prop · FU0363 · 1971-12-31 00:00:00 — Härigenora raöjliggörs för fiskarna alt få ul lägst dessa priserför den fisk, sora säljs till konsumtion inom landet eller för export tUlsådana länder där införseln inte är centraliserad. Den fisk, sora inle kansäljas till fastställda rainiraipriser, överläs av en särskildprisregleringsförening. Svensk fisk, ekonoraisk förening. Den fisk sora tasöver säljs inom landet till djurföda eUer liU beredning av fiskmjöl och förexport lUl länder med centraliserad införsel. För denna verksamhet tUlförsföreningen medel från jordbruksnämndens prisregleringskassa för fisk. Förfisk, sora överlagils av föreningen fisk, utbetalas lill fiskaren ell s.k. garantipris. På sydkusten utbetalas dessutora ell prisul-järaningsbidrag raedvisst belopp per kg djupfryst torskfilé. Påostkusten utgår stödet lill slröramingsfiskel räknai fr.o. , med årliga belopp f. n. lägst . Slödel utgår enligt regler, som gäller för hela perioden. Stödetfinansieras raed raedel från prisregleringskassan för fisk, varvidprisregleringen och därraed sararaanhängande åtgärder adrainistreras av ensärskild förening. , och omhänderhas närmastav producentkooperaliva fiskförsäljningsför-eningar. Föratt bestrida kostnaderna för regleringsverksamheten på väst- och sydkusten fårföreningen fisk /71 ell belopp sora raotsvarar de prisregleringsavgiflersora under budgetåret tillförs statens jordbmksnärands prisregleringskassa förfisk. tUlförs vidare under ifrågavarande budgetår även eltbelopp sora raotsvarar de ränteinkoraster, sora under budgetåret uppbärs av prisregleringskassansraedel. Avdrag sker härvid för del belopp sora utgår i stöd lUl slröraraingsfiskelsaral det belopp varraed vissa särskilda kostnader överstigerprisregleringskassans inkoraster av införsel-avgifter. Vidare gäller alt vissaunder årel opåräknade inkorasler skall kvarstå i kassan och inle föras över lillföreningen och dels atl föreningen genora bidrag från kassan skall korapenserasför visst bortfall av ränteinkomster. Föreningen skall vidare för sinverksamhet under 1971: 63 12 åretfå använda de fellvaruavgifter, sora enligt beslut av riksdag lill ellbelopp av högst 1 railj. skall föras lill prisregleringskassan för fisk. Prisregleringsavgifternaerläggs av förstahandsuppköpare av fisk m. fl. Avgift tas upp på såväl svenskfångadsom importerad saltvattenfisk. Bestäraraelser om avgiften finns raeddelade iförordningen (1952: 320, oralryckl 1966: 180) om prisregleringsavgift för fiskra. Principen är i fråga ora fisk sora prisregleras all avgift endast tasut för sådan fisk sora säljs till lägst statligt rainiraipris. När det gällerfisk som inle prisregleras utgår avgift om fisken inte bevisligen säljs förannat ändaraål än för alt förbrukas sora raänniskoföda. Avgiften utgår fr. o. m.den 1 september 1963 med 3 o/o. Undantag utgör saltad, sockersaltad ellerkryddad sill sora iraporteras eller bereds orabord på svensk bål, där avgiftenutgör 0,2 o/q. /69 förfogade föreningen fisk över sammanlagt 2,8 railj.kr. för den löpande prisregleringsverksaraheten, varav 2,2 railj. frånprisregleringskassan för fisk och återstoden ränteinkoraster på raedel soratillfördes föreningen i saraband raed dess tillkorasl. Det ekonoraiskaresultatet för verksarahelsåret gav ett underskoll på . sora täcktesav raedel i föreningens konjunklur-uljäraningsfond. /70 tillfördes föreningen fisk för den löpande verksarahelenytterligare inkoraster genora all fr. o. ra. regleringsavgiflåterinfördes på vissa fiskslag. Merinkorasten för föreningen blev större änberäknats bl. a. på grund av betydande avgiftsinkoraster på saltad och kryddadsill sora iraporlerats i stället för avgiftsfri islandssUl. över 6,4 railj. för den prisreglerandeverksamheten, varav 5,4 railj. från prisregleringskassan för fisk ochåterstoden ränteinkoraster på egna raedel. Det ekonoraiska resultatet av den prisreglerandeverksarahelen utvisade all endasl 2,4 railj. behövts las i anspråk. Avmedel som i särskild ordning ställts till förfogande för föreningen för avsältningsfrämjandeåtgärder har under budgetåret förbmkats ca . och återstoden vidutgången av budgetåret utgjorde ca . Behållningen i föreningens konjunktumtjäraningsfonduppgick vid slutet av /70 lUl 15,7 railj. Isill förslag lill finansieringen av prisregleringen för /71beräknade näranden all av tillskott från prisregleringskassan och ränteinkorasterpå egna raedel drygt 6 railj. skulle komma all stå till förfogande förföreningen fisk. beräkningar har enligt nämnden visat, atlföreningen koraraer all förfoga över elt avsevärt större belopp för denlöpande verksarahelen. Behållningen i prisregleringskassan den 31 deceraber1970 uppgick liU 22,3 railj. varav dock 5 railj. 1971: 63 13 Efleröverläggningar raed fiskels förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation har nämnden i förut nämnd skrivelse lagt fram förslagbeträffande reglering av priserna på fisk under /72, ra. Jordbmksnärandenkonstaterar, atl överskotten på fisk har rainskatavsevärt. Utgifterna för fiskels prisreglering har emellertid inte minskat isamma takt, vilket sammanhänger med att garanliprisnivån på all fisk höjtsunder /70. Nedgången av överskollen tordeenligt nämndens uppfattning inle bero på att större kvantiteter fisk sålts lUlrainiraipris eller däröver utan i aUraänhet på att tillförseln varit mindregenom bl. a. att tillgången på vissa fiskslag rainskal i några av de fångslorarådendär svenska fiskare bedriver sitt fiske. Tillförseln har enligt näranden också påverkalsav atl fiskeflottan kryrapt. Pris-och avsällningsläget, som varit ogynnsamt, har enligtnäranden och särskilt påtagligt förbättrats.Enligt närandens raening bör raan raed hänsyn till utvecklingen under desenaste åren även för den närraast frara-förliggande liden räkna raedförhållandevis begränsade fisköverskoll på väst- och sydkusten. Utvecklingenunder raed en allt starkare inriktning av västkustfiskel lUlfiske efler skrapfisk ger enligt näranden ytterligare slöd för dennauppfattning. Närandenanger, atl fiskels förhandlingsdelegation vid överläggningarna lagt fraraförslag ora all föreningen fisk för den löpande verksamheten under budgetåret1971/72 skall från prisregleringskassan erhålla ell belopp som tillsammansmed de ränteinkoraster som uppkoraraer hos föreningen ellerdess konjunktumtjäraningsfond uppgår tUl 5 railj. Förslaget innebärvidare, att till prisregleringskassan för fisk i likhet raed vad sora faslslälllsför innevarande budgetår förs över högst 1 railj. av de fellvara-avgifler,sora utgår vid härdning av sillolja av inherask råvara, raed avdrag för vad sorakan beräknas reslitueras för exportvara. Elt belopp motsvarande sålundaöverförda fellvaruavgifter föreslås tUlföras föreningen fisk för dess /72. Enligt förslagel kan således föreningen fisk för denlöpande verksamheten under nästa budgetår koraraa all förfoga över saramanlagthögst 6 milj. kr. Beloppet är avsett atl täcka såväl kostnaderna för den egentligaprisregleringsverksaraheten som föreningens utgifter under budgetåret förmarknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet. /70 uppgick föreningen fisks kostnader för prisregleringoch avsältningsfrämjande åtgärder lill orakring 3,3 milj. kr. Enligt nämndensberäkningar kan mot bakgranden av del för- 1971: 63 14 bättradeavsällningsläget och resultatet av föreningens verksamhet under innevarandebudgetår en ram av orakring 4 raUj. vara tillräcklig för de stödåtgärdersom behövs under /72. N'äran-den har eraeUertid inle velat raolsällasig all del av fiskels förhandlingsdelegation föreslagna högre beloppet ställstUl föreningen fisks förfogande. Näranden biträder således förslaget, raenförutsätter all prisregleringsverksaraheten bedrivs i enlighet raed raeddeladedirektiv och inte påverkas av all raedelstUlgången överstiger behovet. Till dendel beloppet inle behöver las i anspråk överförs det lUl föreningenskonjunkturatjämningsfond och finns då alltjämt kvar för prisreglering under koraraandeår. Följden av alt raedel förs över på detta sätt blir enligt nämnden också altkostnaderna för den löpande regleringen i fortsättningen i större orafallningkan finansieras genora ränteinkoraster på föreningens egna raedel. Närandenanger, att konsumentdelegationen har fått del av förslagel och inte framställtnågon erinran. JordbruksnämndenhemstäUer ora berayndigande att under /72 la upp regleringsavgiflerpå fisk i huvudsaklig överenssläraraelse raed de grunder sora nu tillämpas ochi enlighet raed vad sora föreslagits besluta om atl utbetala raedel urprisregleringskassan för atl upprätthålla fiskprisregleringen. Importenoch exporten av fisk och fiskprodukler regleras genora kungörelsen (1947: 82,omtryckt 1954: 605 och senast ändrad 1961: 368) angående allmänt importförbud saralförordningarna (1953: 372) angående reglering av utförseln av vissa slag avfisk och skaldjur och (1953: 374) angående reglering av införseln av vissa slagav fisk och skaldjur m. m. Förordningarna gäller t. v. enligt särskildakungörelser (1967: 136 resp. 137). Även i fråga om iraport- och exporlregleringenav fisk anser näranden, all regleringen under /72 bör anordnas ihuvudsak enligt de grunder, sora har gällt under innevarande budgetår. a. forlsall berayndigande för näranden alt dels föreskriva atlexporten lill länder raed centraliserad iraport skaU ske genom föreningenSvensk fisk och dels inora raraen för gällande internationella bindningar reglera iraporlen av fisk i den orafallning sora är nödvändig för allupprätthålla prisregleringssyslerael. Näranden erinrar också ora atl raed stödav Kungl. Maj:ls beslut den 19 deceraber 1969 gäller dels rainiraipriser och licenslvångvid införsel av fryst fUead torsk och kolja och dels rainiraipriser vidutförsel av fryst fUead röd-spätta, torsk och kolja lill . Närandenanser, all behållningen i prisregleringskassan för fisk på viUkor, sora faststäUtsav Kungl. Maj:t genom beslut och , /72 bör få användas för lån lill föreningen fisk för atttillfälligt finansiera krediter för försäljning av fisk på export. Däremotanser näranden, all forlsall 1971: 63 15 behovinle föreligger för statliga garantier för lån lill föreningen fisk iSveriges Kredilbank. Fr. o. m. budgetåret1969/70 har tUl föreningen fisk överflyttats den upplysningsverksamhetpå fiskels oraråde, sora tidigare handhafts av centralnäranden förfiskpropaganda, varvid även ostkust- och insjöfiskels intressen beaktats. Förall förbättra marknadsföringen på fiskels oraråde och för avsältningsfrärajandeåtgärder har budgetåren 1968/69 och 1969/70 anvisats särskilda medel av vilkavid utgången av /70 återstod . Under innevarandebudgetår har medel för den löpande verksarahelen av föreningen fiskäven kunnat användas för raarknadsf rara jande åtgärder och upplysningsverksamheti fråga ora saltsjö- och insjöfiskets fångster. I enlighet raed önskemål somframförts. av fiskels förhandlingsdelegation bör enligt jordbruksnämnden hinderinte möta för föreningen fisk atl även /72 förifrågavarande ändaraål använda medel som anslås för den löpande verksarahelen. /71 har särskUda medel anvisats för alt bestrida kostnaderna fören fiskexporlrepresenlant. Näranden anger, all den nuvarande fiskexportrepresentanlenavgår raed pension under innevarande budgetår och del från fiskerinäringenssida har ansetts all befattningen inte bör återbesättas. Näranden anser därförall särskUda raedel inle påkallas för ändaraålet. Föratt läcka kostnaderna för kvalitetskontrollen av fiskvaror behövs även ifortsättningen tUlskott av prisregleringsraedel. Näranden anhåller ora berayndigandeatl under nästa budgetår för detta ändaraål använda medel frånprisregleringskassan lUl erforderligt belopp. Nordostatiantiskafiskerikoramissionen i vilken bl. a. deltar antog vid möte i raaj 1970en rekoraraendation, sora förbjuder sUlfiske i och Skagerak under raajraånad och perioden den 20 augustiden 30 septeraber 1971. Genora dessa fredningstiderskall etl solidariskt skydd av del allt raindre sillbeståndet i Nordoslatianlenuppnås. Enligt rekoraraendationen godtas högst 10 o/o bifångsler av sUl vidannat fiske inom orarådet. Visst begränsat fiske, , för konsumtionsändamålra. får vidare ske under fredningsliden under föratsättning atl della anmälstill koraraissionen. har inora i rekoraraendationen föreskriven tidgjort sådan anraälan. I frågan har den13 noveraber 1970 inkorarait raed en skrivelse ora särskilda stödåtgärder. VidNordostatiantiska fiskerikoraraissionens raöte i raaj 1970 antogs även ettförslag ora att raed slöd av art. 7 punkt 2 nordostatiantiska fiskerikonventionen(SÖ 1960: 4) utvidga koraraissionens befogenheter. Prop.1971: 63 16 Förslagetinnebär all koraraissionen skall kunna avge rekoraraenda-tioner även omåtgärder, som reglerar den samraanlagda fångstkvanlitetenoch dess fördelning på raedlemsslalerna saral ora åtgärder, sora under vissperiod reglerar den sararaanlagda fiske-ansträngningen och dess fördelning på raedlemsslalerna. Del kan vidare nämnas, allenligt konventionens art. 13 punkt 3 får komraissionen avge rekomraendationer orabl. a. nationella och internationella kontrollåtgärder på öppna havet för altsäkerställa liUärapningen av konventionen. En sådan rekomraendation avgavs vidkoraraissionens årsraöle i syfte all göra del raöjligl all genomföra internationellkontroll av konventionens efterlevnad utanför de anslutna staternasterritorialvatten och fiskegränser. Varje land sora är anslutet lillkonventionen skall förordna en eller flera inspektörer raed räll atl utövainternationell kontroll i enlighet raed koraraissionens rekommendationer. Eninspektör skall kunna stoppa och börda ett fartyg från land som är anslutettill konventionen om detta fartyg bedriver havsfiske eller fiskberedning i konventionsområdet.Befälhavare på bor-dal fartyg ar skyldig alt låta uispeklör ulföra sådanundersökning av fångst, nät, andra redskap och dokument som inspektören ansernödvändig för alt kunna kontrollera ora fartyget iakttagit de rekoraraen-dationersora anlagils av koraraissionen och sora gäller i fartygets flaggslal. Utvecklingeninom fisket har gjort del nödvändigt att vidta olikastatliga stödåtgärder. Produktions- och avsällningsförhållandena inora fisket försäraradesnämUgen väsentligt i slutet av 1960-lalet och della ledde till ekonomiskasvårigheter för betydande fiskargmpper. De statiiga åtgärdema har avsett attminska dessa svårigheter så alt temporära problem inte rabbade den ekonoraiskagrundvalen för ell fiske sora i och för sig var tekniskt väl raslat för eneffektiv och rationell produktion. Fisket bedöras också ha goda föratsättningarför en på stabU avsättning. Ellväsentligt led i strävandena all stabilisera läget inora fisket har varitåtgärder inora raraen för fiskels prisreglering. Sålunda ändrades forraerna fordenna reglering enligt beslut av riksdag och väsentligt ökaderesurser har ställts lill prisregleringsverksamhetens förfogande.Vidare tillämpas fr. o. ra. rainiraipriser vid import avvissa frysta fiskfiléer. Olika raarknads- och avsältningsfrärajande åtgärderhar dessutom möjliggjorts genora atl väsenlliga belopp har kunnat användas fördessa ändaraål. Fisketsaktuella kredilsvårigheler har också krävt särskilda insatser. Anstånd medbetalning av ränta och amortering på lån från fiskerilåne- 1971: 63 17 fondenhar läranats under viss lid. Sådana anstånd har dock endasl liU en del kunnatlösa likvidilelssvårighelerna och ytterligare åtgärder har därför genomförts.Sålunda har under /70 särskilda statliga konsolideringslånlämnats till fiskeföretag som befunnit sig i likviditetssvårigheler. Underinnevarande budgetår står 20 railj. i statliga kreditgarantier tillförfogande för konsoUderingsverksaraheten. Slutligen har etl särskilt oraställningsslödkunnat ulgå till personer sora läranar fisket för all gå över lill annanyrkesverksamhet. Deåtgärder sora vidlagils har enligt min uppfattning varit av storbetydelse för alt stabilisera lägel inom fisket. harockså marknadsförhållandena förbättrats och det är uppenbart all stödåtgärdernahar varit väl motiverade raed hänsyn till fiskels raöjUgheter på längre sikt.Det är saratidigt angeläget all stödålgärdema fullföljs, eftersom ett stortantal fiskeförelag fortfarande befinner sig i ekonomiskt trångmål. Jag anserdet också av stor vikt alt stöd lämnas till åtgärder som ytterligare kanstabilisera fiskels avsällningsförhållanden. Endast genom en konsekventsamverkan av olika fiskeripolitiska insatser kan enligt min raening grundenskapas för ell på lång sikt effektivt och livskraftigt svenskt fiske. Molden bakgmnd sora nu angetts synes del angeläget atl avsälinings-raöjligheternaför svenskt fiske även las tUlvara genora alt produktionskapaciteten inomfiskets berednings- och konservindustri byggs ul. Jag anser därför i likhet medfiskerinäringsulredningen och flertalet remissinstanser all kredilslödet lillfiskels berednings- och konservinduslri bör vidgas. slöd bör enligt min raeningi enUghel raed utredningens förslag ulgå dels genora all statiig garanli inoraen rara av 5 railj. lämnas /72 för lån till investeringar inorafiskels berednings- och konservinduslri, dels genora alt till sådanainvesteringar, sora är av särskild vikt för fisket inom ett område, också ifortsättningen statliga lån kan lämnas från lånefonden till främjande avberedning och avsättning av fisk ra. Statligalån från fonden till främjande av beredning och avsättning av fisk ra. m. börfå beviljas för åtgärder sora inora vederbörande förelags verksamhetsorarådeväsentligt effektiviserar avsättningen av fiskarnas fångster eller förbättrarderas raöjligheter vid inköp av förnödenheter. För ifrågavarande lån bör räntaliksora erläggas med 5 o/o ora årel, varvid araorleringsfiden börfastställas till högst räknai från lyftningsdagen för lånet. Räntefrihetbör i enlighet med utredningens förslag i regel medges under två år.Föreligger särskilda skäl, bör ränlefrihelen kunna utsträckas till . Araorteringenav lån bör påbörjas senast efler lyflningsdagen. Utredningenhar föreslagit, alt lån till frärajande av beredning och avsättning av fisk ra.ra. i princip skall kunna beviljas endast producentkooperaliva förelag, dock atlsådana lån även skall ulgå lUl andra före- 1971: 63 18 lagora åtgärden är av väsentlig betydelse för fisket inora ell oraråde. Några reraissinstanserhar ansett, alt ifrågavarande lån bör beviljas på lika villkor oavsett förelagsforra.Sveriges fiskares riksförbund har däremot förklarat alt lånen bör förbehållasföreningar sora bildats av fiskare. Enligt rain mening bör åtgärdens betydelseför fisket inom ell oraråde tUlraälas avgörande betydelse när lånefråganavgörs och detla oavsett ora lån söks av producentkooperaliva eller andra förelag.Utredningens förslag utesluter inle heller alt även enskilda och konsuraentkooperalivaföretag erhåller lån, varvid dock betydelsen av åtgärden för fisket inora elt orarådei sådana fall särskilt skall prövas. En sådan prövning slår enligt rainuppfattning i överenssläraraelse med kreditstödels syfte och innebär i och försig inte atl någon förelagsforra diskriraine-ras. Liksora bör dockslödel i första hand koraraa de lokala och regionala producentkooperalivaföretagen till godo. För lån bör ställas lillfredsslällandesäkerhet. Utredningen har föreslagit, att i fråga ora producentkooperalivaförelag bör lån även kunna läranas ulan sådan säkerhet ora della raed hänsyntill förelagels verksamhetsförhållanden kan anses kunna ske ulan oskälig risk.Enligt rain raening bör säkerhetskravet kunna järakas oavsett förelagsforra föratsattalt åtgärden lill vilken lån söks är av avgörande betydelse för fisket inora ellområde. Maj:t bör vidare kunna raedge befrielse från återbetalningsskyldighelraed högst 15 o/o av lånebeloppet, ora åtgärden, vartill lån bevUjas, är avavgörande betydelse för fortsatt fiske inom ett oraråde och om åtgärden kanbedömas inte bli genomförd ulan sådan befrielse från återbetalningsskyldighel. Statligakreditgarantier för investeringar i fiskels berednings- och konservinduslri börkunna ulgå i saraband raed sådana åtgärder, sora höjer effektiviteten inoradenna företagssektor. Förutsättningen bör härvid vara atl åtgärden vartillkreditgaranti beviljas raedför förbättrade avsällningsförhållanden för svensktfiske. Vidare bör gälla all åtgärden är önskvärd ur allraän synpunkt, all denär samhällsekonoraiskt raotiverad och atl den är företagsekonoraiskt lönsara.Kreditgaranti bör sora utredningen föreslagit kunna läranas oavsettföretagsform. Någonmaxiraigräns för garanlibelopp bör enligt rain raening inte uppställas. Statliggaranli bör dock inle beviljas för lån, som sökanden kan erhålla som botlenlåni kreditinrättning. Garanli bör inle heller lämnas ora raed hänsyn lUlinvesteringskostnadens storlek eller sökandens ekonoraiska ställning och kredilraöjligheleråtgärden kan beräknas bli genoraförd på skäliga villkor ulan statligkreditgaranti. Förlån för vilket garanli beviljas bör ställas lillfredsslällande säkerhet.Kreditgaranti bör ställas endast för lån i bankaktiebolag, sparbank, hypoleksföreningeller jordbrukskassa eller annan kreditinrättning sora godkänns sora långivareav den rayndighel sora har hand ora stÖdgivningen. Araorleringav lån för vilket garanli läranas bör i enlighet raed utredningens förslagbörja senast räknat från lyflningsdagen. Ränta bör erläggas fr. o. m.lyftningsdagen. Anstånd raed räntebetalning bör dock kunna raedges efler näranda dag, när särskilda förhållanden föranleder della. Upplupenränta bör vid anslåndslidens slut läggas lill lånesuraraan. Araorleringsplanenbör inle la upp längre amorteringstid än räknat från lyflningsdagen. Kreditgarantibör kunna ulgå även i samband med investeringar, vilka lill en del besttidsmed lån från lånefonden lill främjande av beredning och avsätlnuig av fisk ra.m. Frågorom lån från lånefonden lill främjande av beredning och avsättning av fisk ra.ra. saral ora de kreditgarantier sora jag föreslagit bör prövas av fiskeristyrelsen.Beslut av styrelsen bör fattas efter sararåd med statens jordbruksnämnd. Det ankomraerpå Kungl. Maj:t eUer efler Kungl. Maj:ts berayndigande på alt raeddelanärraare föreskrifter i fråga om de lån och kreditgarantier som förordats idel föregående. Jagövergår nu till all behandla statens jordbruksnämnds förslag beträffande regleringav priserna på fisk ra. under /7 2. Det av jordbmksnärandeni saraförstånd med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegationframlagda förslagel innebär enligt min mening all fömtsättningar skapas för atlprisregleringsverksaraheten kan bedrivas på ell effektivt sätt under budgetåret1971/72. Jag ansluter raig lUl närandens förslag. Prisregleringen på fisketsområde liksom regleringen av importen och exporten bör således /72 ske i huvudsak på samraa sätt sora under innevarandebudgetår. Föreningen fisk bör för den löpande verksamheten budgetåret1971/72 få disponera sammanlagt 5 mUj. av medel som tillförs föreningenfrån prisregleringskassan för fisk saml av de ränteinkomster sora under detlaår uppkoraraer hos föreningen eller dess konjunktumtjäraningsfond. TUlprisregleringskassan för fisk bör liksom föregående budgetår föras över högst 1railj. av de fellvaruavgifter sora utgår vid härdning av sillolja av inheraskråvara, raed avdrag för vad sora kan beräknas reslitueras vid export. Eltbelopp raotsvarande de fellvaruavgifter, som förs över lillprisregleringskassan, bör föras till föreningen fisk för dess /72. De raedel sora anslås för den löpande prisregleringsverksarahetenbör av föreningen fisk kunna användas även för marknadsfrämjandeåtgärder och upplysningsverksamhet i fråga om saltsjö- och insjöfiskels fångster.Medel i prisregleringskassan för fisk bör även kunna användas för andra ändaraålän vad som angetts, ora Kungl. Maj:l så anser del påkallat vid ev. akutasvårigheter inom fisket. Statenskostnader för prisregleringen bör liksora läckas av rae- Prop.1971: 63 20 delsora flyter in i prisregleringskassan för fisk. Statens jordbmksnärand bör fåla upp prisregleringsavgifler under /72 i den ordning sora gälltinnevarande budgetår.