prop · FU03117 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1971 Prop.1971:117 Kungl.Maj:ts proposition till angående statliga åtgärder inom svenskvarvsindustri; given . Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av stalsrådsprotokollelöver induslriärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlålandelill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås alt staten i samband med en rekonstruktion av AB Gölaverkendels lämnar företaget etl till ränte- och amorteringsfrittlån om 75 milj. kr., dels ikläder sig full garanti för etl av på densvenska kapitalmarknaden emitterat obligationslån om 75 milj. kr. Därtillföreslås all staten, tillsammans med Salénrederierna, ikläder sig borgen för etllill löpande lån om 35 milj. kr. Förteckning av aktier i till en överkurs av 75 o/o begärs etlbelopp om 105 milj. kr. Vidare föreslås all staten löser in de aktier i , vilka innehafts av , och överlåter dem lillStatsföretag , varvid betalningsansvaret för ell av upplaget lånom 20 milj. kr. övertas utan kostnad för Statsföretag. 1propositionen behandlas vidare frågan om ökad samverkan mellan , AB , ochUddevallavarvet . En redogörelse lämnas för del konsortialavtal som påindustridepartementels initiativ slutits mellan dessa varv. Slutligenföreslås vissa förändringar 1 nuvarande syslem för fartygs-kredilgaranligivninginnebärande bl. a. atl garantierna knyts till leverans av fartyg i stället förlill ordertagning saml all en garantiram fastställs för en femårsperiod. Förperioden 19721976 föreslås Kungl. Maj:t erhålla bemyndigande all lämna farlygskredilgarantiertill elt sammanlagt belopp av högst . Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , . Chefenför induslrideparlemenlel, statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om statliga åtgärder inom svenskvarvsindustri och anför. Fåsvenska industribranscher verkar under så internalionelll betingadekonkurrensförhållanden som varvsindustrin. Den arbetar på en helt oskyddadhemmamarknad och avsätter omkring fyra femtedelar av sin produktion på export.Dess kunder arbetar även de i öppen inlernalionell konkurrens. Löneläget inomden svenska varvsindustrin är högt både internalionelll sett och jämfört medannan svensk industri. Detta innebär all svensk varvsindustri för all hävda siginlernalionellt måste vara effektivare än sina konkurrenter i andra länder. Densvenska produktionen av fartyg uppgår till närmare 10 o/o av världsproduktionen,vilket lorde vara en högre andel än inom någon annan betydande produktionsgren.Samtidigt utgör varvsindustrin en större andel av den totala industrin iSverige än i något annat land. Den svenska varvsindustrin sysselsätter enligl industristatistikenca 30 000 människor, vUket innebär all den svarar för ca 3 o/o av del totala antaletsysselsatta inom industrin. Varvsindustrins betydelse är emellertid större änvad som framgår av dessa siffror, eftersom den är en utpräglad monleringsinduslrimed betydande underleveranser från övrig svensk industri. Varven beräknasindirekt sysselsätta ca 15 000 människor hos svenska underleverantörer.Varvsindustrins exportvärde uppgick lill inemot 2 miljarder kr.motsvarande ca 5 o/q av dentotala exporten. Det finns alltså uppenbara skäl alt inom industripolitikenägna varvsindustrin en betydande uppmärksamhet. Undersenare år har fattat beslut avsedda att främjaden svenska varvsindustrin. garantiertill förfogande för (Uddevallavarvel). bevUjaderiksdagen medel för statens teckning av aktier i nämnda varv. 1965 och1967 erhöll Uddevallavarvet kapitaltillskott för täckande av förlusler.Riksdagen beviljade särskilda statliga fartygskreditgarantier första gången år1963 (prop. 1963: 28, SU 1963: 40, rskr 1963:100). 1970: 82* SU1970: 113, BaU 1970: 43, rskr 1970: 307 och 1970: 327) beviljade ytteriigarestatiiga farlygskredilgarantier och ett särskilt forsknings- och utvecklingsstödför varvsindustrin. Propositionen lill gmndade sig varvskommittésbetänkande (Ds I 1970:1). I propositionen avvisades generella räntesubventionerav del slag som många andra länder tillgripit och förordades selektivastödåtgärder. Bland skälen härför nämndes i första hand önskvärdheten av attdet statliga stödet inte ger incitament lill investeringar som ökar varvsindustrinstotala kapacitet. Förutsättningarna all undvika sådana effekter av ett systemmed generella räntesubventioner bedömdes som begränsade. Jämsides med eventuellaselektiva och tidsbegränsade statliga stödåtgärder borde i stället kraftiga förhandlingsinsalsergöras inom ramen för den internationella organisationen för ekonomisktsamarbete () för all ytterligare minska snedvridningen av varvsindustrins konkurrensförhåUanden.Så har också skett. Den senaste exportkreditöverenskommelsen inom från år1970 innebär, att den statsstödda minimiränlan höjts från 6 liU 7,5 o/o. De riktiinjerför varvspolitiken, som fastiade föregående år, bör fortfarande ägagiltighet. Således bör staten inte medverka liU en ökning av varvsindustrinskapacitet. års dåliga lönsamhet inom varvsindustrin i kombination medden omfattande handelskreditgivningen motiverar alt den statligavarvspolitiken siktar lill konsolidering snarare änexpansion. Underdel har man inom industridepartementet på olika sätt verkat för ensådan konsolidering. Jag skall i del följande redovisa del samlade resultatetav della arbete. Det har utgått från de nyssnämnda allmänna näringspolitiskariktlinjer för svensk varvsindustri som jag angav i prop. 1970: 82. Detomedelbara syftet har varit att utröna erforderlig omfallning av och lämpligaformer för de statliga stödåtgärder som av sysselsättnings- och industripoliliskaskäl bör vidtas till förmån för AB Gölaverken (Gölaverken) och Uddevallavarvel.Beträffande sistnämnda företag har jag tidigare lill aviserat behovav ytterligare kapitaltillskott. Arbetet har emellerlid inte begränsats tillatt söka råda bot på akuta problem ulan även syftat lill atl inordna härförerforderliga åtgärder i en mer långsiktig varvspolilik, inriktad på attvaraktigt stärka de svenska varvens konkurrenskraft och därigenom reducerarisken för atl nya statliga punktinsatser skall påkallas. Inom departementethar därför tagils initiativ tUl en förhand- lingmellan de fyra slorvarven, vilken resulterat i ett avlal om närmare samarbetemellan dessa. Slutiigen har inom departementet i samråd med de fyra varvenutarbetats etl förslag lill reviderat system för statlig farlygskredilgaranligivning.Systemet har utformats så all det i förening med vissa bestämmelser i samarbetsavlaletger staten förbättrade möjligheter atl följa varvsindustrins utveckling ochatt påverka väsentliga beslut i en från samhällsekonomisk och näringspolitisksynpunkt önskvärd riktning. Ibörjan av stod det klart all Gölaverkens finansiella situation varsådan alt statliga stödåtgärder kunde komma all visa sig behövliga. Med hänsyntill förelagels stora betydelse inte minst från sysselsättningssynpunkt fannjag det angelägel all i god lid kunna bedöma förelagels kapitalbehov. Frånindustridepartementets sida förklarade man sig därför beredd attförhandla med om etl eventuellt slalligl stöd i lämplig form pågrundval av en redovisning av förelagels ekonomiska situation. erbjudandeupprepades vid ell par tillfällen , bl. a. med hänvisning till dendå framlagda varvsproposilionens förslag. meddelade all manönskade förhandla med företrädare för departementet. Det första sammanträdetägde rum . Vid detla och alla efterföljande sammanträden leddesförhandlingarna från Gölaverkens sida av förelagels styrelseordförandeadvokaten och från indu-slrideparlemenlels sida avstatssekreteraren . Vidsammanträdel deklarerade representanter attden inlernalionella varvskonjunkluren förbättrats kraftigt sedan varvskommitténavlämnade sill belänkande (Ds I 1970: 1) . Företagets förluslerberäknades bli relativt betydande för all sjunka tillhälften . En viss förlusl kunde möjligen uppstå även , mendärefter skulle företaget gå med vinst. Man föreslog all staten skulle lösaföretagels likviditelsproblem genom att ställa en garanli, som möjliggjordeför Gölaverken atl ta upp ell långfristigt lån på 150180 milj. kr. Induslridepartemenletanförde all för de fortsatta förhandlingarna behövdes elt konkret underlag ochföreslog att en välrenommerad revisionsfirma på departementets uppdrag skullegöra en undersökning av Gölaverkens ekonomiska situation. Vidnästa sammanträde i millen av redovisades från departementetssida resultatet av nämnda undersökning. beräknadesförlusterna före avskrivningar 1973 uppgå tillnågot tiotal milj. kr. mer än vad som tidigare uppgivils. Del ansågs troligtalt företagel snart kunde ha anledning all upprätta enlikvidationsbalansräkning för alt bedöma om två tredjedelar av aktiekapitaletgått förlorat med i praktiken åtföljande likvidalionsskyldighet. Därjämte varförelagels likvidilelsläge synnerligen ansträngt. Enligt undersökningen varförelagels fortsatta existens i hög grad beroende av om tillskott av riskvUliglkapital kunde erhållas redan på kort sikt. Departementet konstaterade alt även med hänsyn till de reservationer som av naturliga skäl kringgärdadeslutsatserna i undersökningen situation uppenbarligen var utomordentiigtallvarlig. Man framhöll alt företagels revisorer borde låta upprättaen likvidations-balansräkning för att bedöma när likvidationsskyldighet kundeberäknas inträda. förklarade all man vUle studera rapporten närmareinnan man uttalade sig. meddelade atl rapporten inlekunde läggas lill grund för de fortsatta överläggningarna, eftersom den var ofuUständigoch dess slutsatser orikliga. Viddärefter följande sammanträde framförde man frånGötaverkens sida önskemål om all dämpa förhandlings-takten. Inom företagel hadeinletts utarbetandet av ell aktionsprogram för alt bemästra svårigheterna. Dellaprogram borde bilda underlag för förhandlingar, som lämpligen kunde återupptasi mitten av november. Gölaverken stod kvar vid sitt förslag om alt statenskulle möjliggöra för förelaget all la upp ell lån på ca 150 milj. kr. Frändepartementets sida restes starka invändningar mol alt göra ell uppskov iförhandlingarna. Nämnda lån ansågs inle vara lill fyllest. Elt kapilallillskollefler nedsättning av aktiekapitalet måste övervägas. sammanträde krävdes från departementets sida att engemensam utredningsgrupp skulle tUlsällas för att bl. a. analysera den lämpligastorleken av elt eventuellt tillskott av riskkapital. accepterades av Gölaverken. Utredningsgruppen börjadesitt arbete omgående. Del visade sig emellerlid svårt för den atl erhållaerforderligt underlag. Med anledning härav meddelade departementet den 19november 1970 all fortsatta förhandlingar förutsatte atl Gölaverken medverkadetill all underlaget frambringades. Från sida förklarade man siginförstådd med della och deklarerade alt utredningsgruppens arbete skullefullföljas. Tre planerade sammanträden fickinställas i avvaktan på all undersökningsmaterialet skulle färdigstäUas. Nästasammanträde mellan industridepartementet och Gölaverken ägde rum den 22 december1970, varvid utredningsgruppens preliminära slutsatser föredrogs. Enligl gmppenbehövde Gölaverken ett totalt kapilaltillskolt t. o. m. på minst 250milj. kr., varav 150 milj. kr. måste tillskjutas i annan form än lån. penssida att de nämnda siffroma baserades på förutsättningen att det snart offentiiggjordesatt nytt riskvilligt kapital skulle tillföras företaget. I annat fall skulle Gölaverkenkomma i en akut likviditets-kris . Gölaverkensrepresentanter ansåg att gmppens slutsatser sannolikt var realistiska och allkapitalbehovet möjligen var ännu större. Man framhöll nödvändigheten av att detsnabbt kom en statlig förtroendeyllring för , som lugnade kunder,leverantörer och finansiärer. förlust beräknades nu bli nästan dubbeltså stor som enligl beräkningarna och fem gånger så stor sombudgeterats . Från departementets sida framhölls att de nuföreliggande beräkningarna ändrade förutsättningarna för förhandlingarna såtill vida all en rekonstruktion via en likvidation av företagel eller eventuellkonkurs nu inte kunde uteslutas. Vid etlsammanträde framlade Gölaverkens representanter muntligenett principförslag till lösning av företagets finansiella problem. Det totalakapitalbehovet t. o. m. beräknades lUl knappt 250 milj. kr.Beräkningarna grundades på antagandet om att del tidigare omnämndaaktionsprogrammet skulle genomföras, innebärande bl. a. all av denlill uppgående pro-duktionseflersläpningen vid Arendalsvarvetinhämtades. Den skisserade planen innehöll ett anlal ålgärder, däribland försäljningav vissa tillgångar, vissa tUlskott från fartygsbeställarna och nedsättning avaktiekapitalet med 50 o/q. Statensbidrag skuUe beslå av knappt 20 milj. kr. i nyteckning av aktier och ca 60milj. Det framhölls från Gölaverkens representanter allförelaget snart skulle hamna i en akut krissituation om inte ålgärder vidtogs.Några dagar senare erhöll departementet en skriftlig version av planen. Vidsammanträdet krävdes från departementets sida en väsentligt mer genomarbetadplan. Man avsåg att medverka i de ytterligare utredningar som behövdes ochnärmare pröva de förutsättningar varpå planen vilade. Rekonstruktion via enlikvidation eller konkurs betraktades fortfarande som ett realistisktalternativ. Vidare betonades nödvändigheten av att Gölaverken forceradepågående och planerade förhandlingar med olika intressenter för all tillföraföretaget nytt kapital. Vidett nytt sammanträde genomgicks det aktuella läget i olikaförhandlingar och diskuterades företagels rekonslruk-tionsförslag i detalj. Fömtsättningarnahade nu ändrats så till vida alt kapitalbehovet av Gölaverken beräknades uppgålill ca 350 milj. kr. Höjningen av beloppet berodde huvudsakligen på mindreoptimistiska antaganden om inhämtning av produklionseflersläpningen och på enökning av den som nödvändig betraktade likviditetsreserven. De anspråk somenligt rekonstmklionsförslaget ställdes på staten uppgick lill 200 milj. kr.varav minst 38 milj. kr. representanterförklarade att företagel skulle tvingas inställa sina betal- ningarom om inle en lösning kom till slånd. Fråndepartementets sida framhölls all det önskade statliga stödet var för stort irelation till övriga insatser, inte minst från beställarna. Under sammanträdetberördes också en utförd undersökning av Gölaverkenssituation som företaget låtit en engelsk revisionsfirma göra. Från Götaverkenssida förklarades alt revisionsfirman dragit alltför pessimistiska slutsatseroch atl hänsyn tagits till undersökningen vid den beräkning av kapitalbehovetsom nu presenterats. Enligl denna myckel omfattande analys beräknades förlusternaför treårsperioden 19711973 till elt mer än dubbelt så högt belopp som enliglGötaverkens senaste egna beräkningar. Även det beräknade totala kapitalbehovetunder perioden, ca 430 milj. kr., var högre. Om man gör elt lUlägg för den likvidilelsreserv,som Gölaverken i sina egna beräkningar bedömde såsom erforderlig, skulle dettotala kapitalbehovet uppgå till ca 600 milj. kr. Dengenomgång av den engelska undersökningens innehåll med tjänslemän vidGötaverken, som representanter för induslrideparlemenlel omgående gjorde,bekräftade att man inom Gölaverken /i sinahuvuddrag känt lill del allvarliga läge som den engelska undersökningenbeskrev, bl. a. vad gäUer förluslberäkningen för . Vidett sammanträde hänvisade departementet lill sina upprepadevarningar att förhalning kunde försätta förelaget och dess anställda i enohållbar situation. representanter förklarade att olika internautredningar gjorts under höstens lopp och alt styrelsen inle ansåg sig kunna laställning förrän de slutgiltiga siffrorna förelåg. Den engelska undersökningensslutsatser ansåg man fortfarande vara alltför pessimistiska. Vidett nytt sammanträde förelåg en analys av förelagelssituation, som industridepartementet låtit ulföra. förlust hade nuytterligare uppjuslerats. Förlusterna för treårsperioden 19711973 beräknadesligga mitt emellan egen bedömning och den engelska undersökningens.Del totala kapitalbehovet t. o. m. beräknades till ca 400 milj. kr.Till detla kunde komma ytterligare kapitalbehov vid en eventuell förändring avförelagets finansieringsmetoder. Från Gölaverkens sida informerades vid sammanträdetom hur förhandlingarna med farlygsbeslällarna om kapilallillskoll fortskred. Senaresamma dag hade departementet underhandlingar med representanter för förelagelsfarlygsbeslällare om läge. överladedepartementet ånyo med representanter för redarna. Överläggningarna resulteradei att dessa förband sig alt lill Gölaverken tillskjuta totalt 175 milj. kr.,varav minst 140 milj. kr. i pristiUägg på ingångna kontrakt. Som villkor föråtagandet uppställdes främst atl en för redarna acceptabel rekonstruktion avGötaverken, inkl. förändringar i styrelse och verkställande ledning, skullekomma lill stånd saml atl härigenom rimliga garantier skulle erhållas för kontraktensfullföljande utan begäran om ytterligare redarbidrag. Med detla åtagande från beställarnas sida ansåg jag atl enviktig förulsällning hade skapats för all finna en långsiktig lösning på Gölaverkensproblem. stod' del klart alt utarbetandet av en sådan lösning ocherforderliga förhandUngar i anslulning härtill skulle kräva längre lid än somstod till buds innan förelagels situation blev akut, såvida inte någon förelroendestärkandeåtgärd kom lill slånd. Jag tillkallade därför med slöd av Kungl. Maj:lsbemyndigande en särskild kommission med uppgift atl skapa klarhet iförutsättningarna och formerna för en rekonstruktion av företaget.Kommissionen skulle framlägga av undersökningenföranledda förslag. För all trygga Gölaverkens betalningsförmåga i första handfram till dess kommissionens arbete hunnit avslutas förband sig SkandinaviskaBanken och Investeringsbank på initiativ från industridepartementetssida all lämna förelaget härför erforderlig kredit. Även om jag endast berört huvuddragen i departementelsarbete med Gölaverksfrågan lorde del framgå alt svårigheterna varit betydande.Trots initiativ på ell tidigt stadium och fortlöpande ansträngningar att bringaklarhet i situationen och skapa underlag för beslut om lämpliga ålgärderinträdde elt läge där till slut endasl dagar återstod innan förelaget ulan ettstatligt ingripande skulle tvingas inställa betalningarna med allt vad dettaskulle ha inneburit för den fortsatta produktionen och därmed för de anställda. Kommissionen påbörjade sitt arbete . Islutrapporten som överlämnades lill mig presenterar kommissionen ellförslag till rekonstruktion av Gölaverken. Rapporten torde få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 1. Kommissionen har inte ansett del vara möjligt atl som stått lill dess förfogande initiera nya beräkningar av storlekenpå del kapitaltillskott som krävs för all rädda förelaget. Den har i sinabedömningar därvidlag hafl tillgång lill och utgått från de väsentligaste ochmest aktuella av de analyser och undersökningar som jag just berört.Kommissionen gör, efter en utförlig redovisning och sammanställning av dessarapporter, den bedömningen atl behov ' Riksbankschefen , (ordförande), tekniskedirektören , advokat , direktör , f. d. kommunalrådet , ordföranden i Göteborgsfackliga centralorganisation och direktör . av likvideletsförslärkning torde uppgå lill 400500 milj.kr. för perioden 19711973. Tillgodoses delta behov på det sätt som föreslås,torde enligl kommissionen också förelagels solvens vara säkrad. Efter övervägande av tillgängliga fakta har kommissionenfunnit atl en rekonstruktion av Gölaverken bör eftersträvas. Den gmndar sillställningslagande på i huvudsak tre omständigheter. För del första skulle det enligl de uppgifter somkommissionen erhållit visa sig svårt all finna alternativa arbetstillfällenför de anstäUda vid ell upphörande av verksamheten. Delta gäller såväl iGöteborg som i och . En stor mängd människor skulle släUasinför ovisshet och en smärtsam omställningsprocess. Del bör noteras all inle endaslGölaverkens egna drygt 8 000 anställda skulle beröras av en likvidation ulanden skulle också få stora negativa följdverkningar hos förelagetsunderleverantörer. I det perspektiv vari kommissionen måste se denna frågainnefattas således inle endasl de i Gölaverken direkt anställda utan ocksånågot sådani som 4 0005 000 anställda vid underleverantörsförelagen. För det andra har kommissionen inte ansett sig kunnabortse från den långsikliga negativa återverkan som en likvidation av Gölaverken,liksom en konkurs med eventuellt efterföljande rekonstruktion, skulle få påsvensk industris inlernalionella anseende i allmänhet och på svenskvarvsindustri i synnerhet. För deltredje, och som en slulgUligt avgörande förutsättning, har . kommissionenfunnit all de ekonomiska utsikterna för åren närmast efter 1973måste anses som mer lillfredsslällande. Kommissionens rekonslruktionsförslag innebär i sinahuvuddrag följande. Efter diskussioner och förhandlingar mellan å ena sidankommissionen och å andra sidan' samt Salénia, ifortsättningen kallade Salénrederierna, har dessa slutgiltigtförbundit sig att medverka till en rekonstruktion av . Åtagandet,som givits formen av en av Salénrederierna ensidigt undertecknad utfästelse,utgår från alt rekonstruktionen genomförs enligl följande. Gölaverkennyemitterar aktiekapital om totalt 150 milj. kr. Salénrederierna tecknarensamma hela della aktiekapital genom tillskjutande av apportegendom. Det gamla akliekapilaleli om 77 milj. kr. skrivs ned lill en tiondel, dvs. lill 7,7 milj.kr. Efter apporlemissionen skulle aktiekapital således vara 157,7milj. Salénrederiernaerbjuder, i samband med förslag om nedskrivning och under förutsättning atldenna accepteras nuvarande aktieägare i atl förvärva deras aktier lilletl pris av . per aktie kontant. Detta erbjudande skaU gälla t. o. m. den1 . Staten lämnar ettintill ränle-och amorteringsfritt lån om 75 milj. kr., förvilket Gölaverken ej skall prestera särskild säkerhet. Staten ikläder sig full garanliför etl efler rekonstruktionen av på den svenska kapitalmarknadenemitterat obligationslån på likaledes 75 mUj. och på vUlkor som normaltgäller för sådana obligationslån. Lånets löplid skall vara . största kunderaccepterar 140 milj. kr. som prislill-lägg på berörda fartygskontrakt samt 35milj. som ränte- och amorteringsfritt lån tiU Gölaverken alt lill fulloåterbetalas . Salénrederiernaoch staten ikläder sig, såsom för egen skuld, borgen för det ränte- och amorteringsfrialånet om 35 milj. kr. Medverkan fr. o. m. skall såväl Salénrederierna som staten ha rätt all påkalla att del förutnämnda direkta statliga lånet, som ditintills löpt ulan ränta och amortering, lill fullo skall omvandlas till aktiekapital. Omvandlingen kan ske enligltvå huvudalternativ. Om Salénrederierna påkallar omvandlingen skall sådannedskrivning av dess aktieinnehav ske alt Salénrederiernas och statensaktieinnehav blir lika stora. Om, å andra sidan, staten påkallar omvandlingenskall efler denna del statliga aktieinnehavet uppgå till en tredjedel. I detförsta fallet blir således det statliga aktieinnehavet hälften av summan av 150milj. och de aktier vilka Salénrederierna dämlöver förvärvat. I det andrafallet en tredjedel av summan av 150 milj. kr., de aktier vilka Salénrederiernadärutöver förvärvat och del omvandlade lånet på 75 milj. kr. Statenhar härvid skyldighet och rält alt kontant och till elt pris av . peraktie överta den del av de av Salénrederierna enligt punkt 3 förvärvadeaktierna som krävs för all statens andel av aktiekapitalet skall bli hälftenresp. Statens åtagande kan maximalt komma all uppgå lUl 9 625 000kr. samt därtill 8 o/o ränta från den dag Salénrederierna förvärvadeifrågavarande aktier. Förslagetär vidare så konstruerat all om båda parter skulle påkalla omvandlingen deltafår till följd all statens aktieinnehav blir genomsnittet av de bådahuvudalternativen, dvs. drygt 40 o/o.