prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — A Försvarsdepartementet m. m. 23 23 24 25 28 32 32 33 34 34 35 35 36 36 37 38 38 39 40 40 42 43 43 44 45 45 46 46 47 50 51 52 52 53 * Beräknat belopp Vissa nämnder m. m. Kommittéer m. m. Avlöningar till aktiv personal m. fl. Avlöningar m. m. till vämpliktiga Sjukvård m. m. Reseersättningar m. m. Bränsle m. m. Telefon m. m. Övriga expenser m. m. Övningar m. m. Förhyrning av motorfordon m. m. Beklädnad m. m. Inventarier m. m. Drivmedelsförråd m. m. Förband med särskild budget Anskaffning av tygmateriel m. m. *575 000 000 Underhåll av tygmateriel m. m. Uttagning av motorfordon och motorredskap Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 245 1 781 227 000 *270 000 000 56 Marinstaben Marinen: 57 Avlöningartill aktiv personal m. fl. m. till vämpliktiga 65 Övrigaexpenser m. m. 67 Inventarier m. m. 72 Hundbevakningstjänsten72 Förband med särskild budget 74 Anskaffning avfartygsmateriel m. m. 74 Underhåll av fartyg m. m. 75 Anskaffning av vissamaskiner m. m. 76 Bidrag till sjövärnskåren 77 Flygstaben Flygvapnet: 78 Avlöningar tillaktiv personal m. fl. m. till värnpliktiga 34 Telefon m. m. 85 Övrigaexpenser m. m. 1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 246 *1 124 753 000 1 812 289 000 92 Förbandmed särskild budget 94 Anskaffning av flygmateriel m. m. 94 Driftoch underhåll av flygmateriel m. m. 95 Understöd åtsegelflygverksamhet m. m. E Gemensamma staber m. m. 98 Vissabostadskostnadsersättningar M ilitärområdesstaber: 101 Militärområdesstabermed särskild budget 102 MUitärområdenasbyggnadskontor: Avlöningar 103 Militärområdenasintendenturförvaltningar: Avlöningar 103 Militärområdenas tygförvaltningar: Avlöningar F Centrala förvaltningsmyndigheter m. m. 109 113 Försök med gemensam datadrift G Institutioner m. m. Försvaretsforskningsanstalt: 115 Förvaltningskostnader 115 Forskningsverksamhet 115 Anskaffningoch underhåll av materiel : 117 Samlingarskonservering m. m. 117 Inredningav vissa arkivaliemagasin : 119 Samlingarskonservering m. m. och modellkammaren i : Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 120 Samlingars konservering m. m. 128 Försvarets medicinalkår: Övningar 137 Fritidsverksamhet m. m. 145 Ersättning tillstatens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggnadernasdelfond Ersättning till försvaretsfastighetsfond: 146 Borttagande av pansarhinder m. m. J Viss materielanskaffning m. m. 147 Utredningar rörande tillämnadematerielanskaffningar 147 Utredningarrörande tillämnade byggnadsföretag m. m. 148 Fortifikatoriskforskningsverksamhet 148 Försvarsmedicinsk forskning 150 Underhåll av sjukvårdsmateriel 150 Vissasignalförbindelser m. m. 152 Anskaffningav fortifikatorisk materiel 153 Årskostnaderför industriell krigsberedskap 153 Engångskostnader för industriell krigsberedskap Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 248 Byggnads- ochreparationsberedskapen: 154 Övningar m. m. K Bidrag till frivilliga organisationer m. m. 156 Frivilliga befälsutbildningsrörelsen m. m. 157 Frivilligasjukvårdsväsendet i krig 157 Frivilligadjursjukvården i krig 158 Understödåt vissa föreningar m. m. L Övriga gemensamma ändamål 161 Vissaspecialundersökningar m. m. 162 Reseersättningartill värnpliktiga m. fl. 162 Vissahälsovårdsåtgärder m. m. 163 Vissaersättningar i anledning av skador vid militär verksamhet m. m. 164 Ersättning ianledning av kroppskada, ådragen under militärtjänstgöring m. m. 164 Omskolningav i militärtjänst skadade 165 Vidareutbildningav viss civil personal 167 Beredskapskostnadervid förenade fabriksverken 168 Ersättning förrustning och rotering 169 Täckandeav vissa medelsbrister 170 Flygtekniska försöksanstalten: Uppdragsverksamhet 172 Bidrag till flygteknisk forskning N Civilförsvaret m. m. 174 Statenscivilförsvarsskolor 176 Avlöningar tillcivilförsvarspliktiga m. m. 178 Vissakostnader för civilförsvarsutbildning m. m. 181 Förvaring ochunderhåll av civilförsvarsmateriel m. m. 182 Bidragtill byggande av skyddsrum Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 249 183 Driftav skyddsrum 810 000 184 Bidrag till kommunerför anordnande av branddammar 6 299 823 000 185 Signalskyddsmateriel för civila myndigheter 186 Kostnaderför anskaffande av identitetsbrickor m. m. 186 Lokalhyrorför vissa skyddsrumsanläggningar 187 Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar 189 Reglering av prisstegringar 191 Lönekostnadspålägg för militära ramen 192 Kostnaderför projektilröjning på 195 Vissaskyddsrumsanläggningar 3 301 000 196 Uppförandeav förrådsbyggnader för civilförsvaret 3 000 000 197 Vissabyggnadsarbeten vid statens civilförsvarsskolor 3 813 000 200 Byggnadsarbeten för gemensamma ändamål 15 600 000 202 Byggnadsarbeten för armén 42 000 000 213 Byggnadsarbeten för marinen 9 200 000 216 Byggnadsarbeten för flygvapnet 32 200 000 226 Markförvärv för övningsfält m. m. *15 500 000 226 Befästningsarbeten för gemensamma ändamål 23 000 000 228 Befästningsarbeten för armén 3 000 000 230 Befästningsarbeten för marinen 36 800 000 232 Befästningsarbeten för flygvapnet 17 800 000 234 Flygfältsarbeten m. m. 237 Markförvärv för befästningar 550 000 Prop.1971:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 250 239 Byggnadsarbeten för 1 649 000 Summa för försvarets fastighetsfond 220 799 000 242 Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskinerför försvaret 14 000 000 Summa för kapitalbudgeten 244 913 000 Totalt för försvarsdepartementet 6 544 736 000 ISStUTE TRYCK, STKLM70 014424 Bilaga 7 till statsverkspropositionen 1971 Prop.1971:1 Till socialdepartementethör den allmänna försäkringen som inrymmer sjukförsäkring, folkpensioneringoch ATP stöd åt barnfamiljerna, sociala serviceåtgärder, hälso- ochsjukvården, de sociala vårdområdena, vissa åtgärder för handikappade,arbetarskyddet m. m. Det förslag tillutgiftsram för verksamhetsområde som läggs fram /72 omfattar ca . Detta innebär en ökning medca 1 725 milj. kr. från innevarande budgetår. Den betydande ökningen påsocialhuvudtiteln återspeglar det omfattande reformarbete som pågår inomsocialpolitiken. Trots en hård prövning av nya utgiftsbehov har det varitmöjUgt att skapa utrymme för fortsatta förbättringar på väsentliga områden.Arbetarskyddet tillförs kraftigt ökade resurser. Folkpensionens årsbelopp höjsväsentligt. Insatserna för vård och service åt åldringar och handikappadefortsätter att öka. Stödet till barnfamUjerna förstärks genom höjningen avbarnbidragen och bidragsförskotten och genom höjda inkomstgränserför bostadstUläggen. En snabb utbyggnad av samhällets barntillsyn fortsätter.Sjukvårdens resurser förbättras, i första hand för den öppna vården utanförsjukhusen. Ett omfattandeutredningsarbete pågår över hela det socialpolitiska omirådet. Frågan om nyainsatser för en bättre arbetsmiljö och för ökad social rättvisa i arbetslivetbehandlas av arbetsmiljöutredningen och utredningar på sjukförsäkringens ochyrkesskadeförsäkringens områden. Efter förra årets beslut om vidgademöjligheter tUl förtidspension för äldre förvärvsarbetande harpensionsålderskommittén tillsatts för en fortsatt översyn av pensionssystemet.Utformningen av en tandvårdsförsäkring behandlas i en pågåendeexpertutredning. Inom familjepolitiken behandlas frågan om det ekonomiskastödet tUl barnfamiljerna av familjepolitiska kommittén, ochbarnstugeutredningen gör en genomgripande översyn av verksamheten i daghem,lekskolor och fritidshem. Utredning pågår också om en ny lagstiftning för denkommunala socialvården mot bakgrunden av en förutsättningslös prövning avsocialvårdens målsättning och organisation. 1971:1 Bilaga 7 2 Aretssocialhuvudtitel präglas framför allt av en kraftig satsning på arbetarskyddet och arbetsimljöfrågorna.De nuvarande anslagen på drygt 30 milj. kr. till arbetarskyddsverket ocharbetsmedicinska institutet höjs med ca 5 milj. kr. Dämtöver förstärksarbetarskyddets resurser genom en arbetarskyddsfondsom årUgen skaU tiUföras över 20 milj. kr. Den störstabeloppsmässiga kostnadsökningen i socialhuvudtiteln för /72 faUer påfolkpensionsanslaget, som höjs med 960 milj. kr. Folkpensionens årsbeloppberäknas öka med ca . för en ensam pensionär och med drygt1 . för ett pensionärspar. Statens bidrag till social hemhjälp åtåldringar och handikappade räknas upp med 25 milj. kr. Anslagen för psykisktutvecklingsstörda och andra insatser på socialhuvudtiteln för handikappade ökasockså med närmare 25 milj. kr. Statsbidraget till sjukförsäkringenberäknas öka med 125 milj. kr. a. beroende på att hemarbetande make utanarbetsinkomst i samband med skattereformen har befriats frånsjukförsäkringsavgift. Höjningen av barnbidragen till 1 200 kr.per barn och år från medför för nästa budgetår ett ökatanslagsbehov på 270 milj. kr. Gynnsammareregler för bostadstillägg tUl bamfamiljer i låg-inkomstgrapper leder till en utgiftsökning med 60 milj. kr. Förstärkningenav samhällets insatser för barntillsyn beräknas öka statens kostnadermed över 80 milj. kr. På hälso- och sjukvårdens område sker enmålmedveten satsning på öppna vårdformer. Genom de ökade resurserna förläkamtbildning tUlkommer ca 1 000 nya läkareper år, som i första hand går till denöppna hälso- och sjukvården och långtidssjukvården. Insatsema förhälsovårdsupplysning och hälsoundersökningarutvidgas. Vid karoUnska sjukhuset inrättas en ny avdelning för njurmedicin med resurser för dialysbehandling. Destatliga anslagen till hälso- och sjukvården ökas för nästa budgetår med140 mUj. De öppna och frivilliga vårdformemaförstärks kraftigt inom ungdomsvård ochnykterhetsvård. Ungdomsvårdsskolomas anslag på driftbudgeten höjs mednärmare 7 milj. kr. och för nykterhetsvården beräknas också en ökning mednärmare 7 milj. kr. för nästa budgetår. För att få en fullständig bUd avsamhällets insatser på det sociala områdetbör man tUl socialhuvudtitelns utgifter lägga de socialpolitiska anslag somredovisas under andra huvudtitlar, de kostnader för allmän försäkring som intebelastar statsbudgeten samt landstingens och kommunernas kostnader försjukvård och socialvård. I följande sammanställning återges detotala samhällsutgiftema för socialpolitiken (utom vad somavser arbetsmarknad och bostadsproduktion). Utgifter i milj.kr. Ökning 1966-1971 1966 1971 milj.kr. Sjukvård och sjukförsäkring 6 800 13 600 6 800 100 Åldringar och handikappade 6150 11600 5 450 89 Bamfamiljer 2 700 4 800 2100 78 övrigt 350 600 250 71 Sammanlagt 16 000 30 600 14 600 91 harinsatserna för den sociala trygghetensåledes i det närmaste fördubblats. Samhällets sammanlagda årskostnaderför social omvårdnad och trygghet 1971 kan beräknas till ca . Den andel avbruttonationalprodukten som används för medborgarnas trygghet stigerfrån tiU . Antaletfolkpensionärer har fortlöpande ökat och utgör 1 366 000. Av dessa är 962 000 ålderspensionärer,ökningen av de äldre åldersgrupperna är en av orsakerna tUl de ökadefolkpensionskostnadema. Dessa beror dockfrämst på standardhöjningar av pensionerna och pensionäremas kompensation för prisstegringar. Folkpensionenhar från är 1965 tUl ökat ,varav är kompensation för prishöjningar och standardhöjningar. Folkpensionensårsbelopp (inkl. pensionstUlskott) för en ensam pensionär är . ochför ett pensionärspar , vartillkommer kommunala bostadstillägg. genomförs den tredje etappenav det av antagna programmet för årliga folkpensionshöjningargenom pensionstiUskott. En pensionär som inte kunnat förvärva ATP eUer som harlågt ATP-belopp får därigenom vid nuvarande basbelopp en ny standardhöjning avsin folkpension med . för makar fr. o. m. den 1 juli 1971.Härtill kommer de pensionshöjningar som genom indexreglema automatiskt följerav förändringar i konsumentpriserna. Dessa indexregler innebär att en sådan höjning beräknas inträda somkompensation för mervärdesskattenshöjning . Sammanlagt beräknas folkpensionens årsbelopp(inkl. pensionstillskotten) under loppet av 1971 stiga med . fören ensam pensionär och med . för ett pensionärspar och vid åretsslut uppgå till . Statens sammanlagda folkpensionskostnaderberäknas stiga med ], kr. under nästa budgetår. Därav avser 190 milj.kr. höjningen av pensionstillskotten tillpensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp. 210 milj. kr.beror på ökat antal pensionärer och 560 milj. kr. är beräknade kostnader förvärdesäkring av folkpensionema. 1971:1 Bilaga 7 4 Folkpensionsanslaget för budgetåret1971/72 beräknas därmed uppgå tiU 8 290milj. Kommunernas kostnader för de kommunala bostadstiUäggen tiUfolkpensionärer beräknas tiU ca 900 milj. kr. De sammanlagdafolkpensionskostnaderna för nästa budgetår beräknas alltså till ca 9 200 mUj.kr. ATP-utbetalningama beräknas till ca 1 700 milj. kr. för ca465 000 ATP-pensionärer, varav ca 270 000 är ålderspensionärer. De totala kostnaderna försjukförsäkringen beräknas öka med ca 350 rmlj. tUl 5 075milj. Statsbidraget till sjuklör-säkringen beräknas nästa budgetår öka med125 mUj. till 870 milj. kr. Ökningen avsjukförsäkringskostnadema speglar den omfattande reformeringen avsjukförsäkringen som genomförts med höjda förmånsnivåer i olika avseenden, men den beror också på en ökad sjukvårdskonsumtion.De tidigare karensdagarna i sjukpenningförsäkringen har avskaffats och dengenomsnittliga sjukpenningnivån har höjts från 60 till . Genomsjukronorsreformen har genomförts ett helt nyttsjukförsäkringssystem för läkarvård i samhällets regi. Den s. k.heinmafruförsäkringen har fr. o. m. byggts ut tiU en hemmamakeförsäkringsom omfattar både hemarbetande män och kvinnor. har reglerna förbarntiUägg från sjukförsäkringen gjorts lika för män och kviimor. StatsbidragettiU sjukvårdsförsäkringen har höjts för attkompensera det avgiftsbortfaU som uppkommer genom att hemarbetande makeutan arbetsinkomst från befriats från att betalasjukförsäkringsavgifter. Förbättrade läkemedelsrabatter har sänktmedicinkostnaderna för allmänheten så att ingen behöver betala mer än . vid varje inköp av medicin på recept. Läkemedelsreformenhar nu fuUföljts genom att apoteken fr. o. m. har överförtstiU ett stathgt apoteksbolag. En pågåendeexpertutredning har till uppgift att klarlägga hur en tandvårdsförsäkringnärmare bör utformas. EnUgt direktiven för utredningens arbete bör syftet med en tandvårdsförsäkring varaatt göra en god tandvård tillgänglig till en för aUa medborgare överkomligkostnad. I direktiven har också anförts atten tandvårdsförsäkring kan göras aU-mängiltig, men att det också kanfinnas skäl för vissa avgränsningar och förprioritering av vissa tandvårdsbehov. Det bUr en av expertutredningensuppgifter att klarlägga tandvårdsförsäkringens omfattning och i detta avseendelägga fram alternativa förslag. En förstärkning av folktandvårdens resurser ingår i förutsättningarna förtandvårdsförsäkringen. I utredningsuppdraget ingår också att undersöka påvilket sätt den tandvård som lämnasav de icke landstingsanstäUda tandläkarna kan inordnas i en tandvårdsförsäkringoch att därvid skapa garantier mot omotiverade arvodeshöjningar vid införandeav försäkringen. har lagt fram förslag (SOU 1970: 11)om aU landstingen skaU få ett lagfäst ansvar för tandvården. Detta förslagUksom övriga frågor som 1971:1 Bilaga 7 5 aktualiserats av folktandvårdsutredningen skall prövas med att det tasstäUning till tandvårdsförsäkringens utformning. Flera andra frågorsom berör socialförsäkringen är under utredning. Utredningsarbetet syftar tUl attkontinuerligt utveckla socialförsäkringen och fortlöpande anpassa den till utvecklingen isamhället. Ett grundläggande drag i detta utvecklingsarbete är strävandena attåstadkomma ökad jämlikhetmellan olika grapper i samhället. På pensionsområdet utrederpensionsförsäkringskommittén bl. a. frågorrörande likställighet mellan män och kvinnor. Kommittén väntas avlämna sitt slutbetänkande som bl. a. berör barnpensionerna.I den nya pensionsålderskommitténpågår nu arbetet med en översyn av hela det regelsystem som gäller för uttag av ålderspension från folkpensioneringenoch ATP. Utredningen skall behandla såväl frågan om en allmän sänkning av pensionsåldern som frågan om en merarörlig pensionsålder. Även de problemsom hör samman med frågan om standardsäkring inom den allmännapensioneringen skall prövas av denna utredning. Inomsjukförsäkringens område undersöker den tillsatta sjukpenningutredningenföratsättningarna att göra sjukpenningen från mer jämförbarmed sjuklön från arbetsgivare. Utredningen skall pröva de tekniska möjligheterna att görasjukpenningen beskattningsbar, vilket självfallet förutsätter att de nuvarandesjukpenningbeloppen höjs. Sjukpenningen skulle då också kunna göras pensionsgrundande för ATP. I en särskild proposition till åretsriksdag kommer att läggas fram förslag omövergång till ett enhetligt avgiftssystem för den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen,liknande det som gäller inom ATP. Det är avsiktenatt sätta igång en översyn av yrkesskadeförsäkringens förmåner. Denna översyn av yrkesskadeförsäkringenutgör, tillsammans med det arbete sompågår i pensionsålderskommittén och sjukpenningutredningen, ett led i strävandena att åstadkomma större socialrättvisa i arbetslivet. Samma målsättning ligger bakom de i annatsammanhang berörda förslagen om kraftigtökade resurser för arbetarskydd och företagshälsovård liksom det pågående arbetetmed en genomgripande översyn av hela arbetarskyddslagstiftningen. Den allmännaförsäkringens samlade utgifter kan för beräknas tiU ca 15 500 milj. kr. Därav faller ca 8700 mUj. Detåterstående beloppet finansieras till ca 4 200 milj. kr. medarbetsgivaravgifter, ca 1 700 milj. kr. genom sjukförsäkringsavgifter från enskildaoch ca 900 milj. kr. Att skapa trygghet för de äldre är encentral uppgift för socialpolitiken. Detökade antalet åldringar kräver en fortlöpande utbyggnad av vårdresurserna.Detta avspeglas bl. a. i en fortsatt ökning av statens bi- 1971:1 Bilaga 7 6 drag till kommunemas sociala hemhjälp. Under nästabudgetår höjs anslaget för den sociala hemhjälpen med 25 mUj. till totalt200 milj. kr. De ökade insatserna för hemhjälpen har lett tUl att antaletåldringar och handikappadesom får hjälp i sina hem beräknas uppgå till ca 280 000 under år 1971.Motsvarande siffra var 80000. Antalet hemsamariter har under samma tidstigit från 11 000 till omkring 60 000. Inom ramen förhemhjälpsanslaget kommer liksom tidigare att bedrivas försöksverksamhet medsärskUda insatser för vård och service i glesbygder. För detta ändamål beräknas 10 mUj. Utbyggnaden avhemhjälpsverksamheten är en del av det åldringsvårdsprogram som steg för steg har förverkligats sedanmitten av . Det innefattar ocksåen förstärkning av långtidssjukvården och en upprustning av de äldresbostäder. Sjukhem förlångtidssjukvård, huvudsakligen för äldre, har förtur inom sjukhusbyggandet och harstaten lämnat ett särskilt lånestöd till sjukvårdshuvudmännen för attunderlätta uppförandet av sjukhem. Detta lånestöd, som avser sjukhemsbyggen sompåbörjats före , har utgjort en väsentlig föratsättning förden snabba utvecklingen på området och letttill tillkomsten av ca 15 000 nya vårdplatser. Det sammanlagdaplatsantalet på sjukhem beräknas nu till ca 43 000. Platsantalet påålderdomshemmen är omkring 60 000. Utöver sjukhusens platser för akutvårdförfogar åldringsvården alltså nu över sammanlagt mer än 100 000 platser påsjukhem och ålderdomshem. Upprastningen av åldringarnas bostäderfortsätter som ett viktigt led i den öppnaåldringsvårdens utbyggnad. Det statliga stödet i form av rän-tefriaförbättringslån utgår från anslag under . Denna långivnmg,som sker utöver ramarna för bostadsbyggnadsprogrammet, har sedan den börjadeår hitrills lett till upprastning av omkring 90 000 åldringsbostäder. Det aUmänna barnbidraget har fr. o. m.den 1 januari höjts med . per bam och år. Genom dennabidragshöjning tillförs bamfamiljemaytterUgare 540 milj. kr. Barnbidragsanslaget beräknas därigenomför /72 komma att uppgå till 2 160 milj. kr. Barnbidragen utgårtiU omkring 1 miljon barnfamiljer med ca 1,8miljoner barn. De ger alla barnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt tiUskott som verksamt bidrar till att utjämnaskillnaderna i levnadsnivå mellan barnfamiljer och familjer utan barn. De barn vars föräldrar lever åtskilda ärgaranterade ett särskilt ekonomisktgrundskydd genom bidragsförskotten. Detta familjepolitiska skydd åtensamstående med barn har fr. o. m. förstärkts genom attbidragsförskotten höjts från tiU av basbeloppet. 1971:1 Bilaga 7 7 innebären höjning med . per barn och år vid nuvarande basbelopp.Samtidigt höjs åldersgränsen för bidragsförskotten från till . De ensamstående bamförsörjarna tiUförs därigenombidragshöjningar med i rant tal 100 milj. kr. De statliga ochkommunala bostadstilläggen utgör också ett viktigt komplement till bambidragen. Syftet meddem är att flerbarnsfamiljer ochbarnfamUjer i låginkomstgrupper skaU kunna höja sin bostadsstandard. Omkring400 000 barnfamiljer uppbär bostadstUlägg. Med hänsyn till bamfamiljemai låginkomstgrupper föreslås nu en höjning av in-komstgränsema för oreducerade bostadstUlägg som gör det möjligt förbarnfamUjer med en årsinkomst på . att få fullt bostadstillägg.Kostnaderna för denna förbättring av bostadstilläggen beräknas till 60 mUj. kr.för helt år. En allmän översyn av det ekonomiskastödet till barnfamiljerna pågår i familjepolitiska kommittén. Bättre möjligheter till barntillsyn haralltmera kommit i förgrunden när det gäUer samhällets service tUlbarnfamiljerna. En betydande höjning avstatsbidragen till kommunerna för driften av daghem och fritidshem hargenomförts . Kommunerna har därigenom fått ökade möjligheter att fortsätta den utveckling sompågått och somresulterat i att antalet platser för tiUsyn av bam med förvärvsarbetandeeUer studerande föräldrar ökat från ca 24 1965 tiU 72 000 i mitten av . På grundval avkommunernas aktuella planer kan man räkna med att daghem och fritidshem medsammanlagt närmare 25 000 nya platser kommer att byggas underinnevarande och nästa budgetår. Härtill kommer ett ökat antal platser ikommunala familjedaghem. Anslagen tUl statsbidrag för daghem,fritidshem och famUjedaghem höjs för nästa budgetår med ca 85 mUj. Engenomgripande översyn av daghems- och förskoleverksamheten pågår inom 1968 års barnstugeutredning.Utredningen behandlar bl. a. målsättningen fÖr den verksamhet som bedrivs idaghem och lekskolor samt frågan om utformningen av en förskoleverksamhet sompå sikt kan omfatta alla barn närmast före inträdet igmndskolan. Utredningen behandlar även defrågor som gäller fritidsverksamheten för skolbarn. Den har också iuppdrag att utforma riktlinjer för utarbetande av kommunala barntUlsynsplaner för utbyggnad av en barntiUsyn som tillgodoserefterfrågan från föräldrar som förvärvsarbetar, studerar eUer av annan anledning har behov av samhällsstödi omsorgen om sina barn.Bamstugeutredningen väntas redovisa ett betänkande angående utformningenoch omfattningen av barnstugeverksamheten för barn som är underskolåldern. Avsikten är att utredningen skall presentera en promemoria om pedagogisk målsättning och program förförskolan. 1971:1 Bilaga 7 8 Den sjukvårdspolitiska målsättningen harunder alltmera inriktats på att främja den mindrekostnadskrävande sjukvård som ges vid läkarstationer och vårdcentraler utanförsjukhusen. Olika åtgärder har vidtagits för att i första hand ställa de nyasjukvårdsresurserna till förfogande för denav samhället bedrivna öppna decentraliserade sjukvården. Detta har skettbl. a. genom sjukronorsreformen, genom ett nytt system för läkarutbildningenoch läkartjänsternas fördelning och genomändringar i sjukvårdslagstiftningen. Parallellt härmed har genomförts en kraftig utbyggnad av hemhjälpen för deäldre. Såväl vid fördelningen avläkartjänster som vid fördelningen av de tillgängliga investeringsresursernapå sjukvårdsområdet har den öppna sjukvården prioriterats tiUsammans medlångtidssjukvården, psykiatrin och kliniker som behövs för den ökade läkarutbildningen. Omkring två tredjedelar av sjukvärdsinvesteringamai år omfattar dessa områden av sjukvården. Ett fortsatt genomförande av dennasjukvårdspolitiska målsättning tvingar framen större återhåUsamhet beträffande den i regel redan väl utbyggdaslutna vården och stäUer allt större krav på effektiv planering och rationalisering av sjukvården.