prop · FU0388 · 1971-12-31 00:00:00 — Genom all de åläggs skyldighet attfullgöra grundutbildning och repetilionsulbildning och får sintjänstgöringsskyldighet reglerad på samma sätt som övriga värnpliktiga kommerde också alt i fråga om värnpliktsförmåner helt likställas med dessa. Detla innebär i fråga om rätten till generellt utgåendeförmåner under tiänstgöring såsom penningbidrag m. m. ingen ändring i nuvarandeförhållanden. Däremot medför den föreslagna utbildningsordningen ändringar ifråga om vissa särskilda förmåner, främst utbildningspremier. EnUgt värnpUklskommitténsförslag konimer flertalet av här ifrågavarande värnpUktiga all uttas förutbildning lill befälsbefattning. Enligt gällande bestämmelser kommer de därvidatt i princip vara berättigade till ulbildningspremie för genomgångenbefälsutbildning. En grundförutsättning för atl denna premie skall kunna ulgåär dock att utbildningstiden, dvs. grundutbUdningen, överstiger . Premienär beloppsmässigt avhängig av dels den befälsnivå lill vilken utbildningensyftar, dels utbildningstidens varierande längd utöver . Här avseddavärnpliktiga las enUgl förslaget ut för utbUdning till officers-, underofficers-ellerunderbefälsbefaltningar. Samtliga dessa kategorier befälsutbildade skulle iprincip vara berättigade till utbildningspremie, om hänsyn tas enbart lill ulbUdningsnivå,I fråga om de värnpUktiga som enligt förslaget skall uttas för utbUdning lillofficersbefattning, vilket endast gäller viss hälso- och sjukvårdspersonal t,ex. läkare, måste emellerlid också beaktas all grundulbildningsliden fördessa värnpliktiga väsentligt understiger nämndgrundförutsättning för att premien skall kunna ulgå, dvs. alt grundutbildningenskaU översliga , saknas sålunda. Med hänsyn härtill har värnpliktskommitléninle funnit skäl föreUgga att föreslå sådan ändring av gäUande premiebestämmelserall dessa värnpUktiga trots den korta ulbUdningsliden skulle kunna erhåUa officersulbUdningspremie. Beträffande värnpUktiga som enUgl förslaget uttas förutbildning tiU militär underofficers- eller underbefälsbefatlning utgår ulbildningspremie.Här avsedda underofficersutlagna har en grundutbildningslid . VärnpUktigasom uttas för utbUdning tiU civilmilitär befattning för underofficer kommerdäremot alt ha en väsentligt kortare grundulbUdningstid. Eftersomunderofficerspremien utgår med visst belopp för dag kommer de att erhålla enmindre premie än de som genomgår utbildning till militärunderofficersbefallning. I och medatt den för de f. n. specialljänstuttagna gällande särskilda UtbUdningsgångenupphör och dessa värnpUktiga fuUgör grundutbildning och repetilionsulbUdningkommer de särbestämmelser i vämpliktsavlöningskungörelsen (1970:676) som f. n.reglerar deras rätt till tjänstgöringspremie alt falla bort. 1 Ukhet medövriga värnpUktiga kommer de att erhåUa tiänstgöringspremie med sammadagsbelopp under all grundutbildningstid utöver . Flertalet av demkommer atl delta i särskilda övningar eUer av föreslagnasärskilda fackövningar och i viss utsträckning även mobiliseringsövningar. 1 Ukhetmed övriga värnpUktiga kommer de all härvid erhålla den särskilda tiänstgöringspremiesom utgår vid dessa övningar. Med hänsyn liU all grundutbUdningen kommer att fullgörasunder längre sammanhängande perioder än som varit fallet kommer de värnpUktigaspeciaUsterna genom den föreslagna utbildningsordningen att i väsentligt störreutsträckning än f, n, bU berättigade lill utryckningsbidrag. Genomförande av föreslaget utbUdningssystem bedömer allgrundutbildning i enlighet med kommitténs förslag bör kunna påbörjas fr, o, m.1972, Kommittén förutsätter härvid dels atl statsmakterna fattar beslut omföreslaget utbUdningssystem , dels atl uttagning av denvärnpliktige för utbildning enUgt detta kan ske fr, o. m. . Enförutsättning för della är atl för befattningarna i vissa fall nödvändigaändringar av kravprofilerna kunnat utarbetas och beaktas vid inskrivningarnaunder 1970/71. Utbildning enUgt föreslaget syslem bör enUgl kommitténpåbörjas . I de fall där en total omläggning tUl föreslagetutbildningssystem inle kan ske omgående, bör kommitténs grundtankar beaktasgenom successiva reformer av den nuvarande utbildningen. Redovisade krav på ökade utbUdningsresurser är enUgtkommitténs mening i praktiskt laget samtliga faU nödvändiga även i nuvarandeutbildningssystem. Det principiella genomförandet av värnpliktskom- mittens förslag bör därför inte fä fördröjas av att visstid åtgår innan erforderliga resurser ställs till förfogande. VärnpUktiga som skrivs in efter kan enhgtkommittén till aUa delar genomföra grundutbildning i enUghet med förslaget.Detta bör även gälla sädana värnpUktiga som skrivits in enUgt nu gällandebestämmelser men som erhållit eller erhåller anstånd med grundutbildningenspåbörjande intill /73, För värnpliktiga som skrivits in före föreslårkommittén följande tillämpning av föreslagen utbildningsgång. De f. n. specialtjänstuttagna värnpliktigas tjänstgöringkan fördelas över och är uppdelad på oUkautbildningsomgångar. Någon klart markerad gräns mellan fackutbildning facktjänstgöring och fortsatt tjänstgöring, dvs. motsvarigheterna till grund-och repetitionsut-bUdning finns inte. För att kunna inordna de värnpUktiga iden föreslagna utbildningsgången föreslår följande principför fördelning av tjänstgöringstiden på utbildning som kan hänföras till grundutbUdningrespektive repetitionsutbildning. Grundutbildningen skall för dessa värnpliktiga, medundantag för de värnpUktiga läkarna, omfatta minst . Detta innebär atttill grundutbildning hänförs soldatutbildning, befälsutbildning och fackutbildningsamt i vissa fall även facktjänstgöring eller del av denna. För de värnpUktigaläkarnas del skall grundutbUdningen omfatta om deras totala utbUdningslidenUgt gällande föreskrifter är samt om den totala tiden är450 dagar. TiU repetitionsutbUdning hänförs all tjänstgöring utöver360 dagar, för läkare aU tjänstgöring utöver förenämnda grundutbildning om 235respektive . Anpassningen av utbildningen för olika kategorier isamband med övergången till föreslaget syslem bör enligt koinniittén ske enligtföljande principer, 1 fråga om värnpUktiga som är avsedda för krigsbefattningtill vUken grundrekrytering alltjämt skall ske får alla kategorier utom foto-och språktolkar oförändrad eller kortare grundutbildningstid. Det övervägandeflertalet värnpUktiga bör således beroende på om eller i vilken omfattning utbUdningtidigare genomgåtts fullgöra grundutbildning helt eller delvis i enlighet medförslaget. För de två särskilt angivna kategorierna innebär förslagetatt de får längre grundulbUdningstid än enhgt tidigare bestämmelser. 1 dessafall bör enligt kommittén nuvarande uttagning hävas och ny uttagning ske ienlighet med vederbörandes miUtära användbarhet, I fråga om värnpliktiga som är avsedda för krigsbefattningtill vilken grundrekrytering inte vidare skall ske föreslås följande. VärnpUktig som ännu inte påbörjat utbildning eUer somfullgjort högst 90 dagars utbildning erhåller ändrad uttagning förgrundutbildning till sådan befattning som vederbörande skulle utbildats till omhan inte uttagits för utbildning i specialtjänst. Den som fullgjort mer än 90 dagars tjänstgöring samtskyddstekniker som påbörjat utbildning fullgör utbildning till den krigsbefaltningsom hans särskilda uttagning och utbildning syftat tiU i enlighet med nuvarandegrunder. Härvid bör beaktas de synpunkter som värnpliktskommitlén i tidigaresammanhang anfört beträffande utbildningens nuvarande utformning ochgenomförande. Grundutbildningen skall anses vara avslutad efter enutbildningstid om sammanlagt minst . GenereUt gäller alt tidigare fullgjort antal dagartillgodoräknas som fullgjord del av grundutbildningen. anser att det av värnpUktsulredning föreslagna ochav riksdag beslutade repeti-tionsutbildningssystemel bör tiUämpas ävenpå de f. n. specialtjänstuttagna värnpliktiga. Kommittén föreslår därför attden framtida repetitionsutbildningen för dessa anpassas till nämndautbildningssystem, lnom ramenför nu gällande bestämmelser i värnpUktslagen har redan skett en viss anpassningav de specialtjänstuttagna värnpliktigas facktjänstgöring och fortsattatjänstgöring till gäUande repetitionsutbildningssystem. Flertalet kategorierav här berörda värnpliktiga övas sålunda numera med övrig personal ide krigsförband där de är krigsplacerade. Detta förhållande underlättaranpassningen till föreslagen utbildningsgång som därför bör kunna genomförasredan den 1 juli 1971. Med hänsyn lili att den utbildningsgång som f. n. gällerför de specialtjänstuttagna värnpliktiga i princip bör upphöra i och medgenomförandet av den av kommittén föreslagna utbildningsgången för dessavärnpliktiga erfordras dock att bestämmelser utfärdas som reglerar på vilketsätt och i vilken omfattning den som fuUgjort utbildning som motsvarar grundutjjildningeller sådan utbUdning jämte del av övrig föreskriven tjänstgöring skallfullgöra sin repetitionsutbildning. Eftersom längden av den enskildes krigsförbandsövningvarierar med hänsyn till krigsbefattningens krav och då många av devärnpliktiga konimer att åläggas skyldighet att fullgöra även särskildaövningar, kommer enligt värnpUklskommitténs beräkningar den sammanlagda tidenför repetitionsutbildning att uppgå till för vissa värnpliktiga.Denna maximala repetitionsutbildningsskyldighet går enligt kommitténs mening inleatt inrymma i nuvarande totala tjänstgöringsskyldighet, som för alla specialtjänstuttagnavärnpliktiga med undantag för de värnpliktiga läkarna omfattar . Föratt värnpliktiga med en grundutbildningstid av skall kunna åläggasrepetitionsutbildning måste deras tjänstgöringsskyldighet utökastill att omfatta . Detta kan i vissa fall för dessavärnpliktigas del innebära en i jämförelse med vad som gäller f. n. med 15dagar ökad total tiänstgöringsskyldighet. En motsvarande anpassning till repelitionsutbildningssystemetav tiänstgöringsskyldighelen för de värnpUktiga läkare som f. n. skall fullgöra420 dagars tjänstgöring innebär enligt kommitténs förslag att deras totala tiänstgöringsskyldighetkommer att omfatta , dvs. Beträffandede värnpliktiga läkare som f. n. har en tjänstgöringsskyldighet om 450 dagarkrävs enUgt kommitténs beräk- ningar, att denna utökas att omfatta , dvs.15 dagar mer än f. n. Kommittén framhåller att del något ökade tjänstgöringsullagelendast kommer att beröra vissa av dessa värnpUktiga - flertalet av dem kommer atlfå något kortare tiänstgöringsskyldighet än . Faktorer som härvid påverkartjänstgöringsskyldigheten är, förutom fullgjord tjänstgöring utövergrundutbildning, antalet kvarvarande krigsplaceringsår och de krigsorganisatoriskakraven på deltagande i repetitionsutbildning. Kommittén understryker alt en fuUständig anpassning av de f.n. specialtjänstuttagna värnpUkligas utbildning lill gällande repetitionsutbildningssystemmåste medföra alt många av de värnpliktiga även kommer alt åläggas skyldighetatt fullgöra i repetitionsutbildningen ingående särskilda övningar, vilkettidigare inte varit fallet. Den föreslagna och i vissa fall något utökade repelitionsutbildningsskyldighetenär enUgt kommittén i stort sett en konsekvens av detta förhållande. För att tillgodose behovet av militär fredstandvård intillden tidpunkt då denna i full utsträckning övertagits av folktandvården föreslärkommittén alt värnpliktiga tandläkare under en övergångstid tas i anspråk för tiänstgöringenligt nu gällande principer. Inom försvarsdepartementet har upprättats en sanimanställningöverdet uttag av repetitionsutbildningsskyldighet för f. n, specialljänstuttagnavärnpliktiga som fullgjort utbUdning under minst 360dagareller ifråga omvärnpliktiga läkare 235 alternativt , dvs, den tid som kommittén somtidigare nämnts hänfört till grundutbildning, som kan beräknas erforderligt.Beräkningarna är i princip uppgjorda i enlighet med de riktlinjer som utformatsi övergångsbestämmelserna i samband med värnpliktsreform (prop,1966:106 s, 89). Sammanställningen torde fä fogas till statsrådsprotokollet idetta ärende som bilaga 2. Ekonomiska konsekvenser av värnpliktskommitténs förslag 1 utredningsdirektiven uttalades all som riktpunkt förkommande förslag borde gälla att det sammanlagda antalet tiänstgöringsdagar föralla grupper värnpUktiga tiUsammantagna inte ökades. Värnpliktskommitténsredovisning av de ekonomiska konsekvenserna av framlagda förslag innehållerdärför huvudsakligen en redogörelse för de ändringar som förslagen medför iantalet tjänslgöringsdagar för värnpliktiga. Förslagen beräknas innebära enminskning med omkring för värnpUktiga . Minskningenföranleds av följande förhållanden. Utbildningen lill vissa befattningar förvärnpliktiga i krigsorganisationen upphör och befattningarna utgår urkrigsorganisationen. Vidare kommer enligt förslaget ett stort antalbefattningar att rekryteras genom överföring av redan grundulbildadevärnpliktiga. Nuvarande grundutbildning lill dessa befallningar upphör därför.Härtill kommer den minskning av antalet tiänstgöringsdagar som följer av attflertalet av de värnpUktiga som skaU utbUdas för att bestrida befattningar, somf. n, avses för speciaUjänslutbildade värnpliktiga, enligt förslagen får enavsevärt kortare total tjänstgöringsskyldighet än den som f. n. åläggs de specialtjänstuttagna. har bedömt atl kostnaderna föravlöningar till de värnpUktiga vid föreslagen ändrad uttagning och tjänstgöringkommer all kunna håUas i stort sett oförändrade. Kommittén har som en direkt påvisbar merkostnad föranleddav förslagen angivit behovet av atl anställa civilt yrkesverksamma psykologervid inskrivningscentralema, när värnpliktiga psykologer inte längre kommer altkunna disponeras vid inskrivningsförrältningar. Med ledning av värnpUklsverketsuppgifter har kostnaderna härför uppskattals lill . förslag inrymmer även etl bedömt behovav vissa personeUa förstärkningar inom utbildningsorganisationen för värnpliktighälso- och sjukvårdspersonal samt inrättande av en central ulbUdningsanstaltför fackutbildning och viss repetitionsutbUdning av kvaUficerad fast anställdoch värnpliktig medicinalpersonal. Behovet av dessa åtgärder, som angetts redanav försvarssjukvårdsutredning, bör inte ses som en direkt konsekvensav värnpliktskommilténs förslag till utbildningen av sådan värnpUktig personal.Kommittén har därför inte ansett det ingå i utredningsuppdraget alt lägga framnågra kostnadsberäkningar i della sammanhang. Kommittén har endast hänvisat tUlatl de kostnadsbesparingar som följer av minskningen av antalet tiänstgöringsdagarför värnpUktiga bör kunna utnyttjas för ifrågavarande förbättringar avutbildningsbetingelserna. uppfattning atl nuvarandesärbestämmelser i värnpUktslagen rörande de specialljänstuttagna värnpUktigabör slopas och all dessa värnpUktiga skall fullgöra grundutbildning och repetitionsutbildningi Ukhet med övriga värnpliktiga delas av överbefälhavaren, chefen för armén,chefen för marinen, försvarels civilförvaltning, försvaretsrationaliseringsinstitut och värnpliktsverket. förordar dockalt uttrycket speciaUjänst bibehålls som etl samlande begrepp om än med enannan innebörd än tidigare, Komniitténs förslag om att ett antal befattningar ikrigsorganisationen som f, n, bestrids av speciaUjänstuttagna värnpUktigafortsättningsvis skall rekryteras genom överföring av tidigare grundulbildadevärnpliktiga biträds av överbefälhavaren, chefen för armén ochvärnpliktsverket. framhåller alt ett sådant överföringssystemkräver noggrann uppföljning av de värnpUkligas yrkesverksamhet och utbildning. 'anser att värnpliktskommitténs förslag i dellahänseende är rikligt som huvudprincip men alt det i fråga om värnpliktigapsykologer finns flera tungt vägande faktorer som talar mol rekrytering genomöverföring. Veterinärstyrelsen anser förslaget orealistiskt i fråga omveterinärer och framlagt ulan tillräckUgt hänsynslagande lill veterinärkårensstruktur och den avsedda verksamheten. har intetatt invända mot de av kommittén angivna principerna för specialtiänstutbUdningen men anför att enomläggning inte får medföra att anpasssningen mellan civil och militärutbildning försämras. De principer som lagt fram beträffandetiUämpningen av det föreslagna utbildningssystemet på tidigare inskrivnavärnpliktiga anser överbefälhavaren och värnpUktsverket lämpliga. Chefen för armén ansluter sig tiU kommitténs uppfattningatt övergången tUl föreslaget system för grundutbildning bör ske den 1 juni1972 och för repetitionsutbildning fr. o. m. . Överbefälhavarenoch värnpliktsverket delar däremot inte kommitténs uppfattning att nyakravprofiler bör kunna utarbetas så att uttagning enligl förslaget kan ske fr.o. Fö rslaget kan därför vad avser inskrivningsförfarandetinte genomföras förrän /inskrivningar. Under inskrivningarnaåren 1971/72 kan emellertid förslaget beaktas på så sätt att uttagningupphörtill kategorier som inte längre skall direktrekryteras. Överbefälhavaren framhåller att behov av effektivareutbildning av hälso- och sjukvårdspersonalen, främst läkarna, har förelegatunder en lång följd av år. Utbildning enUgt föreliggande förslag anseröverbefälhavaren vara en nödvändig förutsättning för att kraven från såvälkrigsmaktens som elevernas sida skall kunna tillgodoses. Särskilt framhållsvikten av alt en för hela krigsmakten gemensam sjukvårdsskola kommer lillstånd och att erforderlig personalförstärkning i centrala instanser tiUkommerför att planera och leda medicinalpersonalens utbildning och tjänstgöring. lämnar följande allmännasynpunkter på kommitténs principieUa förslag. Nuvarande sjukvårdsorganisation har utformats då en bristsituationrått inom personalområdet främst avseende krigsplaceringsbara läkare, vilketlett tiU från medicinsk-teknisk'synpunkt inte önskvärda begränsningar i de oUkamiUtära krigssjukvårdsenheternas utformning i såväl kvalitativt somkvantitativt avseende. Den nuvarande organisationen är följakthgen en inteönskvärd kompromiss mellan stora behov och små personeUa resurser, I och medatt antalet krigsplaceringsbara läkaie väsentligen ökar finnsförutsättningar för en höjning av den medicinska målsättningen för de olikaenheterna inom krigsmaktens sjukvårdsorganisation. Den framtida uttagningen ochutbildningen av läkare måste utformas med hänsyn därtill. Sjukvårdsstyrelsen anser atl de alternativa förslag, somstyrelsen lämnat i de frågor där den inte delar kommitténs uppfattning avsevärtskiljer sig från gamla traditionsbundna synpunkter på den enskildesutvecklingsgång i det militära systemet. Man anser även att förslagen grundarsig på den medicinska grundsynen att få ut största möjliga medicinska effekt påolika nivåer och skall ses mot bakgrunden av en långsamt förbättrad resurstiUgång avseende medicinalpersonal.Sjukvårdsstyrelsen anser dessutom alt dess förslag skapar goda förutsättningarför den revision av krigsmaktens sjukvårdsorganisation, som måste komma lillstånd för all någorlunda minska klyftan mellan freds- och krigssjukvårdsorganisationeni vårt land. Socialstyrelsenanser, i likhet med kommittén, att värnpliktsutbildningen av hälso- ochsjukvårdspersonal på flera punkter måste förbättras. Kommilléns förslag lillutbildningsgång för värnpUktiga läkare kan emeUertid enUgt styrelsens mening,på vissa punkter skapa hinder för deras civila utbildning. Överbefälhavaren biträder i princip föreslagen uppdelningav utbildningen för de värnpliktiga läkarna men föreslår att uppdelningen skervid senare tidpunkt. Cheferna för armén och marinen anser att en differentieringbör göras först sedan säkert underlag för medicinsk fackinriktning föreligger.Gemensam grundutbildning förordas därför. Chefen för flygvapnet bedömer atl en uppdelning i två utbildningsUnjerför läkarna är föga realistisk och föreslår i stället atl man iutbildningssystemet kraftigt reducerar rent militära ämnen såsom befäls-föring,bruk av vapen och rent miUtär taktik. Större didaktisk tyngd bör däremot läggasvid ämnena krigskirurgi, sjukvårdslaktik och fältmässig hälsovård. I övrigtanser chefen för flygvapnet att den analys som kommittén gör samt deöverväganden och förslag som uttalas synes vara korrekta och grunda sig på enrealitet i den nuvarande svenska sjukvårdsutvecklingen. Försvaretssjukvårdsstyrelse anser att kommitténs förslag om uppdelning av de värnpUktigaläkarna på tvä oUka Unjer i realiteten sätter befälslämpUgheten i förstarummet, när det gäller kompetensen för att kunna bestrida omkring hälften av läkarbefaltningarnai krigsorganisationen. Föreslagen kategoriklyvning "före påbörjadvärnpliktstjänstgöring och medicinska studier" anses dessutom medföra bl.a. den allvarliga konsekvensen att den omöjliggör överföring mellan dessa bådakategorier under hela värnpUktstiden, vilket begränsar en ur krigsplace-ringssynpunktönskvärd handlingsfrihet inom den militära sektom. En sådan kan inte accepterasav styrelsen. anser alt utbUdningen bör varasammanhållen t. o. m. miljöutbildningen efter fackutbildningen. Samtliga berörda remissinstanser biträder kommitténsförslag beträffande grundläggande befälsskola. Överbefälhavaren stöder principen att utnyttja medicinekandidater i krigsorganisationen men är tveksam om föreslaget syslem är mest ändamålsenUgt. Han anser att ett utnyttjande av medicine kandidater som biträdande läkare bör övervägas. Chefen för armén delar kommitténs uppfattning alt demedicine kandidaterna bättre bör tillgodogöras krigsmakten och anmäler atlbegränsad försöksutbildning av medicine kandidater till läkarassistent hargenomförts . Försöksresultatet har varit blandat.Utbildningen har dock av flertalet elever uppfattats som meningsfull. Trots atlförsöken genomförts endast med sammanlagt 65 elever (läkare och tandläkare) hardet visat sig svårt att tillgodose behovet av lärare på det medicinska området.Detta har gäUt såväl läkare som instruktions-sköterskor med högre utbildning.Det av kommittén angivna utbildningsmålet för läkarassistentskolan innebär ettmycket stort lärarbehov av läkare och instruktionssköterskor.Utbildningsavdelningarna bör erfarenhetsmässigt ej överstiga 30 elever,innebärande 15 avdelningar/år (omkring 20 med tandläkarna). Att tillfäUigt fördenna utbildning anskaffa ett så stort antal läkare och instruktionssköterskorunder juUaugusti torde inom överskådUg tid stöta på stora svårigheter. Utöverbehovet av lärare på det medicinska området innebär den av kommittén föreslagnaläkarassistentutbildningen även avsevärda krav på kvalificerat militärt befäl.Chefen för armén anser att den miljöutbildning som föreslagits följa på läkarbiträdesutbildningenär angelägen och biträder förslaget. delar kommilléns synpunkt bör tillgodogöra krigsorganisationen den medicinska kompetens som demedicine kandidaterna besitter. Styrelsen delar dock inte kommitténsuppfattning om sättet för delta utnyttjande och framför följande kritik molförslaget. Kommitténhar studerat en befattning vid förbandsplatsgrupp i den nuvarandekrigsorganisationen som kallas läkarbiträde vilken kategori man vill ersältamed värnpliktiga medicine kandidater och därigenom spara in utbildningskostnadenför läkarbiträden. Läkarbiträdet skall enligl försvarets sjukvårdsstyrelsesuppfattning i huvudsak fullgöra den typ av uppgifter som på en akutmottagningbrukar falla på sjuksköterskan, såsom förbandsläggning, patientbehandling, instrumenlhanteringm. Styrelsen anser att kommittén utan närmare motivering konstaterat attmedicine kandidater är vida överlägsna specialutbildade underofficersuttagnavärnpliktiga för läkarbiträdesgöroiiiälen. tarbestämt avstånd från denna syn på medicine kandidaters lämplighet tillsjuksköterskearbete. Varken i den nya eller den gamla studieordningen förläkare förekommer det någon utbildning i de göromål som här avses.Sjuksköterskeexamen är inte som utredningen förefaller atl tro, en avsats påutbildningstrappan till läkarexamen. Det rör sig tvärtom om ett klartväsensskilt arbete, som f. n, med den nya avkortade utbildningen försjuksköterskor innebär 2 1/studier. En medicine kandidat har enutbildning som i huvudsak är teoretisk. Hans praktiska kunskaper och rutin ärminimala.