prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — 1971:1 Bilaga 13 188 närsex är nu har förflutit. TiU frågan om fullföljandet av miljonprogrammetåterkommer jag i del följande. Före programperiodens slut behöver ettprogram för det fortsatta bostadsbyggandetutarbetas. Jag har därför, med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande, tiUkallatsakkunniga för att göra en bedömning av bostadsbyggandets omfattningoch inriktning . I direktiven för de sakkunnigas arbete har jagbetonat att bostadsbyggnadsbehovet inte kan bedömas enbart på grandval avstatistisk information. Del bestäms i höggrad också av bostadspolitiska mål. En väsentlig del av de sakkunnigasuppdrag är därför atl pröva frågan om konkretisering av de bostadspolitiskamålen, medlen för deras förverkligande och hur målen och medlen inverkar påbostadsbyggnadsbehovet. Som jag framhållit i direktiven är del enangelägen bostadspolitisk uppgift attfrämja en allsidig hushållssammansättning i våra bostadsområden. Av betydelsei delta sammanhang är bl. a. de kommunala bostadsförmedlingarnas möjligheteratt medverka härtill. De sakkunniga har fått till uppgift atl, som ett led idenna del av utredningsarbetet, göra den av förra årets riksdag (SU 1970: 50,rskr 152) begärda översynen och prövningen av normkrav och lånevillkor medanknytning lill bostadsförmedlingarnas arbete. Förra årets riksdag uttalade sig för enbostadsbyggnadsplan för om 95 000 lägenheter och en projektreserv om 10000 lägenheter. Fr. o. m. anges ramen för beslutom bostadslån i m våningsyta i stället för som tidigare i antal lägenheter.Den låneram som har fördelals för motsvarar 88 000 lägenheter med 1967års genomsnittliga våningsyta. Det faktiska antalet lägenheter för vilkastatiigt bostadslån har bevUjats kan emellertid beräknas till närmare 93 000 på gmnd av att den genomsnittiigaytan per lägenhet då var mindre än . Enligt beslut av Kungl.Maj:t har igångsättningstiUstånd fått meddelas för sammanlagt 8500 lägenheter utan StatUga lån, ram i ålderdorashera inräknade. Det kan beräknas att totalt ca 100 000lägenheter påbörjades . Småhusens andel av påbörjandet var 28 %under år 1968. Andelen steg år och sjönk till ennivå strax . Den genomsnittliga lägenhetsytan iflerfamiljshus med statliga lån fortsätter atl minska. påbörjandevar genomsnittsytan 75 m. hade den sjunkit tiU något mindre än 70 m=.Detta beror på en förskjutning både motmindre ytstorlekar för lägenheter med givet mmsantal och mot lägenhetermed mindre antal ram. I statiigt belånade småhus som påbörjadesår var genomsnittsytan per lägenhet 36 m- större än i flerfamiljshusen.De inte statiigt belå- 1971:1 Bilaga 13 Im-ikesdepartementet 189 nadesmåhusen är genomsnittiigt större än de statiigt belånade. SkiUnaden i storlekmellan lägenheter i småhus och i flerfamUjshus är därför större än den angivna. Som jag framhöll i förra åretsstalsverksproposilion bör en ökad produktion av mindre och biUigare småhusstimuleras. Detta kan bidra till en större valfrihet beträffande boendeform ochmotverka en inte Önskvärd skiktning av hushållen efter inkomst ochhushåUsstorlek. Upphävandet av föreskrifternaom minsta yta och mmsantal för statiigtbelånade småhus torde på bidra lUl en ökad produktion av småhus för mindre hushåU. Likasåtorde byggindustriaUse-ringsutredningenssynpunkter och förslag i betänkandet Rationellt småhusbyggande (SOU 1969: 63)kunna stiraulera tUl effektivare produktion av småhus. Belänkandet, som ikorthet redovisades i förra årets statsvcrksproposition, har nuremissbehandlats. Remissinstanserna har ställt sig övervägande positiva liUutredningens förslag. Jag kommer senare allför Kungl. anmäla de förslag till beslut varliU belänkandet bör föranleda. Kostnaderna inom bostadsbyggandetutvecklades i stort sett gynnsamt . Byggnadskostnadema varunder dessa år i huvudsak oförändrade, och överkostnaderna, dvs. kostnader överstigande del av lånemyndigheterna faststäUdapantvärdet, minskade fram till mitten av . Därefter ökadeemeUertid trycket på kostnadssidan. Priserna på byggnadsmaterial steg inteoväsenlUgt . Frånjuli 1969 tiU steg byggnadskostnadsindex raed närraare . Enviss ökning av anbudspriser och överkostnader harockså kunnat konstateras. Dessa ökningar var dock väsentligt mindre änökningen av byggnadskostnadsindex. Från årsskiftet19701971 har mervärdeskatten höjts vilket medför kostnadsökning inom bostadsbyggandet meddrygt . Denna ökning har tUlsammans med den tidigare nämnda kostnadsökningenföranlett beslut om en höjning av låneunderlags- och därmed ävenpantvärde-nivån . Höjnmgen har i viss omfattninggetts retroaktiv tiUämpning. Vidare har paritelstalen höjts till 1,03 för husfärdigstäUda . Det innebär en höjning med 0,03 enheter för hus som färdigstäUts och med 0,02 enheter för tidigarefärdigställda hus. Givelvis är detangeläget att effektiva åtgärder vidtas mot tendenserna tiU koslnadsstegringar.Bostadsmyndighelerna har möjligheter all påverka förutsättningarna för enrationell bostadsproduktion. För kommunersoch byggherrars arbete raed programmering, upphandling och produktionkan myndigheternas erfarenheter vara av värde. Jag vill också peka på all detnu finns större förutsättningar än tidigare alt prioritera projekt som förenargod kvalitet raed låga produktions- och driftkost- 1971:1 Bilaga 13 190 nåder.Enligt vad redovisat i sin anslagsframställning har denrekommenderat länsbostadsnämnder och förmedlingsorgan atl arbeta efter dessaUnjer. Produktivitetsutvecklingeninom bostadsbyggandet, vilken har stor betydelseför kostnadsutvecklingen, beror på många olika slag av åtgärder från dels staloch kommun, dels byggherrar, entreprenörer, ma-lerialtillverkare m. fl.Statsmakterna har, vid sidan av åtgärder för atl hålla byggandet inom ramen förtillgängliga resurser på byggmarknaden, inriktat sina strävanden på all främjadel uidustriella byggandet. Dessa strävanden har särskilt avsett deadministrativa och organisatoriska föratsättningarna för byggandet, bl. a. iform av förhandsbesked om bostadslån för stora, fleråriga bostadsprojekt. Detkan nämnas atl kostnaderna för de projekt för vilka förhandsbesked meddeladesförra året låg under kostnadsnivån i resp. ort. Dessa projektomfattade dock endast ca 5 600 lägenheter. En annan åtgärd för alt främja produktiviteten är atl åstadkomma en ökadsamverkan meUan byggherrar när delgäller bl. a. deras upphandling. Under anslagen tiU och länsbostadsnämnderna har jagförordat att särskilda medel ställs lUl förfogande för all främja sådansamverkan. Jag viU i dettasammanhang ta upp frågan om långivningen för maskinanskaffning inom byggnadsindustrin. Låneformen tillkomgenom beslut av riksdag. Med lånen åsyftades främst all ge finansielltstöd ål företag för anskaffning av nya maskiner som kunde ge besparingar ifråga om material och arbetskraft. 1965: 1 (bil. V: 2)konstaterades alt metodutvecklingen inom byggnadsindustrin hade präglats av ökad användning av industrielltförtiUverkade byggnadsdelar och alltmer omfattande mekanisering avarbetet på byggplatserna. Långivningen tUlmaskinanskaffning hade otvivelaktigt haft en stimulerande effekt pådenna mekanisering. Emellertid hade de maskiner för vUkas anskaffande lånbeviljats fått en så utbredd användning inom byggnadsproduklionen atlansökningar om lån för detta ändamål i fortsättningen borde prövas restriktivt.I stället borde lån försöksvis utgå för att stimulera tillkomsten avanläggningar för industriell tillverkning av byggelement. har efterfrågan på lånvarit liten. Under budgetåren 1968/69 och 1969/70 har inga nya lån beviljats.Vid utgången av /70 var fondens behållning 53,5 milj. kr.,varav dock 16 milj. kr. avsåg bevUjade lån som inte utbetalats. Större delen avsistnämnda belopp betalades ut . hari sin anslagsframställning föreslagit att låneverksamheten avvecklas vid utgången av innevarande budgetår.Mot bakgrand av vad jag fömt har anfört om den nuvarande inriktningen avstatens stöd till bostadsbyggandets effektivering och med hänsyn till 1971:1 Bilaga 13 191 att efterfrågan på lån från maskinlånefonden harupphört biträder jag styrelsens förslag. lag förordar därför att lånefonden förmaskinanskaffning inom byggnadsindustrien avvecklas vid utgången av budgetåret1970/71. Jag vill tillägga att det, om behov av statligt lånestöd i delta syfteskulle visa sig föreligga, finns möjligheter atl lämna stöd bl. a. genom denverksamhet som bedrivs av företagareföreningarna och styrelsen för tekniskutveckling. Frågan om vissa ändringari lokal belåningen har tagits upp av bostadssiyrelsen. Styrelsen föreslår att,om särskUda skäl föreligger, bostadslån skall kunna utgå även för lokaler iområden där husen inte är statsbelånade. Vidare hemställer styrelsen attbostadslån i särskilda fall skall kunna utgå för hus som till avvåningsytan innehåller bostäder eller belåningsbara lokaler. har isitt avlämnade belänkande Boendeservice 2 (SOU 1970: 68)föreslagit atl statslån med vUlkor motsvarande bostadslån för lokaler skallkunna utgå för nybyggnad, ombyggnad och förbättring av lokaler med vissaundantag i bostadsområden där husen tidigare inte är statsbelånade.Kommittén har vidare föreslagit viss utvidgning av den statiiga långivningentill lokaler som, om förslagen genomförs, kan koraraa att påverka bedöraningenav den s. k. I avvaktan på den fortsatta behandlingen av servicekommitténsbetänkande, som f. n. remissbehandlas, bör ställning inte nu tas tillstyrelsens förslag i fråga ora lokalbelåningen. Kreditförsörjningen tillbostadsbyggandet har för fjärde året i följd baserats på en av delegationen förbostadsfinansiering (DFB) träffad överenskoraraelse med kreditinstituten omkrediter lill det statligt belånade bostadsbyggandet under byggnadstiden.Trots den stramhet som kännetecknat kreditmarknaden har erforderUgkredilvolym ställts till förfogande för årets bostadsbyggnadsplan. Densäsongmässiga fördelningen, som fraragår av följande tabell, har i stort settvarit lika gynnsam med en tyngdpunkt i igångsättningen på sommarhalvåret.Vissa förseningar i igångsättningen har dock inträffat . Igångsättningarnas procentuella fördelning påkvartal ' Siffrorna för är preliminära. Prop.1971:1 Bilaga 13 192 kundeöverenskommelsema fullföljas utan problem. Den begynnande högkonjunkturenunder gav upphov till vissa svårigheter alt erhålla byggnadskrediter.Under hösten sistnämnda år rapporterades kreditsvårigheter för projektmotsvarande ett kreditbehov på 50 mUj. Svårighetema kunde emellertid lösasutan nämnvärd tidsutdräkt efter kontakter raed kreditinstituten. har byggherrarnassvårigheter alt få byggnadskrediter ökat.Redan under våren kom de första anmälningarna ora kreditsvårig-heler. DFB ochkreditinstituten tUlsatte därför en särskild expertgrupp bestående avrepresentanter från DFB, sparbankema, affärsbankema och postbanken med uppgUit att kontinuerligt följa utvecklingen. Under en del avandra halvåret var volymen projekt, där byggherrarna måst anmäla att kreditfrågorna intekunnat lösas på normall sätt, mellan 200och 300 milj. kr. Projekten har genom medverkan från expertgruppen iallmänhet successivt kunnat finansieras utan större förseningar avbyggstarterna. hade alla projekt fått sin kreditfrågaordnad. Bättre informationer tUl kreditgivarna omden planerade igångsättningen kan medverka till att uppkommande kredilproblemkan lösas snabbare. Dennainformationsuppgifl åvUar givetvis i första hand byggherrarna men ökade insatser kan göras även avbostadsmyndighetema. Diskussioner ora hur inforraalionerna skall kunnaförbättras pågår mellan DFB, och bankerna. Jagövergår nu lill frågan ora bostadsbyggnadsplanen. Planperioden har ett femårigt perspektivoch omfattar alltså nu åren 19711975. Planen innehåller ettgaranterat program för del statsbelånade byggandet. För vart och ett av de tvåförsta åren upptar planen dessutom ett beräknat byggande ulan statliga lån samt en projeklreserv som avser både delstatsbelånade och del inte statligt belånade byggandet. För del tredjeåret fastställs en projektreserv som avser endast del statsbelånade byggandet.Planen omfattar hela landet, medan den för de tre senarei princip avser endast orter med klartexpansivt näringsliv och långsiktigt positiv befolkningsutveckling.Beträffande planperiodens tredje år uttalade förra årets riksdag (SU 1970: 50,rskr 152) att projektreserven fick tas i anspråk för fördelning på sådana ortersom inte omfattas av det garanterade programmet men där kravet på stabilaproduktionsbetingelser är dokumenterat genom konkreta projekt. Del garanterade programmet skall någotundersliga den nivå som är möjlig att uppnå med hänsyn till den aktuellakonjunkturbedömningen. Projektreserven bör vara så stor att den ger utrymraeför att öka bostadsbyggandet upp till nyssnäranda nivå men också därutöver om konjunkturutvecklingen blir svagareän som har antagits. 1971:1 Bilaga 13 193 Den aktuella planperioden innefattar defyra sista åren av den under vilken en miljon nya lägenheter skallbyggas enligt uttalande . För att miljonprogrammet skallförverkligas måste drygt 390 000 lägenheter färdigstäUas . Detta förutsätter vid oförändrade byggnadstider och oförändradsäsongfördelning ett årUgt påbörjande av inte fullt 100 000 lägenheter. Förraårets riksdag antog en preliminär bostadsbyggnadsplan för omfattande 95000 lägenheter, därav 87 000 med och 8 000 utan statliga lån. Ramen för detstatsbelånade byggandet är dock angiven i ra- våningsyta och omfattar en ytamotsvarande 87 000 multiplicerat med den genomsnittliga ytan för de lägenheterför vilka preUminärt beslut om bostadslånmeddelades åren 1967 och 1968. Dessutom bemyndigade Kungl. Maj:l atlmeddela bestämmelser om planering och fördelning av en projektreservomfattande 10 000 lägenheter. Jag föreslår atl den av riksdag preliminärtbeslutade bostadsbyggnadsplanenför nu fastställs definitivt. Ramen för det statligt belånadebostadsbyggandet bör aUtså beräknas på så sätt att talet 87 000 multipliceras med den angivnagenomsnittUga våningsytan. Eftersom lägenhetsytoma har minskat undersenare år kommer antalet lägenheter som kan påbörjas med aU sannolikhetatt överstiga 87 000. HärtiU kommer det ickestatUgt belånade bostadsbyggandet som beräknas tiU högst 8 000lägenheter. TiUsammans får detta påbörjande envolym som motsvarar vad som årUgen behöver byggas för atl mtijon-programmet skaU kunna förverkUgas. Projektreservenom 10 000 lägenheter gör alt byggandet kan ökas tiU den nivå som ärmöjUg med hänsyn lill konjunktumtveckUngen.Den bedömning som kan göras leder fram till ett påbörjande av ungefärsamma omfattning som , dvs. ca 100 000 lägenheter. antog enbostadsbyggnadsplan för som då var tredje året i planperioden. Planenomfattade ett garanterat program om 60 000 lägenheter och en projektreserv om10 000 lägenheter, samtiiga statsbelånade. I enlighet med nämndauttalande i frågan har Kungl. Maj:l bemyndigat bostadssiyrelsen att av denna projektreserv ta i anspråk en våningsytamotsvarande 3 000 lägenheter för att vidga del garanterade programmet förfördelning på sådana orter som inte är klart expansiva men där kravet på stabila produktionsbetingelser är dokumenterat genomkonkreta projekt. Planenför skall nu utvidgas till att omfatta hela landet. Jag förordar atlden ges samma omfattning som för . Det garanteradeprogrammet bör alltså preliminärt faststäUas tUl en vånings-yla motsvarande 87000 lägenheter och byggandet utan statiiga lån beräknas till 8 000 lägenheter.Härtill kommer en projektreserv om 10 000 lägenheter, som avser både slatsbelånal och inte statsbelånat byggan-7 1971. 1971:1 Bilaga 13 194 de.Av det garanterade prograramet bör som en viss del fördelas förstsenare för atl tillgodose behov som uppkommer på orter där näringslivetexpanderar snabbt och andra behov som inte kan fömtses vid den förstafördelningen. , den aktuella planperiodens.tredje år, gäller enligt beslut av riksdag elt garanterat program omfattande50 000 lägenheter. Enligt beslut av 1969och riksdagar skaU bostadsbyggnadsplanen i princip avse endast orter medklart expansivt näringsliv och en långsiktigt positiv befolkningsutveckling. Behov av ett längre planeringsperspektivän rinns på många orter som med nuvarande riktlinjer inle kan komma ifråga vid fördelningen av det garanteradeprogrammet för det tredje året i planperioden. Detta har också kommittill uttryck i de uttalanden och åtgärder som jag har redogjort för ochsom avser ianspråktagande av viss del av projektreserv för orter sominte fått del av det garanterade programmet. har i framställning lill Kungl. Maj:t hemställt att gällandesystem för fördelning av bosladslåneramar omprövas. Samtiiga kommunersbehov av långsiktiga rambesked bör därvid beaktas. hemställer vidare oraåtgärder så att kommunerna kan få besked omramtilldelningen året före igångsättningsåret. Jag vill inte bestrida atl vissa problemkan föreligga när man skall bedöma vilkakommuner som skaU innefattas i tUldelningen för planperiodens tredjeår. Dessa problera skulle lösas genom en allmän vidgning avplaneringsperspeklivet lill . Såsom framhöll talaremeUertid osäkerheten i planeringsunderlaget och riskerna för felbedömningarför att ramarna för planperiodens tre sista är inte skaU avse hela landet utan endast orter där kravet på stabila produktionsbetingelserär klarast dokumenterat. Som också uttalade kan delta krav vara dokumenterat med konkreta projekt i många orter som inte har en klart expansiv utveckling. Jag villvidare peka på all de omfattande kommunsaramanlägg-ningarna i årbör kunna ge bättre förutsättningar för cn mera långsiktig planering avbostadsbyggandet och ökar skälen för ett längre planeringsperspekliv i mångakommuner. Det är angelägelatl förbättra planeringsförutsättningarna för bostadsbyggandet i orter som inte ryms inomdet garanterade programmet men som har ettmed konkreta projekt dokmnenteral behov av ramtiUdelning för år 3. Jagförordar därför att det garanterade programmet för planperiodens tredje år, somenligt vad som har tillämpats skulle omfatta 60 000 lägenheter, vidgasmed 5 000 lägenheter så att det omfattar 65000 statligt belånade lägenheter . Projektreserven för detta årbör omfatta 16 000 statsbelånade lägenheter, vilket innebär Prop.1971:1 Bilaga 13 195 en vidgning med 6 000 lägenheter. Detta tUlskotttill reserven bör, om så erfordras, få tas i anspråk för vidgning av detgaranterade programmet i nyssnämnda orter. Genom de här förordade vidgningarnaav såväl del garanterade programmet som projektreserven bör önskemålen om etttreårigt planeringsperspektiv kunna tiUgodoses i erforderlig utsträckning. Orter med dokumenteratbehov av bostadsbyggande 3 får genora det treårigaplaneringsperspeklivet ramtilldelning föreverksamhetsårets början. Möjlighetema att ge övriga kommuner besked omramtiUdelningen för år 2 tidigare än nu sammanhänger, som harpåpekat, med tidpunkten för riksdagsbehandlingen av bostadsbyggnadsplanema. För åren 1974 och 1975bör, i enlighet raed gällande principer, endast ett garanterat program för detstatsbelånade byggandet fastställas. Del bör omfatta 50 000 lägenheter för vartoch ett av dessa år. Planeringsramen förförhandsbesked om bostadslån bör liksom tidigare omfatta 10 000 lägenheter perår och gälla för åren 19721976. Raraen bör kunna vidgas av Kungl. Maj:l om detvisar sig behövas. Medelsramen förbeviljande av bostadslån för nybyggnad beräknar jag enligtföljande sammanställning. Fördelningen på småhus och flerfamiljshus är densammasom bostadssiyrelsen har räknat med. Genomsnittsbeloppen per lägenhet äruppräknade med anledning av dels förnyade uppgifter från styrelsen beträffandeutvecklingen av genomsnittsbeloppen och dels höjningen avlåne-underlagsnivån. belopp (kr.) (milj.kr.) Län för flerfamiljshus 62650 x21 000 1316 Län för småhus 24350 x 25 000 609 Medelsraraen för beslutora lån för ombyggnader och räntebärande förbättringslån har under senare årvarit 170 railj. Medelsåtgången har eraeUertid, liksom utbetalningarna avlånen, legat på en lägre nivå. Med hänsyn lill detintresse för ombyggnad och förbättring som visas i många kommuner samtangelägenheten av att denna verksamhet ökas förordar jag att medelsramen förbeslut om lån till ombyggnader och räntebärande förbättringslån bestäms tiU 170milj. bör utverkariksdagens bemyndigande alt som vidga medelsramen dels vid sådanaändringar i fråga om de genomsnittiiga lånebeloppen som kan bli en följd avändringar i produktionsinriktning, låneunderlagsnivå m. ra., dels i sambandmed en sådan ök- Prop.1971:1 Bilaga 13 196 ning av ombyggnads- och förbättrings verksamheten som kanbehövas för att stödjasysselsättningen. Anslagsbehovet under lånefonden har ökatkraftigt . För /71 har anvisats ett anslag av1650 milj.kr. I sin anslagsframställning för /72 beräknarbostadsstyrelsen atl på tilläggsstat för innevarande budgetår behöver anvisas920 milj. kr. och atl anslagsbehovet för /72 uppgår till 2 840 milj. kr. Styrelsen har därefter inkommitmed kompletterande uppgifter beträffande raedelsbehovet. Det ökade anslagsbehovet berorväsentligen på alt tiden meUan färdigstäUande av husen och utbetalning av lånenför dem har minskat. Den överenskommelse som träffades meUanDFB och kreditinstituten innebar bl. a. atl åtgärder skuUe vidtas i syfte attförenkla ansökningsförfarandet och ärendebehandUngen för att påskyndautbetalningen av bostadslånen. har med anledning härav vidtagit åtgärder som har medverkattiU att tiden mellan färdigstäUande och utbetalning har minskatkraftigt. Denna minskning får effekt även på utbetalningarna under budgetåret1971/72. Med understrykande av att beräkningama ärosäkra och alt utbetal-ningama påverkas av flera svårbedömda faktorer beräknarjag medelsbehovet för innevarande ochnästa budgetår i enlighet med följande sammanställning. Län till ombyggnader m. m. Behov av anslag på tilläggsstat Anslaget tUl lånefonden för nästabudgetår bör alltså anvisas med 3 060 mUj. I fråga om raedelsbehovet påtilläggsstat, som bör beräknas till 1 060 milj. kr., gör jag hemstäUan i annatsammanhang denna dag. Jag går över tillde frågor som har behandlats av ungdoms-bostadsulredningen. Målet för ungdorasbosladsutredningensarbete har varit att för ung-doraar och andra sora bUdar småhushåll skapa ökademöjligheter till 1971:1 Bilaga 13 197 individuellt boende med tillgång tUl god bostadsstandard,service och gemenskap. Vidare har utredningen satt som mål all samhället skall underlättarörligheten på bostadsmarknaden och begränsa inneboendesystemet genom atl erbjuda dessahushåUsgmpper specialbostäder förvaltadetill självkostnad, dvs. Slutiigen har utredningen uttalatsig för att de nuvarande specialbostadsformema integreras så att de kanutnyttjas av alla saml att i övrigl tiUgången till bostäder för småhushåU, främst för yngre ensamslående,förbättras. Utredningen framhåller attutbUdningsexpansionen och de strakturella förändringarna i samhället harmedfört en omfattande infljttning av framför allt ungdomar till tätorterna. Föratt komma till rätta med såväl dessa ungdomars som exempelvis invandrares ochnyligen frånskildas bostadssituation krävs speciella insatser. Utredningen föreslår att dessa grappersbostadsbehov skall tillgodoses ochsamtidigt ökad rörlighet på bostadsraarknaden åstadkommas genom etttillskott av s. k. servicebostäder. Dessa bostäder skall i första hand tiUgodose kortsiktiga bostadsbehov och pålämpligt sätt integreras raed övrigbebyggelse och områdesservice. De bör kunna inplaceras i bebyggelsen isärskilda fastigheter, grappvis i flerfamiljshus eller i form av s. k.insprängda lägenheter. Utredningen anser att del bör ankomma påkommunema atl inom de femåriga bostadsbyggnadsprogramraens ram utarbeta delokala analyser som behövs för alt beräknabehovet av servicebostäder. Den splittring påoUka huvudmän i fråga om byggandet av specialbostäder som förekommer finnerutredningen vara olycklig. Service-bosläder för skilda behov anses böratiUkomma under likartade ekonomiskaoch administrativa villkor, helst under ett gemensamt huvudmannaskap. Medhänvisning tiU bl.