prop · FU0355 · 1971-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1971 Prop. Kungl.Mai:ts proposition angående svenskt deltagande i program för en europeisk storaccelerator;given . Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande liU rUcsdagen föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås atl deltar i del program för en storacceleratorsom beslutals av den europeiska organisationen för kam-forskning ().Sveriges andel av kostnadema kommer i huvudsak att bestridas inom ramen förreservationsanslaget Atomforskning. Utdragav protokollet över utbUdningsärenden, bålletinför Hans Maj:t Konungen i statsrådet påStockholms slott . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . StatsrådetMoberg anmäler efler geraensara beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om svenskt deltagande i program för en europeisk storaccelerator ochanför. Dengren av fysiken sora kaUas elemenlarpartikelfysik omfattar studiet avmateriens innersta stmktur och dess minsta beståndsdelar samt de naturlagar somgäller för dessa. Forskningen bedrivs som elt samspel raeUan teoretisk ochexperimentell verksamhet. Denexperimentella forskningen arbetar med två huvudinstrument, dels acceleralorerför produktion av energirika protoner eller elektroner, dels deteklorer.Forskningsmetodiken går i stor utsträckning ut på att anordna koUisioner med delill hög hastighet accelererande partiklama och att med detektorernas hjälpkartlägga vad som sker vid koUisionerna eller i anslutning tUl dessa. UtveckUngeninora forskningsområdet ställer krav på partikelstrålar av allt högre energioch intensitet och därmed aUl större acceleralorer. Därmed öppnas också bl. a.nya möjligheter för forskarna atl studera detaljerna i de enskilda partiklarnasstmktur. 1.2Den europeiska organisationen för kärnforskning Deteuropeiska samarbetet på kämforskningens oraråde inleddes i början av1950-talet. En överenskoraraelse angående upprättande av en europeiskorganisation för kärnforskning () antogs i den Prop.1971: 55 3 ratificerade överenskommelsen (jfr prop.1953: 127, SU 1953: 77, rskr 1953: 167). Vissa ändringar har gjorts i överenskoraraelsen.För del godkändes dessa genom Kungl. Maj:ls beslut den 17 december1970 (jfr prop. 1970: 182, SU 1970: 224, rskr 1970: 439). Ändringarna har trätti krafl . CERNhar enligt artUcel II i överenskoraraelsen till ändamål atl vidtagaåtgärder för samarbete mellan europeiska stater rörande kärnforskning av rentvetenskaplig och grundläggande karaktär samt annan forskning nära samhörandedärmed. Organisationen skall enligt nämnda artikel inte befatta sig raeduppgifter för militära ändamål. Resultaten av dess experimentella ochteoretiska arbete skaU offentiiggöras eUer på annat sätt göras allmänt tUlgängliga. Följandestater är f. n. medlemmar i : , , , ,, , , , , ,saral . och hartidigare varit medlemmar. , och har ställning somobservatör. Varje medlemsstat har en röst i beslutande organ, rådet. Organisationen driver f. n.ell laboratorium som omfattar bl. a. en protonsynkrotron (acceleralor) förenergin 28 mUjarder elektronvolt (gigaeleklronvoll, GeV), en synkrocyklolronför energin 0,6 GeV och deteklorer. De två acceleralorerna ärforskningsverksamhetens basin-slmmenl. Laboratoriet är beläget i Meyrin näraGeneve, . Verksamheten vid della laboratorium kommer atl utvidgas genomall protonsynkrotronen kompletteras raed s. k. lagringsringar (jfr prop. 10 s. 560, SU 1966: 42, rskr 1966: 125). Dessa är under uppbyggnad ochberäknas kunna bli tagna i bruk för forskningsverksamhet omkring den 1 juU 1971(jfr prop. 1971: 1 bil. 10 s. 340). Med hjälp av lagringsringarna kan man dock raed begränsningar bl. a. i fråga om intensiteten studera kolUsionermellan protoner vid energier motsvarande vad en acceleralor för energin 1 700 GeVskulle kunna prestera. Är 1967 undertecknades ettavtal mellan och den sovjetryska stalskommittén för utnyttjande avatomenergi. Genom detla avtal har forskare från fåll möjlighet all delta iexperiment vid den sovjetiska 76 GeV-acceleratorn i Serpukhov. MetUemsstaternasekonomiska bidrag fastställs på grundval av resp. lands nationalinkomst.Sverige svarar f. n. för av kostnaderna för gmndläggande program,vilket för /72 motsvarar ca 15,1 milj. kr. samt avkostnaderna för verksamheten vid lagringsringarna (tilläggsprogram), vilketmotsvarar ca 4,7 milj. kr., dvs. sammanlagt ca 19,8 milj. kr. (jfr prop. 10 s. 340). Statensråd för alomforskning är svenskt kontaktorgan med . 1* 1971. 1971: 55 4 Anslagettill alomforsknmg inom , vilket disponeras av detla forskningsråd,uppgår för /71 till 16 milj. kr. och har för /72i stalsverksproposilion föreslagits tiU . (jfr prop.1971: 1 bU. 10 s. 339). År1963 upprättades på initiativ en kommitté, , i vilken ingick elt femtiotal ledande högenergifysiker från . Denna kommitté föreslog bl. a. atl en 300 GeV-acceleralorskulle byggas i . Förslagel bearbetades därefter inom . rådbemyndigade dess ordförande alt underställa medlemsstaterna projektetför diskussion och beslut. Fördetta förslag samt dess vidare behandling redogjorde jag i prop. 1970: 182angående godkännande av vissa ändringar i överenskommelsen angåendeupprättande av en organisation för kärnforskning (s. 4). 2.2 Programför en storaccelerator År1970 beslöt atl påbörja undersökningar rörande ell alternativt prograraför förverkligande av storacceleratorprojektet. Enligt den prograradefinitionsom utarbetats för projektet är syftet all i skapa resurser som gör detmöjligt atl bedriva forskning på elemenlarparlikelfysikens område med protonerav minst energin 300 GeV. En acceleratoranläggning skall uppföras på etlmarkområde norr om nuvarande laboratorium i Meyrin, utanför , Schweiz.CERN:s nuvarande acceleralor kommer därigenom atl kunna utnyttjas som föracceleralortill storacceleratorn. Dessutom kommer viss del av lokalerna och utrustningenvid nuvarande laboratorium all kunna utnyttjas for forskning i anslulninglill storacceleratorn. Genom atl på della sätt utnyttja redan befintligaresurser har man lyckats nedbringa de totala kostnaderna för programmet. Acceleraloranläggningenberäknas ta åtla år atl bygga. Därefter skaU anläggningen tas i drift på enenerginivå av 300 GeV. Prograraraet innefattar emellertid även möjlighet allredan under uppbyggnadsperioden i stället för en del av acceleralorns magneleranvända s. k. supraledande raagneler om de tekniska och ekonomiska förutsältningarnafinns. Därigenom skulle maskinenergin kunna ökas till omkring 400 GeV vid uppbyggnadsperiodensslut. Enligt programdefinilionen skulle därefter 300 GeV-acceleralorns energikunna ökas upp mot 1 000 GeV genora atl acceleralorns saratiiga magneler ersäUsmed supraledande magneler. 1971: 55 5 Kostnadernaför programmet under den åttaåriga uppbyggnadsperioden har berälcnats tillsammanlagt 1 150 milj. schweizerfrancs (prisläge), dvs. ca 1,4miljarder kr. belopp får överskridas endast om med tvåtredjedels majoritet beslutar all så får ske och under förutsättning alt ingenstat som deltar i programmet röstar mol etl sådant förslag. Underförutsättning alt samtliga medlemsstater deltar i programmet kan den svenskaandelen av kostnaderna under den åttaåriga uppbyggnadsperioden beräknas tUlsammanlagt ca 64 milj. kr. Den årUga kostnaden för programmet beräknas uppgå tillföljande belopp (prisläge). 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Kostnaderi milj. schwei zerfrancs 30 105 165 180 175 165 165 165 Svensk andel (milj. 1,7 5,8 9,2 10,0 9,7 9,2 9,2 9,2 Föratt undvika en aUtför kraftig ökning av totala budget på gmnd avkostnaderna för 300 GeV-programmet har förslag lagts fram ora inskränkningar inuvarande prograra, dvs. det grundläggande programmet och programmet förlagringsringar, jämfört med den kostnadsutveckling för dessa program sorafastställdes av . Konsekvenserna förforskningsverksamheten av nedskärningar om sammanlagt ca 200350 milj. schweizerfrancsunder den åttaåriga uppbyggnadsperioden har undersökts. En nedskärning om ca200 milj. schweizerfrancs har därvid bedömts vara möjlig och ulan alllför aUvarligakonsekvenser för detta forskningsprogram. För del innebär della all merkostnadenför 300 GeV-programmel begränsas tiU ca 52 milj.kr. (prisläge). 2.3Frågan om svenskt deltagande Statensråd for alomforskning har i skrivelse föreslagit allSverige deltar i programmet för storaccelerator. Efter remiss haryttranden över promemoria angående svenskt dellagande i projekt för eneventuell europeisk storaccelerator avgetls av universitetskanslersämbetet,som överlämnat yttranden från vederbörande uni-tetskanslersämbetet, soraöverlämnat yttranden från vederbörande universitets- och högskolemyndighetersamt av statens medicinska forskningsråd, statens råd för samhällsforskning,statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens råd för alomforskning,styrelsen för teknisk utveckling samt . Därjämte harvissa skrivelser inkommit. Prop.1971: 55 6 I proraeraoria angående svenskt deltagande i projekt fören eventuell europeisk storaccelerator (upprättad inom ulbildningsdepartemenletden ) anmodades remissinstanserna att, raot bakgrund av vissafrågor, inkomma med synpunkter på detta projekt. Remissinstansernas yttrandenbeslår till övervägande del av svar på dessa frågor. I del följande redovisasförst remissinstansernas slällningslaganden till ett svenskt deltagande i storacceleratorprojektet.Därefter redogörs för frågorna i promemorian samt svaren på dessa. och matematisk-fysiska sektionen viduniversitetet i , matematisk-naturvetenskapliga fakulteten och sektionenför teknisk fysik vid i , matematisk-naturvetenskapliga ochmedicinska fakulteterna vid i , rektorsämbetet viduniversitetet i , rektorsämbetet och sektionerna för teknisk fysik ochelektroteknik vid tekniska högskolan i , tekniska fakulteten vidhögskolenheten i , , statens råd församhällsforskning, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens råd föratomforskning och tillstyrker ett svenskt dellagandei storacceleratorprojekt. Elt antal remissinstanser har uttalat atl eltdellagande inte får inverka menligt på anslagsutveckUngen för andraforskningsområden. , rektorsämbetet viduniversitetet i samt statens medicinska forskningsråd avstyrker ellsvenskt dellagande. Inom universiletskanslersämbelel har ärendet behandlats avfakultets-beredningen för raatemalik och naturvetenskap som tillstyrker elldeltagande i projektet samt av fakultetsberedningen för de tekniska vetenskapernasom avstyrker ett deltagande. Frågan har inle beretts inom ämbetets styrelse. Hur bedöras behovet av gmndforsknlng på häraktuellt område raed hänsyn till bl. a. forskningsutvecklingen inom andraområden samt raed utgångspunkt från en i storl sett oförändrad utveckling av desaramanlagda anslagen tiU nationell och intemationell grundforskning? Högenergifysiken eller partikelfysiken är, framhållerstatens naturvetenskapUga forskningsråd, ell för vår kännedom om naturen fundamentaltområde. Rådet anser del angeläget all arbeta vidare både teoretiskt och experimenteUtinom detla forskningsfält. Det vetenskapliga värdet av del europeiska storacceleratorprojektetmotiverar all deltar i della. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universiteteti anser att partikelfysiken hör till de mest aktuella och fundamentalaämnesområdena inom fakulteten. Även om många vikliga rön gjorts inom detta orarådeunder del senaste årtiondet är antalet obesvarade frågor fortfarande stort.Svaren måste sökas raed hjälp av de högre partikel- 1971: 55 7 energieroch intensileter som den föreslagna acceleratorn skulle producera. Behovet avytterligare gmndforsknlng är därför väl motiverat. Enligt fakulteten bör denföreslagna satsningen på den europeiska storacceleratorn rimligen kunna skeulan att verka hämmande på andra vikliga forskningsgrenar. Denna bedömning göräven statens råd för atomforskning, matematisk-fysiska sektionen vid uriiversiteteti samt rektorsämbetet vid i . är den kunskap som forskning inom partikelfysikens område ger inleendast nödvändig för all skapa vår världsbild. Den kommer även all varavärdefull för mänga andra områden och kan förväntas ge underlag för kommandetekniska tillämpningar. Såväl del vetenskapligavärdet av fortsatt högenergiforskning som behovet av atl utsträcka gmndforskningeninom området tUl betydligt högre energier understryks också av bl. statens råd för atomforskning. Vadbeträffar storleken av anslagen till eleraenlarpartikelfysiken konstaterartekniska fakulteten vid högskolenheten i att forskningen inora detlaoraråde är raycket dyrbar och att de föreslagna kostnaderna ur ettinternationellt perspektiv verkar rimliga. Fakulteten anser alt regeringengenom sin tidigare satsning på och på europeiskt samarbete inte gäma kanundandra sig en förhållandevis måttiig expansion av verksamheten vid ,vilken synes nödvändig för elt livskraftigt forskningsprogram. Enförutsättning för satsningen är dock alt den inte påverkar anslagen tiUforskningsråden. Del är svårt alt se om de erhålbiaresultaten från högenergiforskningen slår i rimlig relation till del pris manfår betala, framhåller matematisk-naturvetenskapliga och medicinskafakulteterna vid i . Fakulteterna, som anser det orimligt attla medel från andra forskningsområden för att bekosta en utvidgning av ,känner mycket stor tveksamhet inför elt svenskt dellagande i den föreslagna storacceleratorn. Universitetskanslersämbetetframhåller atl satsning på ell forskningsområde även inom en växande totalrambör vägas mol andra angelägna utbyggnadsbehov. Ämbetet har i sinaanslagsframställningar lagt viklen vid sådana ämnesområden där grandläggandeforskning krävs för utveckling av vitala fäll av samhällsverksamheten. Även omdel kan vara berättigat all avvika från de nationella värdeskalorna när del gäUerprojekt av inlernalionell natur, anser ämbetet atl man bör söka länka in ävende intemationella saisningama från de stora, i och för sig fascinerandeprojekten av typ storacceleratorn, till en forskning raed inriktning motglobalt betydelsefulla områden, såsom awärjning av hotet mot livsmiljön. Settur den medicinska forskningens synvinkel kan etl svenskt deltagande iprojektet inte bedömas som angeläget, framhåUer statens medi- Prop.1971: 55 8 Vid en i stort sett oförändradutveckling av de samraanlagda anslagen för grundforskning är det, enligt rådet,önskvärt att kraftigt prioritera bioraedicinsk forskning på bekostnad avdyrbara projekt ulan någon närliggande tillämpning på de problem som är aktueUai dagens värld. Hur bedöms den europeiska utvecklingen molbakgrund av övriga internationeUa strävanden inom detla område? Den europeiska forskningen inom partikelfysikens områdenhar, enligt rektorsämbetet vid i , varit i främstalinjen och helt i klass med övrig internationell verksamhet på giund av denorganisatoriska och vetenskapliga framgång sora uppbyggnaden av visat siginnebära. Etl vUlkor för alt skall kunna behålla en framståendeställning inom detta forsknuigsområde är atl planerna på 300 GeV-acoeleratornrealiseras. Även matematisk-fysiska sektionen vid iUppsala, matematisk-naturvetenskapliga fakulteten och sektionen för tekniskfysik vid i , statens naturvetenskapliga forskningsråd,statens råd för atomforskning m. fl. framhåller att en europeisk, storacceleratorär nödvändig för att vidmakthålla den höga forskningsnivå som europeiskpartikelfysik uppnått. Om den europeiska acceleratorn inle kommer till ståndtorde, enligt statens naturvetenskapliga forskningsråd, samarbete mellanforskare från , och försvåras på grund av dennivåskillnad i forskningspotential som i så fall kommer all föreligga. I avses en liknande acceleralor bli lagen i bmk redanunder , påpekar rektorsämbetet, sektionerna för teknisk fysisk ochelektroteknik vid tekniska högskolan i . De europeiska forskarna fårdärför av efler CERN-acceleralorns start räkna med attkomraa med andrahandsdala och får svårigheter att få sina resultat på samraasätt observerade utanför rena fac:kkretsar. Efter ell antal år bör emellertiden paritet ha nåtts och de båda maskinerna arbeta under likartade förhåUanden. Del föreligger inte någon konfliktsituation raeUan denplanerade utvecklingen inora partikelfysiken i och den verksamhetsom planeras på andra håll, anser . storacceleratornrealiseras koramer detla att i hög grad öka och stimulera samarbetet mellanUSA, och , vilket torde vara en nödvändig förutsättningför en eventuell framtida global planering. Vilka konsekvenser får en reduktion (enligt deredovisade två alternativen) av verksamheten vid nwarande anläggning försvenska forskare? Samtliga remissinstanser som besvarat frågan bedömer enreduktion Prop.1971: 55 9 av verksamheten vid nuvarande anläggning med ca 200milj. schweizerfrancs under acceleralorns uppbyggnadsperiod som godtagbar. Enytterligare reduktion skulle däremot få allvarliga konsekvenser såväl förverksamheten vid som för de forskare som utnyttjar resurser. Vilken nationell verksamhet är oundgängligennödvändig vid elt dellagande i det europeiska programmet och vilken nationellverksamhet ger tillsammans med elt deltagande i del europeiska programmet detbästa utbytet i förhåUande lill den totala insatsen? Den nationella verksamheten inom området bör i första handbedömas efter sin egen förtjänst och i konkurrens med andra forskningsprojekt, framhåUerstatens naturvetenskapliga forskningsråd. Enligt rådets uppfattning kommer dennationella verksamheten under de närraasle åren att ha en någorlunda oförändradandel av den totala satsningen på nationell grundforskning. Matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid i anser atl nuvarande nationellaverksamhet utgör en god bas för samarbetet inom . Det är möjligt all della i sloracceleratorprogrammet ävenom nationella möjligheter all dra fördel av projektets resurser skulle saknasanser såväl matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid i rektorsämbetena vid och tekniska högskolan i skulle innebära ett stöd till internationell grundforskning inom ett raycketviktigt forskningsområde sora de nationella forskningsresursernainriktades mol andra mål. Inompartikelfysiken liksom många andra områden erfordras en viss minsta insats,påpekar matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid i denna blir forskargrupperna för små för alt vara effektiva och har förknappa resurser för att kunna fylla sina forskningsuppgifter i den hårda inlernalionellakonkurrensen. Vid knappa anslag är därför, enligt fakulteten, en koncentrationav verksamheten lill ett fåtal platser nödvändig. Även rektorsämbetet viduniversitetet i och en sådankoncentration nödvändig. Verksamheten bör i första hand koncentreras lillUppsala, och där grupper redan finns verksamma. Man börräkna med en viss ökning av den nationella satsningen på partikelfysikens orarådei och raed atl den nya acceleratorn blir tillgänglig, anser matematisk-fysiskasektionen vid i , rektorsämbetena vid ochtekniska högskolan i . Det är, enligt matematisk-fysiska sektionen viduniversitetet i , sannoUkt att en viss förskjutning av resurserna inomangränsande områden av kärnfysiken kommer alt bidra lill en upprustning avhögenergifysiken. Genom en sådan resursförskjutning bör det bli möjligt allinom ramen för en myckel måttlig anslagsökning bygga upp en nationell verk- 1971: 55 10 samhetav tillräcklig omfattning för en effektiv framlida forskning inom högenergifysiken. Medhänsyn lill bl. a. forskarrekrytering och forskarutbildning kan en ökning avden nationella satsningen till mer än det dubbla knappast effektivt ulnylljas,anser matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid i . Med ensådan ökning skulle den svenska partikelforskningens omfattning dock kunnautvidgas så atl ett deltagande i forskningen vid 300 GeV acceleratorn jämsidesmed den nuvarande verksamheten i möjliggörs. Enrainimisatsning för den nationella verksamheten är att i fortsättningen stannavid nuvarande siffror för utgifter priser, anser statens råd föratomforskning. Rådel finner alt en nationell verksamhet med rimligt utbyte avSveriges dellagande i bör baseras på bl. a. en experimentell verksamhetinom partikelfysiken vid rainst två universitet och experimentell verksamhetinom högenergifysiken vid några institutioner i landet samt en teoretiskverksamhet vid ell flertal universitet och högskolor. VUka konsekvenser bedöms elt genomförande av här aktuellt projekt få försvenskt näringsliv? (Frågan närmast avsedd för styrelsen för teknisk utvecklingoch .) Styrelsenför teknisk utveckling påpekar all den korta remisstiden inle medgett ennärmare undersökning av konsekvenserna för näringsUvet. Styrelsen anseremellertid alt några direkt påtagliga konsekvenser av storacceleratorprojektetför svenskt näringsliv knappast lorde kunna påvisas, medan framhåller att det finns svenska förelag för vilka etl svensktdeltagande i projektet skulle ha stor ekonomisk betydelse. Industriförbundetanser dock atl den teknologiska betydelsen för svensk industri sannolikt ärstörre än den ekonomiska. Samverkan mellan områden som finmekanik, elektronikoch industriell dalateknik kan, enligt industriförbundet, möjliggöra förberörda företag atl Ugga väl framme i utvecklingen och ge teknologiskakvaliteter av stor betydelse för samhället. Statensråd för atomforskning påpekar att andel av hittiUsvarandebeställningar är och atl, om samma procentueUa förhåUande blirgällande för 300 GeV-projektel, svensk industri skulle kunna påräknabeställningar om ca 14 milj. kr. under den åttaåriga uppbyggnadsperioden. Kungl.Maj:t tillkallade sakkunniga (se riksdags-ber. E 1967: 53) förberedning av frågor rörande upprättande av storaccelerator. Frågan om del nuaktuella projektet har diskuterats av de sakkunniga, som vid samraanträde den10 mol bakgrund avde avgivna remissyttrandena fann att en länkbar lösning av finansieringsfråganvar all låta kostnaderna rymmas inom ramen för de anslag som står eller kankomma alt stäUas tiU förfogande för naturvetenskaplig forskning i vid mening. Desakkunnigas förslag lill lösning av finansieringsfrågan låg sedan till gmnd föröverläggningar mellan statens råd för alomforskning, , stjTclsen för teknisk utveckling och UtbUdningsdepartementet.Vid sararaanträde beslöt statens råd för atomforskning alltillstyrka svenskt dellagande i projektet på följande viUkor. Samtiigafaktiska merkostnader (såväl kostnader somdriftkostnader) för deltagande i storacceleratorprojektet skallbestridas inom ramen för reservationsanslaget Atomforskning genom enmotsvarande reduktion av de raedel sora slår eller kan komraa alt ställas tillförfogande för nationell verksamhet. Utgångspunkten är därvid atl detla anslagunder sloracceleralorns uppbyggnadsperiod utvecklas i en takt motsvarande densom ägt ram . Uppbyggnadsperioden för acceleratornberäknas omfatta åren 1971 1978. Vad avser andel av kostnademabudgetåren 1970/71 och 1971/72 ryms dessa inom ramen för rådets anslaginnevarande budgetår och det i statsverkspropositionen för /72föreslagna anslaget. och styrelsen förteknisk utveckling föratsatts under budgetåren 1971/721973/74 bidra med samraanlagt3 milj. kr. Kostnadernaunder uppbyggnadsperioden stiger mycket snabbi fram t. o. ra. budgetåret1974/75. För all undvika en alllför kraftig reduktion avden nationeUa verksarahelen förutsätts statsmakterna förskollera sammanlagt 5milj. under budgetåren 1972/73 1974/75 av andel av kostnadernanämnda budgetår. De anslag sora under budgetåren 1975/761978/79 kan komma attställas till förfogande för nationell verksamhet reduceras med motsvarandebelopp. Vidsammanträde den 9 febmari 1971 med styrelsen för teknisk utveckling fattadesföljande beslut. Styrelsenbeslöt all för projektet europeisk storaccelerator () bidraga med 1 railj.kr. fördelade raed en tredjedel på vardera av budgetåren 1971/721973/74.Medlen ställes till statens råd för alomforskning förfogande för avsettändamål. Medlen får endast användas för ifrågavarande projekt under föratsättningatt slalsmaklema beslutar all skall deltaga och att därvid i övrigterforderliga medel för projektet ej komraer alt belasta styrelsen.