prop · FU03156 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Mai:ts proposition om höjda bostadstillägg för barnfamiljer, m. m.; givenStockholms slott . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver socialärenden, föreslå att bifalla de förslag, om vilkasavlåtande till föredraganden hemsfäUt, UnderHans Maj:ts Min allernådigste Konungs och frånvaro: Ipropositionen läggs fram förslag om kraftigt höjda bostadstiUägg förbarnfamiljer, särskilt familjer med många bam och familjer med högaboendekostnader, Ifråga om de statliga bostadstUläggen föreslås att den nuvarande uppbyggnadenmed grandbelopp och bostadsanknutna tiUäggsbelopp ersätts av ett enhetligt inkomstprövatstöd med . för varje barn, oberoende av bostadsstandard. Detinnebär en förenkling av systemet och ger ett förstärkt stöd främst tUlfamiljer med låga inkomster och många barn. Vidareföreslås en kraftig förstärkning av de statsbidragsberättigande kommunalabostadstilläggen. Den andel av hyran , som kompenserasgenom tUläggen föreslås höjd från till , Det betyder en fördubbling avstödet för de famUjer som har kommunala bostadstUlägg enligt statsbidragsnormema.Dessutom föreslås en uppräkning av de övre hyresgränserna förstatsbidragsberättigande kommunala bostadstUlägg, De nya övre hyresgränserna föreslåsbli ,/mån, för famUjer med ett eUer två barn, ,/mån, för familjermed tre eller fyra bam och ,/mån, för familjer med fem eUer flera barn.För famUjer med hyror som går upp tiU de nya gränserna innebär förslaget merän en fördubbling av det kommunala tiU-lägg som utgår enligtstatsbidragsreglerna. Förbättringarnaföreslås träda i kraft , Kostnadsökningen beräknas till ca 300milj, kr, . Denna kostnadsökning bör i sin helhet falla på staten.Kommunerna kompenseras för sina kostnader dels genom en höjning avstatsbidraget för de kommunala bostadstiUäggen från , dels genom enhöjning av statsbidragen till kommunernas kostnader för driften av daghem ochfritidshem. Statsbidraget för daghem höjs från , till . perplats och för fritidshem från . Utredningsarbetetbeträffande ett bostadssocialt stöd till låginkomsttagare utan barn bedrivsmed sikte på att det skall finnas möjligheter att införa ett sådant stöd underår 1973. Preliminärt beräknas ett sådant stöd kosta i runt tal 100 milj. kr. Utdragav protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenteni statsrådet på . Närvarande:statsministem , ministern för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , , ,, , , , . StatsrådetOdhnoff anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom höjda bostadstillägg för barnfamiljer, m. m. och anfÖr, Gällandebestämmelser m. m. Bostadstilläggtill barnfamiljer infördes efter beslut av riksdag.Gällande bestämmelser finns i kungörelsen (1968: 425) om statiigabostadstillägg till barnfamiljer (ändrad : 120) och kungörelsen(1968: 426) om statsbidrag tiU kommunala bostadstillägg till barnfamiljer(ändrad 1969: 583), meddelas av . Bostadstilläggutgår tiU familj med barn som helt eUer delvis försörjs inomfamiljen. Som föratsättning för rätt tUl tillägg gäller att familjen är bosatti , Det StatUgabostadstillägget består dels av ett grundbelopp som utgår oberoende avbostadsvillkor, dels av bostadsanknutna tilläggsbelopp. för familjer med ett barn. Beloppet ökar med . imånaden för varje tUlkommande barn. Familjer med ett barn får endastgrundbeloppet. Till familjer med två eller flera barn kan ytterligare stöd utgåberoende på bostadens storlek och utrustning. Förhögsta belopp tiUämpas en trångboddhetsnorm som innebär att bostaden skall varaminst så stor att antalet boende per rum, köket oräknat, är högst två personer.Större bostad än fyra rum och kök krävs dock inte. Utgångspunkten föruppbyggnaden av de statliga bostadstilläggen är att beloppet ökas med , imånaden för varje ram utöver det första upp till det ramsantal som följer avtrångboddhetsnormen. Vid tillämpning av utrymmesnormen medräknas inte ram somär uthyrt. Som uthyrning räknas all upplåtelse av ram till andra än släktingar. Uppbyggnadenav det statliga bostadstillägget (före inkomstprövning) visas i följandesammanställning som avser tvåförälderfamiljer där barnen är . Mänadsbelopp i kr. 2 rum och kök 3 rum och kök 4 rum och kök el. Närdet gäller utrustningsviUkoren krävs för att en familj med två barn skall fådet högre bostadstiUägget att familjen har egen bostad, som är försedd medvatten- och avloppsledningar samt har tiUgång till badrum eller duschrum i dethus där bostaden är inrymd. För familj med tre eller flera barn krävs för högrebostadstUlägg än grundbeloppet att familjen har egen bostad som är försedd medvatten- och avloppsledningar. För högsta bostadstiUägg krävs därutöver attfamiljen har tillgång till badram eller duschrum i det hus där bostaden ärinrymd. Ensammanfattning av det nuvarande statUga bostadstilläggets års-belopp (föreinkomstprövning) visas i följande tablå. Antal boende och antal Antal barn under 16 rum (köket oräknat) a) Antal boende per rum är mer än två personer och familjen disponerar ett rum b) Antal boende per rum är högst två personer eller familjen disponerar minst fyra rum Inkomstprövningenför bostadstiU'ägg sker på grandval av familjeförsörjarens beskattningsbarainkomst tUl statlig inkomstskatt enligt den taxering, varom uppgift är tillgängligvid beslutstiUfäUet, Avgörande för bidragsrätten är såledesnormalt inkomsten som faststäUs vid taxering. Ominkomsten senare minskat väsentiigt kan hänsyn tas till den aktueUa inkomsten.Enligt anvisningar avses därvid en minskning med minst entredjedel, I fråga om makar läggs deras sammanlagda beskattningsbara inkomst till grund för beräkningen av bostadstilläggets storlek,om de ej lever åtskilda. Enligt de regler som gäUer för bidragsgivningen under år1972 utgår oreducerat bostadstillägg om familjeförsörjarens beskattningsbarainkomst ej överstiger . Överstiger inkomsten detta belopp reducerasbostadstillägget på sätt som framgår av följande tablå. Statligt beskatt- Motsvarande årsinkomst Bidraget reduceras ningsbar inkomst ------------------------- med följande andel av för gift vars förensam- den beskattningsbara make saknar ståendemed inkomsten i resp, inkomst, ca barn, ca inkomstskikt , 16 10020 000 » 26 00030 000 » 29 00033 000 » 2010024 000» 30 00035 000» 33 00038 000» 24100 » 35 000 » 38 000 » För familjer där båda makarna har förvärvsarbete kan denangivna beskattningsbara inkomsten motsvaras av en faktisk årsinkomst upp tillsamma belopp som här angetts för ensamstående med barn. Detta gäller enUgt deskatteregler som var i kraft t, o, m, , På grund aveftersläpningen vid inkomstprövningen av bostadstiUäggen får de nyaskatteregler som gäller fr, o, m, betydelse förbostadstilläggen först , Vid inkomstprövningen tas även hänsyn tiUeventuell förmögenhet. Bostadstillägg beviljas för högst ett kalenderår i sänderoch utgår fr, o, m, kvartalet närmast efter det kvartal då rätt tiU sådant tUfägguppkommit. Beträffande ändring i bostadstilläggets belopp gäller engarantiregel som innebär att bostadstillägg aldrig får minskas av den anledningenatt antalet barn i familjen har ökat, vilket annars skuUe kunnaske på grund av bostadsvillkoren. Den som uppbär bostadstillägg harupplysningsplikt angående inträffad omständighet som har betydelse för rätt tillbostadstillägg. Ansökan om bostadstillägg görs hos det kommunala organ somhandhar bidragen (förmedlingsorganet) enligt formulär som faststäUs avbostadsstyrelsen. När förmedlingsorganet erhållit ansökan skall det prövaärendet och därvid låta besiktiga bostaden om det är nödvändigt. Utbetalning av bostadstillägget görs avförmedlingsorganet. Rätt att uppbära bostadstUlägg tillkommerfamiljeförsörjaren, I fråga om makar tillkommer rätten makarna gemensamt.Utbetalningen av bostadstillägget sker till den som sålunda har rätt attuppbära bostadstiUägget, Beträffande makar går utbetalningen till den avmakarna som anges av dem. Om båda makarna så önskar utbetalas tillägget tillhyresvärden eller i fråga om egnahem till kreditgivaren under förutsättningatt hyresvärden resp. kreditgivaren samtycker till detta. vis om det föreligger särskilda skäl kan länsbostadsnämnden eller, efternämndens bemyndigande, förmedlingsorganet besluta att bostadstillägget i StäUetskall utbetalas till barnavårdsman eller annan lämplig person att användas tiUfamiljens bästa. Beträffandestatsbidrag till kommunala bostadstillägg till barnfamiljer gäller följande. Statsbidragutgår tUl kommun som utger bostadstillägg till barnfamiljer med högabostadskostnader. För att statsbidrag skall lämnas gäller i likhet medreglerna för det statliga bostadstillägget att bostadstiUägg utgår tUlfamiljer med barn som helt eller delvis försörjs inom familjen, emellertid att hänsyn skall tas även till barn , som åtnjuterförlängt barnbidrag enligt förordningen (1964: 400) om förlängt barnbidrageller studiebidrag enligt studiehjälpsreglementet (1964: 402), underförutsättning att familjen uppbar kommunalt bostadstiUägg då barnet fyllde 16år. Bostadstillägg kan utgå t, o, m, det kalenderår under vilket barnet fyller19 år, oavsett om tiUfäUigt uppehåll skett i studierna. Denna regel är avseddatt hindra en alltför kännbar minskning av förmånerna när barnet fyller . Förutsättningför statsbidragsberättigande kommunalt bostadstUlägg är att familjen har egenbostad (hyrd, ägd eller med bostadsrätt), att bostaden är försedd med vatten-och avloppsledningar och att familjen har tillgång till badrum eller duschram idet hus där bostaden är inrymd. Vidare får antalet boende per rum, köketoräknat, vara högst två personer om bostaden är mindre än fyra ram och kök.Sålunda uppstäUs här samma standardkrav som gäller för högsta statliga tillägg.I vissa fall kan under en skälig övergångstid kommunalt bostadstillägg enligtreglerna om statsbidrag utgå även om nyssnämnda krav på bostadens storlek inteär uppfyllda. Statsbidragutgår för kommunala bostadstUlägg avseende barnfamiljs bostadskostnad, som medminst . Vid beräkningen av statsbidragetbeaktas inte sådan del av bostadskostnaden som överstiger vissa hyresgränser.Den andel som berättigar tiU statsbidrag utgör av hyran som ligger inomdessa intervall eller avrundat . för varje 25-tal kr. avhyresbelopp mellan dessa gränser. Statsbidraget utgår med hälften avkostnaderna för bostadstillägget. Gränsernaför de kommunala bostadstillägg som ger rätt till statsbidrag avkommunens kostnad framgår av följande tabell. Beträffandeinkomstprövningen gäller samma regler som för de statliga bostadstiUäggen, Vidreducering av bostadstiUäggen med hänsyn till inkomsten skall de statliga ochkommunala bostadstilläggen läggas samman och det statliga bostadstiUäggetreduceras i första hand. Bostadskostnad per män. 1 2 3 4 5 eller flera 400525 » 400625 » 400625 » 400725 » 10 50 » 10 90 » 10 90 » 10130» Vid beräkningen av bostadskostnadens storlek skallkommunen följa de anvisningar som meddelar. Beträffande bl, a, förmedlingsorgan, beräkning av bostadstiUäggetsstorlek, rätt att uppbära bostadstillägg, beräkning av antalet ram och antaletboende per rum, begynnelsetid för utgivande av bostadstiUägg, gUtighetstid förbeviljandet av bostadstillägg, inträffad omständighet som föranleder ändringav bidragsbeloppets storlek, ansökningsförfarande, ärendets prövning,utbetalning av bostadstillägg och betalningsmottagare gäller samma regler somför statliga bostadstillägg. Om del av lägenheten är uthyrd skallbostadskostnaden minskas med hänsyn härtill. Statsbidrag till kommunala bostadstiUägg utgår förkalenderår i efterskott. Förskott kan dock utbetalas till kommunen. Samtliga kommuner hade infört kommunalabostadstiUägg, av vilka flertalet följde statsbidragsnormerna. Några kommunerhade i vissa avseenden gått utöver statsbidragsnormema. Avvikelserna gällersänkt nedre hyresgräns för vissa familjetyper (, ,), höjd övre hyresgräns (, ) och höjdprocentsats (, , , ), och har särskUdapåbyggnader där bidraget anges i relationstal mellan årsinkomsten och hyran, MeUan ökade antalet famUjermed bostadstillägg från ca 422 000 tiU ca 452 000 som framgår av följandetablå. statligt och kommunalt tillägg Andelen familjer med kommunalt tUlägg var och44 % , av familjerna med kommunalt bostadstillägg hadesådant tillägg enligt förmånligare regler än som gäller för statsbidrag. För de familjer som hade bostadstilläggvar fördelningen efter barnantal följande. 2 3 4 5eller flera Antalet barn för vilka bostadstillägg utgick var ca 900000, dvs. omkring h'älften av alla barn . I fråga om familjer med två eller flera barn är som nämntsbostads-tUläggets belopp beroende av bostadens storlek och utrustning. Fördelningen på resp. tilläggstyp för familjer med tvåeller flera barn framgår av följande tablå, som också avser förhållandena i december1970. Antal flerbarnsfamiljer med statligt bostacjstillägg 5 eller flera barn 7 300 2 000 1 700 Endast ca 23 000 familjer med två eUer flera barn hadealltså lägre belopp än högsta tillägg. av flerbarnsfamiljerna med statiigtbostadstUlägg hade en bostadsstandard som medgav högsta tiUägg. Motsvarandesiffra för var ca 27 000 familjer, dvs. av flerbarnsfamiljernamed statligt bostadstillägg. EnUgt nuvarande regler kan kostnaden för beräknas tUlca . för de statliga tilläggen och ca . för de statsbidragsberättigandekommunala tilläggen. Familjepolitiska kommitténi har ett omfattandeutredningsuppdrag beträffande det ekonomiska stödet tiU barnfamiljerna. Kommitténshuvuduppgift är att undersöka effektiviteten av olika stödformer och prövaderas inbördes sammansättning och avvägning. I direktiven anges att de allmännabarnbidragen även i fortsättningen bör bilda stommen i kon- Generaldirektören , ordförande,riksdagsledamoten , rättschefen samtriksdagsledamöterna . Barnbidragen bör kompletteras med särskUdastödformer. Kommittén skall pröva frågan om ett vårdbidrag och är i övrigtoförhindrad att även undersöka och lägga fram förslag om andra nya inslag ifamiljestödet. Genom att variera stödformernas sammansättning och nivå börkommittén enligt direktiven utarbeta ett antal utbyggnadsalternativ. Vid sidan av de ursprungliga direktiven har kommittén fåttett antal särskUda arbetsuppgifter tiU följd av riksdagsskrivelser o. d.Kommittén skall således bl, a, se över bestämmelserna om bostadstillägg tillbarnfamiljer och pröva möjligheterna att utvidga bostadstilläggssystemet tilllåginkomsttagare utan barn, se över reglerna om bosättningslån, ompröva vissamedborgarskapsregler, pröva frågan om ekonomiskt stöd i samband med adoption,se över vissa bestämmelser om bidragsförskott och pröva frågan om sjukpenningvid vård av sjuka barn. Enligt vad jag erfarit arbetar kommittén nu med sittslutbetänkande som väntas bli klart , Den propositionsom nu läggs fram synes inte behöva medföra några större förändringar itidsplanen för kommitténs arbete. För attsnabbt kunna lägga fram förslag till om ett förstärkt kontantstödtill barnfamiljer i låga inkomstlägen, särskUt familjer med höga hyror,anmodade Kungl, Maj:t kommittén att omgående redovisa sinadittiUsvarande överväganden rörande utformningen av bostadstUläggen tillbarnfamiljerna. Med anledning härav har kommittén tUl mig överlämnat enarbetspromemoria jämte visst bakgrundsmaterial, I missivskrivdsen framhållerkommittén att promemorian avsetts att ligga till grund för ett av avsnitten iett kapitel i kommitténs kommande slutbetänkande. Vissa andra frågor rörandebostadstilläggen, däribland inkomstprövningssystemet är föremål för undersökningari kommittén. Vidare påpekar kommittén att dess diskussioner omutbyggnadsmöjligheter för olika familjepolitiska stödformer vilka inte minstberör bostadstiUäggen ännu inte är avslutade, I fråga om innehållet i kommitténs promemoria vill jag framhåUaföljande. Beträffande de statliga bostadstilläggen understryks attgrundbeloppet i det nuvarande systemet medför att alla barnfamiljer med lågainkomster får bidrag. Systemet är också utformat så att stödet ökar när ettbarn tiUkommer även om familjen då blir trångbodd. Skillnaden mellan familjersom uppfyller resp, inte uppfyller bostadskraven kan emellertid vara stor. En fembarnsfamiljmed enbart grundbidrag får , , medan en fembarnsfamilj medhögsta tUlägg får , dvs, , mer . Denna skUlnad istöd är oberoende av hyran och av familjens ekonomiska situation i övrigt, Äv undersökning framgår attandelen bidragstagare som inte uppfyller villkoren för högsta tUlägg är liten. 1971: 156 10 för hela den aktueUa grappen (familjer med tvåbarn eller flera). Av ettbarnsfamiljerna, som i statligt bostadstillägg endastkan erhålla grundbelopp, hade en bostadsstandard som uppfyllde viUkorenför kommunalt bostadstillägg. Att det inte återstår särskilt mycket för attuppnå det bostadspolitiska mål som ställts upp för det statligabostadstillägget illustreras också med en kostnadskalkyl. Det statUgatillägget beräknas totalt kosta över 450 milj, kr. De tillkommande kostnadernaför att ge alla familjer statligt bostadstillägg som om de uppfyllde kraven förhögsta tillägg skulle inskränka sig till ca 25 milj, kr. Av undersökningen framgår också att de som inteuppfyller bostadsvillkoren har lägre inkomster än de som uppfyller kraven.Bland de bidragstagare (även ettbarnsfamiljer) som hade en beskattningsbarinkomst på , var andelen som hade högsta tillägg , medanandelen med högsta tillägg var för dem som hade en beskattningsbar inkomstöver . De grapper som nås med ökat stöd, om man ger bostadstUläggtill alla oberoende av bostadsvillkoren, är således familjer med flera bam ochlåga inkomster, dvs, de grapper som det enligt kommitténs allmänna bedömningarär mest angeläget att ge ökat stöd. Mot denna bakgrand finner kommittén detinte längre motiverat att upprätthålla kraven på bostadens utrustning ochutrymme som viUkor för att delar av stödet skall utgå, I kommitténs promemoria pekas också på nackdelen att detnuvarande systemet ger varierande belopp för det första och de följande barneni familjen. Det är en följd av att grandbeloppet endast ökar med ,per barn och månad och att det stöd, som mångbarnsfamil-jerna är i behov av medhänsyn tiU sin allmänt låga ekonomiska standard, är knutet till vissabostadsvillkor. Med hänsyn till familjernas behov borde tiUägget åtminstoneutgå med lika belopp per barn räknat. Kommittén anser därför att det statliga bostadstilläggetbör ändras till ett inkomstprövat tillägg med lika belopp per bam utanbostadsanknytning. Tillägget kan enligt kommittén lämpligen kallasbarntillägg. När det gäller tilläggets nivå anser kommittén att 75 kr.per barn och månad är ett minimum. Genom ett bidrag på denna nivå skulleåtskilliga flerbarnsfamiljer få betydande förstärkningar, sombeloppet medger någon förbättring även för familjer som har högsta tillägg.För mångbarnsfamiljerna blir ökningarna förhållandevis stora. Kostnadema för ett tiUägg på . för varjebarn beräknar kommittén tiU drygt 100 milj. kr. Beträffande de kommunala bostadstilläggen framhålls ikommitténs arbetspromemoria bl. a. följande. De nuvarande bostadstilläggen infördes ,efter be- Det betyder att tUläggen bara funnitsen och att erfarenheterna av dess verkningar ännu ärbegränsade. Enligt kommitténs mening finns det därför inte skäl att nu gåutanför de ramar som ställdes upp i statsmakternas beslut . Kommitténerinrar om att en utredning om bostadspolitiken bocndeutredningen nyligentillsatts, vilken bl. a. har att pröva stödet till bostadskonsumtionen. EventueUalångsiktiga förändringar av det bostadspolitiska innehållet bör anstå tiU dessbocndeutredningen framlägger sina förslag på detta område. Kommitténframhåller att bostadskostnaden kan vara en utomordentligt tung post i enfamiljs budget. Den bostadspolitiska stimulanseffekten med bostadstilläggenligger numera väsentligen i den komniunala hyresanknutna delen, som fått alltstörre betydelse både i vad gäller kostnader och antalet bidragstagare. Dettafår ses mot bakgrunden av att aUt fler barnfamiljer flyttar in i nyproducerade,relativt dyra lägenheter. Kommittén erinrar om det resonemang som låg bakom de övre hyresgränsernaför det kommunala bostadstiUägget (enligt statsbidragsnormerna) när dessafastställdes och redovisar vissa uppgifter om hyresutvecklingen desenaste åren. Mot bakgrund av uppgifterna om hyreskostnadsutvecklingenoch med hänsyn tUl bostadskostnadens betydelse för familjens möjligheter att iövrigt upprätthålla en rimlig konsumtionsnivå finner kommittén det motiveratatt det hyresanknutna stödet ökas. De regler som kan förändras inom det nuvarande systemet ärfrämst 1) den nedre hyresgränsen 2) den övre hyresgränsen 3) procentsatsenefter vilken stödet utgår. Kommittén redovisar effekterna ;iv förstärkningar av detkommunala bostadstillägget enligt tre olika alternativ, vUka alla kostar ca 100milj. En sänkning av den nedre hyresgränsen innebär att fler bidragstagarefår ett förhållandevis mindre belopp. Målet att ge ett koncentrerathögkostnadsskydd uppfylls i mindre grad. Mot den bakgranden ser kommittén detsom mindre angeläget att sänka den nedre hyresgränsen. Genom attbostadskostnaderna stigit, medan gränsen legat stiUa, har ändå allt flerbarnfamiljer kommit att få del av det kommunala stödet. Kommittén anser att de förändringar som bör göras nu är enhöjning av procentsatsen, förslagsvis från , och en höjning av deövre hyresgränserna enligt följande: från 525 tUl . för ett- och tvåbarnsfamiljer för tre- och fyrabarnsfamiljer för familjer med fem ellerflera barn. Detkommunala tilläggets maximibelopp blir då för familjer med ett eller två barn . (-f .) tre eller fyra barn 195kr. (-f .) femeUer flera barn . (4- .) Kostnadenför en sådan förbättring av det kommunala bostadstiU-lägget beräknar kommittén tUl100 milj, kr, . Vid bibehållande av nuvarande finansieringsregler skulle50 milj, kr, härav falla på kommunerna. Kommittén har den bestämdauppfattningen att kommunema på lämpligt sätt bör kompenseras av staten förkostnadsökningen. Det torde kunna ske t, ex, genom avlastning av kommunalakostnader för barntUlsyn eUer bidragsförskott. Detförhållandet att ett antal kommuner som nämnts har infört kommunalabostadstillägg som går utöver statsbidragsnormerna gör att de diskuteradeförbättringarna av det kommunala stödet till en del endast kommer att innebäraatt utgående bidrag kommer att bli statsbidragsberättigande. Ättdessa kommuner får stöd tiU sina extra påbyggnader av stödet betyder att deavlastas vissa kostnader. Kommittén konstaterar för sin del att dennaavlastning ger kommunerna utrymme att vidta förbättringar för barnfamiljernaantingen via förbättrade bostadstillägg eller på annat sätt, Ifråga om de krav på bostadens storlek och utrastning som f, n, gäUer förkommunala tilVägg påpekar kommittén att det torde vara relativt ovanligt attlägenheter, som inte uppfyUer dessa krav, har hyror som berättigar till bidrag.Den i snabb takt pågående saneringen medför att de lägenheter som inteuppfyller kraven försvinner mer och mer. Det går heller inte att säga attlägenheter som inte uppfyller kraven ovUl-korligen är dåliga lägenheter.Slopande av standardkraven innebär dessutom en betydande administrativlättnad. Kommittén finner det därför motiverat att slopa standardkraven somvillkor för att kommunalt bostadstUlägg skall utgå. Kostnaderna för en sådanåtgärd beräknas bli obetydliga. EnfrikoppUng från standardkraven aktualiserar frågan om eventuellt missbrak iform av höga bulvanhyror. Kommittén bedömer risken för att hyresvärd ochhyresgäst i samråd skulle sätta för höga hyror för att få ut bostadstUlägg som förhåUandevisliten den finns för övrigt i de fall lägenheten uppfyllerstandardkraven. Vissa skäl finns emellertid för att ge de kommunalamyndigheterna möjlighet att ingripa i de fall där hyran bedöms som oskäligthög. Denuvarande bostadstilläggen till barnfamiljer infördes ,Bakom reformen låg ett betänkande från familjepolitiska kom- mitten(SOU 1967: 52), där kommittén förordade ett förstärkt ekonomiskt stöd tillfamiljer i lägre inkomstlägen, särskUt familjer med flera barn.