådant bredare grepp skulle ha varit tillfördel för förslagens utformning och bör enligt remissinstanserna beaktas vidförslagens fortsatta behandling. Flera remissinstanser efterlyser en utföriigareredovisning av förslagens totala kostnadskonsekvenser. Några remissinstanser,bl. a. flera kommuner, ifrågasätter realismen i kommitténs förslag tillutbyggnadsplaner för bl. a. den fritidspedagogiska verksamheten och anser attdenna utbyggnad måste vägas mot andra angelägna kommunala insatser. Någrakommuner förutsätter vidare att kommitténs förslag ges villkorlig utformning. Enligt finns det inom ramenför den förebyggande barn- och ungdomsvården ett behov av alternativa åtgärderav skilda slag, eftersom den institutionella barntillsynen ännu ej ärtillräckligt utbyggd för att alla barn skall kunna tas emot för sådan tillsyn.Den öppna fritidspedagogiska verksamheten kan då vara en väg att ge också barnutanför institutionerna möjlighet till stimulerande, meningsfylld ochutvecklande sysselsättning och även vara ett komplement till skolans elevvårdoch målinriktade och schemabundna pedagogik. Flera remissinstanser förutsätter att kommitténs förslagsamordnas med förslag från pågående utredningar Inom angränsande områden,framför allt års barnstugeutredning, servicekommittén, saneringsutredningen,socialutredningen och bygglagutredningen. Kommitténs diskussion om de yttre betingelserna för barnsutevistelse, vilka binds vid bebyggelseplaneringen m. m., berörsav några remissinstanser. , liksom SFR m. fl., framhåller viktenav att de organ som handhar lek- och fritidsverksamheten inom kommunernabereds tillfälle att göra sina synpunkter gällande på ett tidigt stadium av detkommunala planeringsarbetet och därigenom medverka till att bebyggelsen får enför barnens utevistelse så lämplig utformning som möjligt. Till frågan hur ensådan medverkan lämpligen bör ske förklarar sig socialutredningen få anledningåterkomma, eftersom spörsmålet om socialvårdens framtida roll i bebyggelse-och miljöplaneringen liksom i samhällsplaneringen i stort är en av de mestbetydelsefulla frågorna inom utredningens arbetsområde. Kommitténs uppfattning om trafiksystemens lämpligauppbyggnad, trafiksäkerhetsprinciper, trafikstandard m. m. kommenteras av bl.a. HSB. HSB anför bl.