prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — 600000 000 81 Kontant stöd vid arbetslöshet 262000 000 84 Särskilt stöd åt erkändaarbetslöshetskassor 7500 000 85 Bidrag till anordnande avverksläder för handikappade 25 000 000 87 Bidrag tiU driften av verkstäder förhandikappade 100000 000 90Vissa kostnader för vapenfria Ijänsteplikliga 14 000 000 92 10855 000 94Omhändertagande av flyktingar 15 000 000 96 Anpassningsåtgärder för invandrare 3 725 000 98 Undervisning förinvandrare i svenska språket ra. 102 uppfinningar 9 000 2 283 450 000 106 Lokaliseringsbidrag 65000 000 108 StödtiU lokaliseringsutbildning 50 000 000 109 Infriandeav statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital 1 000 Prop.1971:1 Bilaga 13 218 110 Sysselsättningsslöd 10000 000 111 Särskildastödåtgärder i glesbygder 5000 000 114 Bidrag till företagareföreningar ra. tionskostnader 8500 000 117 Täckande av förluster i anledning av statligt stöd till hantverks- och industriföretag ra. D. Bostadsbyggande m. m. 121 Länsbostadsnäranderna 22 106 000 122 Statenshyresråd 1735 000 123 Statensnärand för samlingslokaler 193000 124 Räntebidrag 1000 000 125 Vissbostadsförbältringsverksamhet ra. 129 Byggnadsforskning 4 200 000 130 Rekonstruktionsbidragtill allraänna saralingslokaler 700 000 Sumraa för driftbudgeten 2 616 576 000 131 Statenshantverks-och industrilånefond 20 000 000 133Lånefonden för bostadsbyggande 3060 000 000 209Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder 6 900 000 211 Lånefonden för koraraunala markförvärv 50000 000 213 Lånefonden för allmänna samlingslokaler 10000 000 3 146 900 000 V. Fonden för låneunderstöd 215 Lokaliseringslån 250000 000 Sumraa för kapitalbudgeten 3 396 900 000 Totalt för 6 013 476 000 Bilaga 14 till statsverkspropositionen 1971 Prop.1971:1 TUlcivUdepartementets arbetsområde hör ärenden angående länsstyrelsema, de lokala skatlemyndighelemaoch kronofogdemyndigheterna samt deärenden rörande korarauner, landstingskommuner och administrativ indelning sominte ankomraer på annat departeraent. I departementet handläggs vidare ärenden om bebyggelseplanering, byggnads-, lantmäteri-och kartväsen, brandförsvar och beredskap för oljebekämpning. Ar 1969 beslöt om åtgärder föratt fullfölja kommunindelningsreform.Beslutet innebar atl gällande planer för länens indelning i kommuner skulle genomföras senast . Enligtnu gällande planer är landet indelat i 272 kommunblock. Av dessa hade 72färdigbildats till korarauner före . Genom beslut under åren1969 och 1970 färdigbildades kommuner vid årsskiftet197071 inom ytterUgare 119 kommunblock. Av de 272 kommunblocken ärsålunda nu 191 färdigbildade korarauner. Inom flertalet av de 81 återståendekommunblocken har partiella samraanläggningar avtvå eller flera korarauner ägt rara. Genom sammanläggningarna har antalet primärkorarauner rainskal från 848 till 464. Figur 1visar vilka kommunblock sora redan färdigbUdats till korarauner, inora vilkablock partiella samraanläggningar ägt rum och var helasammanläggningen återstår. Också beträffandelandslingskomraunerna genomfördes vissa förändringar. Såledeshar de båda landstingskommunerna i Kalmarlän förenats tiU en landstingskomraun. Gotiands läns lands-lingskoramunhar upplösts och dess uppgifter övertagits av den nybildade Gotiands komraun.Vidare har Slockholra inträtt i landstingskommun sora koraraeratt handha vissa uppgifter sora på andra håll fullgörs av priraärkommunerna.Utredningar pågår ora och Malmökommuners inträde i resp. landstingskommun. 1971:1 BUaga 14 2 Syftet med komraunindelningsreformen äralt skapa större och bärkraftigare korarauner, vUket är en föratsättning föralt kommunerna även i framliden skall kunnalösa uppgifter av väsentlig betydelse för medborgarna. Reformen syftarockså till atl skapa förutsättningar för en aktiv regionalpolitik och en bättremiljöplanering. I målsättningen för den nya kommunindelningen har framhållitsbehovet av atl tillgodose kraven på en effektivare samhällsplanering ochsamtidigt bevara en stark ställning för den kommunala självstyrelsen. Reformenhar därmed också en avgörande betydelse för möjligheterna alt främja en livskraftig demokrati. Den djupgåendeomvandlingen av kommunerna motiverar en översyn av formerna förmedborgarinflytandet över den kommunalaverksamheten. tillkallades en parlamentarisk utredning föratl göra en översyn av den komraunala deraokratin. trädde också vissaändringar i koraraunallagstiftningen ikraft. De hittiUsvarande beteckningarna på de borgerliga priraärkora-munerna stad, och landskommun harersatts av den enhetliga beteckningenkommun. Beleckningama på koraraunernas fullraäktige-församlingar är församtiiga primärkorarauner koraraunfuUraäktige och för kommunemas styrelser koramunstyrelse. a. kommunstyrelsernas mandatperioderhar ändrats så atl de sammanfaller med fullmäktiges. Vidare har de kvarvarandemunicipalsamhällena upplösts. En parlamentariskt saramansatt beredninghar tillkallats för att göra ensammanfattande bedömning av den regionala samhäUsförvaltningens uppgifteroch organisation ra. Denna bedöraning skall ske mot bakgmnd av bl. a.överväganden om fördelningen av samhällsuppgifter mellan stal och kommun samtmellan centrala och regionala statliga organ, I avvaktan på denna översyn har beslutfattats om en partiell omorganisation av den statliga länsförvaltningen den 1juli . Huvudsyftet med oraorganisalionen är atl få lill stånd enförbättrad saraordning av de statligalänsorganens planeringsarbete. får en lekraannaslyrelse medlandshövdingen som ordförande samt tio andra ledamöter. Den nyalänsstyrelsen får som huvuduppgift att leda och saraordna den samhällsplanering som bedrivs inom den statiiga länsförvaltningen. I planeringsfrågor avregionalpolitisk betydelse som handläggsav vissa andra länsorgan övertar beslutanderätten. Länsarkilektsorganisalionensaml överlantmätarna och länslantmäteri-kontoren inordnas i länsstyrelserna.Skatteförvaltningen i bliromorganiserad med en klarare åtskillnad meUan den fiskala och den dömandeverksamheten. Reforraen innefattar också åtgärder för att förbättraförvallningsrältskipningen. En länsskallerätl, motsvarande i huvudsak nuvarandeprövningsnämnd, och en länsrätt för annan för-vallningsrällskipning tillskapasinom . Prop.1971:1 Bilaga 14 3 Principbeslut har fattats beträffandeomorganisation av lantmäteriväsendet även iandra hänseenden än dem sora hänger sararaan med länsförvaltningsreformen.Omorganisationen har föranletts av bl. a. tiUkomsten av en nyfastighetsbildningslag. För förrättningsverksamheten skall liksom f. n. finnas dels en basorganisalion byggd på en distriktsindelningav hela landet med en förrältningsenhel för varje distrikt, dels specialenheterför vissa särskilda förrättningstyper, bl. a. jord- och skogsbruksförrättningar.För att tillgodose intresset av en god samverkan med bl. a. rayndigheter verksarama inora plan- och byggnadsväsendet skall specialenheter kunna inrättas också förbebyggelseutveckling. För sådan enhet skall komraun som så önskar kunna varahuvudman. Fastighetsregistreringen skall i princip ske länsvis medlänsstyrelsen som regisler-ocharkivmyndighet. Lantraäteristyrelsen får en lekraannaslyrelse. Öra-organisationenavses träda i kraft, för lantmäteristyrelsens och länsorganens del den 1 juli1971 och i övrigt . Förarbetena för en fysisk riksplaneringfortsätter med sikte på att en skiss till fysisk riksplan skall föreligga underinnevarande år. Arbetet har främst koncentrerats på fördjupadeinventeringar av anspråk resp. tillgångar på mark och andra naturresurser. I detta arbete har ett stort antal myndigheter,branschorgan och intresseorganisationer varit engagerade. Material fråninventeringarna publiceras successivt. har fåll uppdrag allmedverka i förarbetena med en regional studie med inriktning påvästkustområdet. Anslagsyrkandena förnästa budgetår inom verksamhetsområde uppgår till 779,3 milj.kr. Resursförstärkningarna har koncentrerats till genomförandel avlänsförvaltnings- och lantmälerire-formerna. Länsstyrelserna m. m. De riktlinjer för en partiell reform avden statliga länsförvaltningen sora har godkänts av riksdag föranlederväsentliga ändringar i länsstyrelsernasorganisation. Förslag därora redovisas. Personalför stärkningarföreslås främst för regionalpoUtiska planeringsuppgifter och för förvaltningsrättskipningen. Med hänsyn tillbl. a. rekryterings- och' utbildningsmöjligheterna fömtsatts en successivutbyggnad. Beträffande föreslås atl övertaräven arbetsuppgifter sora f. n. ligger pålänsnykterhetsnämnden, länsskolnämnden och länsbostadsnämnden. Förlänsstyrelsen i , som omorganiserats , föreslås endast vissa begränsade förändringar. En viss förstärkning av de lokalaskaltemyndigheterna föreslås främst föruppgifter i samband raed den planerade nya lagstiftningen om skattebrott. Riktlinjer ges för en försöksverksamhetmed ADB inom exekutionsväsendet. Prop.1971:1 Bilaga 14 4 Såväl inomcivildepartementet som inom statens planverk ökas insatsema i syfte all minska liden förbehandling av plan- och byggnads-ärenden. En omprövning föreslås beträffande detstatliga stödet lill regionplanering. Sådant stöd utgår f. n. lillregionplanering som sker i de former som byggnadslagen anvisar. På senare lidhar regionplanering i andra former i ökande omfattning organiserats ellerövervägts, och starka skäl har anförts för att sådan planering frånbidragssynpunkt bör behandlas likadant som den forraella regionplaneringen. Motbakgrund av den allmänna utvecklingen inorasamhällsplaneringen föratses emellertid regionplaneringen bli enkomraunal eller inlerkoraraunal uppgift inora åtskilliga regioner i landet.Denna planeringsuppgift raåste lösas i samspel med statliga organ. Statensinsatser i planeringen bör utöver sararåd med kommunemas planering främst haformen av konkret inventerings- ochplaneringsverksamhet på läns- och riksplanet vilken bör komma den kommunala och interkommunala planeringenliU godo. Det direkta ekonoraiska slödel till regionplanering föreslåssuccessivt avvecklat. Medel fömtsatts dockliksom nu finnas tUlgängliga för planeringsföretag och undersökningarav allmänt intresse. Möjlighet skall också finnas all ge stöd tillregionplanering inora regioner med begränsaderesurser där planeringsbehovet ofta uppslår genora elt utifrån koramandeexploateringstryck samt till sådan verksamhet inom regional planering sora harelt allmänt metodintresse e. d. På grandval av de vid riksdagbeslutade riktlinjerna för en omorganisation av lantmäteriverksamheten pågårarbete med den närmare utforraningen avlantraäleriorganisalionen. Proposition härora beräknas kurma föreläggas1971 års riksdag. I avvaktan härpå tas anslagen tiU lantmäteriet upp medpreliminära belopp. Den aUmännakartiäggningen fullföljs enligt den långtidsplan som redovisats . Planen innebär bl. a. all förslagångs-ulgivningen av de ekonomiska och topografiska kartoma överberörda delar av landet skall slutföras . Vissaproduktionsresurser som f. n. utnyttjas för nyframställning av dessa kartserierkan göras fria och inriktas på revideringsverksamhet. a. arbetet med den ekonomiska kartans revidering påbörjas . 100 1"" motsvaras aven kommun. Kommunblock, därpartiella sammanläggningar Kommunblock, därsammanläggningen avses 1971:1 Bilaga 14 5 m. m. Den uppbyggnad av enorganisation för beredskap för oljebekämpning liU sjöss som påbörjats underinnevarande budgetår föreslås fortsätta enligt tidigare uppgjorda planer ävenunder /72. På grand av ökade tekniska krav på malerielenföreslås en lämUgen kraftig anslagsökning. Anslagsförändringarnainom verksamhetsoraråde i förhåUande tUl riksstaten /71 framgår av följande sararaanställning (railj. A. m. m. Länsstyrelserna m. m. '653,0 '9,8 '24,8 »15,1 F. Räddningstiänst m. m. -l-=29,4 II Statens allmännafastighetsfond Byggnadsarbeten för länsstyrelserna VIIFonden för förlag till statsverket Förskott till vissa plan- '756,3 -l-=23,0 ' Anslagen omräknade medhänsyn till överflyttningen avlänsarkitektsorganisationen samt överlantmätarna och länslantmäterikontorentill för att erhålla jämförbara belopp med förslagen för1971/72. ° Anslagen tillkartväsendet för innevarande budgetår avser på grund av övergång tillkalenderårsredovisning . Utdragav protokollet över civilärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på den 4januari 1971. Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, , . Chefen för , statsrådetLundkvist, anmäler de frågor som gäller utgifterna för /72 inomcivildepartementets verksamhetsområde och anför. 1969/70Utgift 4 776 367 1970/71Anslag 5 254 000 1971/72 Förslag 5 161 000 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Därav utrikes resor ExpenserLÖnekostnadspälägg (10 000) 121 000 ] 000 + 25 000 (+10 000) + 17 000 13 000 1971:1 Bilaga 14 7 Som chefen för harnämnt vid sin anmälan av anslaget till regeringsrätten avses enkansliorganisation för regeringsrätten bliinrättad (jfr bil. 4 s. 41). Eftersom civildepartementetsbefattning med regeringsrättsmålen därmed upphör, minskar medelsbehovet underdelta anslag med . Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget lill . lag har därvid mot bakgrand avkonstilutionsutskottels memorial nr 42 vid1970 års riksdag beräknat medel för bl. a. två de-partemenlssekrelerare/kanslisekreteraresom förstärkning på enheten för plan- och byggnadsärenden. laghemställer, all Kungl. alt till /72 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1969/70Utgift 2 201 480 Reservation 27125 1970/71Anslag 3 000 000 1971/72 Förslag 4000000 Komrailtéverksamheteninom civildeparteraentets nya verksamhetsområdenhar vidgats och kommer under detta budgetår att dra högre kostnader än vad somföratsells. Jag beräknar del ytterligare medelsbehovet till . ochämnar förorda alt detta belopp anvisas på tilläggsstat lill för /71. För nästa budgetår räknar jag med någotökade kostnader för kommittéverksamheten, varför anslaget bör räknas upp med 1milj. Jag hemställer, att Kungl. alttill Kommittéer m.m. för /72 anvisa ett reservationsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Omfattningen av departementets behov avmedel under anslaget till extra utgifter har efter departementets nybildningden först efter hand kunnat preciseras närmare. För detta budgetårberäknar jag ett ytterligare medelsbehov av . Jag ämnar senare i dagför- 1971:1 Bilaga 14 8 ordaall delta belopp anvisas på tUläggsstat tUlriksdagen för /71. Anslaget bör för nästa budgetår ökas med70 . Jag hemställer, att Kungl. att lUl Extra utgifter för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av . B LANSSTYRELSERNA M. Länsstyrelserna, B 2. Lokalaskattemyndigheterna och B 3. Genom beslut av (prop. 1970:103, KU 34, rskr 248, SU 132, rskr 308) har riktiinjerantagits för en partieU omorganisation av den statliga länsförvaltningen. Medhänvisning till bl. a. den regionalpolitiska verksamheten skall åtgärdervidtas i syfte att få till stånd en förbättrad samordning av de statiigalänsorganens planeringsarbete. får en lekraannaslyrelse raedlandshövdingen som ordförande saml tio andra ledamöter. Den nya länsstyrelsenfår som huvuduppgift atl leda och samordna den samhäUsplanering som bedrivsinom den statliga länsförvaltningen. I planeringsfrågor av regionalpolitiskbetydelse som handläggs av vissa andra länsorgan övertar länsstyrelsenbeslutanderätten. Dessa organ skall delta i frågornas beredning.Länsarkilektkonlorel inordnas i . ilänsstyrelsen blir organiserad med klarare åtskillnad mellan den fiskala ochden dömande verksarahelen. Vidare skall åtgärder vidtas för att förbättraförvaltningsrättskipningen. En länsskatterätt, i huvudsak raotsvarandenuvarande prövningsnämnd, och en länsrätt för annan förvaltningsrättskipningknyts till . Dessa domstolar skall bestå av en jurist soraordförande saml lekmän. avses bliorganiserad med tre huvudenheter, nämligen en för samhällsplanering i vilkenockså ingår en organisation för beredskapsplanläggning, en förskalleförvaltning och en för allmän förvaltning och förvaltningsrällskipning,till vilken länsrätten och länsskalte-rätten knyts. Vidare skall finnas enenhet för administrativ service samt länspolischefens expedition. riksdag (prop.1970: 188, SU 208, rskr 423) har också beslutat om riktlinjer föromorganisation av lantmäteriverksamheten. Enligt beslutet skaU bl. a. överlantmätarnaoch länslantraäterikontoren inordnas i länsstyrelserna . Enligt berayndigande avKungl. Maj:l har chefen för civildeparte-raentel tillkallat en komraitté meduppdrag att förbereda den partieUa omorganisationen av den statliga länsförvaltningen(). 1* 1971. 1971:1 Bilaga 14 10 Kommitténhar lagt fram förslag till detaljorganisation och bemanning av varje länsstyrelse samtmedelsberäkningar för /72. Som underlag förkoraraitténs överväganden har huvudsakligen legat material som sammanställts av enarbetsgrupp inom statskontoret och som isin tur bygger bl. a. på resultat av de organisationsundersökningar rörandelänsstyrelserna som pågår inora statskontoret särat länsstyrelsernas anslagsframställningar vilka gjortsunder förutsättning av oförändrad organisation och oförändrad ambitionsnivå och uppgifter och synpunkter sora i övrigt inhämtats frånlänsstyrelserna och vissa centrala myndigheter. 1.1 Huvudenheten för samhällsplanering(planeringsavdelningen) Koraraittén anför, atl de intentionerrörande samhällsplaneringen i länen somkoraraer lill uttryck i statsmakternas principbeslut självfallet måstebli avgörande för hur denna enhet skall organiseras. Organisationen måste byggas upp raed tanke på atl den skallraedverka i den nya lekraannaslyrelsens huvuduppgift, näraligen atl åstad komma en samordnad och målinriktad planering, ochpå alt de löpande ärendena i många fall raåste handläggas underbeaktande av de riktlinjer som sålunda skall gälla för verksamheten i stort.Dessa förhållanden säger sig koraraittén hasökt beakta vid utforraningen av lednings-funktionema inom enheten. har vidare starkt betonats i principbeslutet att en riktig samordningförutsätter all alla de facksynpunkter sora kan läggas på en fråga också fårkomma till tals innan beslut meddelas. Därför bör vidare organisationenutformas så alt de fackområden sora finns företrädda inora enheten garanterasraöjligheter all göra sig gällande på likaviUkor, dvs. alt företrädaren för ett fack inte underordnas företrädarenför ett annat. Denna synpunkt har varit vägledandeför koraraittén vid behandlingen av avdelningens indelning i underenheter. Utövandet avledningsfunktioner inom planeringsavdelningen har således enligtkomrailléns raening avgörande betydelse för all arbetet skall kunna bedrivasenligt de intentioner sora angetts av statsraakterna. Avdelningens chefblir den sora under och landshövdingen har atl svara för detta. Koraraittén anserdel nödvändigt atl han får ett stabsorgantill sitt förfogande sora kan biträda honom med atl utöva ledningsfunktionen,bl. a. när del gäller den interna och externa samordningen, uppläggningen av iniliativverksamhetfrån sida, uppföljningav beslutade åtgärder särat inforraation inåt och utåt om allmänna raål i viktigare planeringsfrågor. 1971:1 Bilaga 14 11 finner del också lämpligt alt delta stabsorgan planeringskansli biträder med förberedelser för styrelsens saramanträden ochsköter sekre-terargöromåleni samband därmed. Syftet atl företrädare för olikafackområden skall sidoordnas anser kommittén tillgodosett ora avdelningenindelas i fem underenheter: en juridiskenhet, en regionalekonomisk enhet, en naturvårdsenhel, en planenhel ochen försvarsenhet. Landskanslister som kan beräknas få fullsysselsättning inom en underenhet bör tillföras enheten. Berednings- ochföredragningsuppgifter samt även beslutsfunktioner bör givetvis liksorahittills kunna åvila också landskanslister. Kanslist- och biträdespersonal sora inteskall arbeta uteslutande inom en underenhet bör ingå i planeringskansliet. Tilldenna enhet bör även knytas biträdespersonal för diarieföring, expediering etc,vilka funktioner avses bli gemensamma förhela avdelningen. I den mån del anses lämpligt att inrätta en gemensamskrivcentral bör även den ingå i kansliet. Till den juridiska enheten avsesavdelningens jurister bli koncentrerade.Enheten skall fungera som rättssekretariat och biträda med juridisk bedöraningi alla ärenden inora avdelningen där sådan bedömning erfordras. I vissa sådanaärenden bör jurist vara huvudföredragande, i andra biträder han annanhuvudföredragande. Motsvarande uppdelning avarbetsuppgifterna på föredragning och biträde ål annan föredragande bör ocksåpersonalen på andra enheter ha. Den regionalekonomiska enheten fåruppgifter som i stort sett motsvarar den nuvarande länsplaneringsenhetens. Naturvårdsenhetenbör ha ungefär samma arbetsuppgifter som nuva rande naturvårdssektion. Kommittén säger sig ha övervägt omde principer sora inledningsvis angetts borde leda till en uppdelning av nuvarandenaturvårdssektion på två enheter, en för vatten- och luftvård och en för allmännaturvård, men har stannat för att den samverkan sora etablerats inomnaturvårdssektionen inte bör brytas, särskilt som behovet av sådan samverkan blir än raer fraraträdande genom vissa nytill kommandeuppgifter. Planenheten avsesomfatta i stort sett nuvarande länsarkilektkonlor. Länsarkitekten eller annan tjänstemaninora enheten avses få ansvaret för bl. a.flertalet plan- och byggnadsärenden i vad avser beredning och föredragning. När det gäller försvarsenhetensorganisation innehåller statsraakter-nasprincipbeslut (prop. 1970: 103 s. 155156) vissa riktiinjer sora givetvisraåste följas. a. sägs atl enheten bör organiseras med utgångspunkt från de faktiska arbetsfunktionerna ochinte raed hänsyn till uppdelningar i olika lotalförsvarsgrenar och derasanknytning lill centrala myndigheter. 1971:1 Bilaga 14 12 Utifrån dessaförutsättningar har vissa undersökningar gjorts inora statskontoret i samrådmed vissa länsstyrelser. Synpunkter på frågan har också lämnats av olikacentrala myndigheter som är verksarama inom totalförsvaret. Med ledning häravföreslår koraraittén atl försvarsenheten under en enhetschef i principorganiseras med tre funktionsgrupper, en för rekrytering, utbildning ochövning av beredskapspersonal, en för organisationsarbete (det egentligaförsvarsplaneringsarbetet) och en för tekniska frågor och materielfrågorinklusive förrådsdrifl saml en expedition. Krigsseklionschefer sominte ingår i fredsorganisation bör fullgöra sina arbetsuppgiftersom deltidstjänstgörande experter och liksom militärassistenten stå direktunder försvarsenhetens chef. Uppgiften atl fullgöra krigssektionschefsskyldigheter vad rör civilförsvarsplaneringen bör åläggas en tjänsteman vidförsvarsenheten som deluppgift. Med hänsyn tillförsvarsplaneringsarbetets järaförelsevis större ora-fattning inom de trestorstadslänen bör i försvarsenhelerna där ingå en tjänst för biträdande chefmed huvuduppgift all samordna försvarsen-helens intema arbete. Beträffande priskontoretsora ingår i nuvarande civilförsvarssektion har kommittén övervägt olikaalternativ. I samband därmed har även hemkonsulentens organisatoriska ställningdiskuterats. Med hänsyn lill pågående utredningsarbete, om konsumentfrågor villkommittén dock inte nu aktualisera någon ändring beträffande priskontorel utandetta förutsätts tills vidare tillhöra försvarsenheten. Liksom priskontoret börhemkonsulenten enligt kommitténs uppfattning vara placerad i planeringsavdelningen.Den administrativa anknytningen av herakonsulenlen lUl viss underenhet får liUsvidare bli beroende av lokalmässiga förutsättningar och möjligheterna alllämna hjälp i frågor om lelefonpass-ning, skrivhjälp etc. 1.2 Huvudenheten för skatteförvaltning(skatteavdelningen) Eftersom denna avdelningi stort sett motsvarar nuvarande enheter för taxering, uppbörd och data innebäromorganisationen för dess vidkommande inte samma genomgripande förändringarsom för de andra avdelningarna. Kommittén föreslår atlskalleavdelningen i princip organiseras med fem underenheter, en för taxering,en för uppbörd, en för data, en för revision och en för mervärdeskatt.Taxeringsassistentorganisationen föreslås inordnad under revisionsenheten.