prop · FU03103 · 1971-12-31 00:00:00 — Kimgl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till med förslag till lag om dels fortsattgiltighet av lagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. dels ändring i sammalag, m. m.; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprolokollelöver justitieärenden, föreslå all bifalla de förslag om vars avlålandetill föredragande departemenlschefen hemställt. Minallernådigsle Konungs och frånvaro, enliglDess nådiga beslut: Ipropositionen föreslås alt hyresregleringslagens gUtighetstid förlängs tillutgången av och att lagen ändras i vissa hänseenden. Bostadslägenhetersom har färdigstäUts saml alla lokaler undantas enliglförslaget från hyresregleringen. Medhänsyn till de ölägenheter som i längden har visat sig vara förenade medsystemet med generella hyreshöjningar på grund av ökade omkostnader förfastighetsförvaltning föreslås atl bestämmelsema härom upphävs. I ställetföreslås att ökade omkostnader i likhet med vad som gäller beträffandeförbättringsarbete skall kunna utgöra gmnd för höjning av lägenhets bashyra.Härigenom skapas större möjligheter att beakta den enskilda fastighetenssärskilda förhållanden. Ensärskild spärregel föreslås, enligt vUken höjning inle får ske så, alt hyrankommer alt överstiga vad som med hänsyn till hyresläget för jämförligalägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt. 1 1971.1 saml. Garantiernamol oskäliga hyreshöjningar beslår således av två hyres-spärrar. Den enamotsvarar hyreslagens bruksvärderegel. Den andra motsvaras avhyresregleringslagens nuvarande regel, alt hyreshöjningar inle får las ulutöver vad som föranleds av ökade förvaltningskostnader. I syfte all förenklaförfarandet och möjliggöra den mera individuella prövningen föreslås en nyordning för fastställelse eller ändring av bashyra. Bashyra skall enligtförslaget kunna fastställas eller ändras genom överenskommelse mellan å enasidan hyresvärd eller fastighetsägare-förening och å andra sidanhyresgästförening. Motsvarande prövning skall som kunna ske avhyresnämnd. skall dock i regel inle få la upp ansökan av hyresvärdlill prövning ulan all förhandling med hyresgästorganisation har ägt rum. Omhyresvärd eller hyresgäst är missnöjd med överenskommelse som organisation harträffat har han rält all få överenskommelsen prövad av hyresnämnden. Lagändringarnaföreslås träda i krafl . Den nya ordningen för faslstäUelseeller ändring av bashyra skall emellertid kunna tillämpas . Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1942: 429) omhyresreglering m. m. dels ändring i samma lag Härigenom förordnas i fråga om lagen (1942: 429) omhyresreglering m. m.,1 dels atl lagen, som enligl lag (1968: 344) gäller tUlutgången av , skall äga fortsalt giltighet tiU utgången av , dels att 5, 7 och 8 a §§ skaU upphöra alt gälla, dels all rubriken närmast före 7 § skall ulgå, dels atl 24, 6, 13, 18, 23 och 26 §§ skaU ha nedanangivna lydelse, dels atl ilagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av nedan angivna lydelse. För lägenhet, som är avsedd att helt eller lill väsentligdel nyttjas till bostad och ej uthyres i möblerat skick, regleras hyran enligtbestämmelserna i 35 §§. Samma lag vare beträffande lägenhet, som icke äravsedd all helt eller till väsentlig del nyttjas till bostad, såframt ejhyran var fastställd att ulgå med växlande belopp förskilda tider. För bosladslägenhet regleras hyran enligl bestämmelserna i3 och 4 §§, om ej lägenheten 1. uthyresi möblerat skick, 2. ärbelägen i en- eller tvåfamiljshus, 3. av upplåiareninnehas med bostadsrätt eller 4. ärupplåten i andra hand och belägen i hus, som avses i 26 § första stycket 4. Med bostadslägenhet avses i denna lag lägenhet somupplåtits för att helt eller till icke oväsentlig del användas såsom bostad. Hyresvärdenmå icke mottaga, träffa avtal om eller begära högre hyra än som motsvarar denför lägenheten tillåtna bashyran, där ej annat föranledes av vad nedan sägs.Såsom bashyra anses det hyresbelopp, som enligt denna lag eller myndighelsbeslut gällde för lägenheten . Finnes ej sådan hyra, fastställesbashyran av den i 13 § omförmälda hyresnämnden lill del belopp som med hänsyn till hyresläget " Senaste lydelse av 5, 7 och 8 a §§ 1968: 344 rubriken närmast före 7 § 1946: 87. ' Senaste lydelse1968: 344. Hyresvärdenmå icke mottaga, träffa avtal om eller begära högre hyra än som motsvarar denför lägenheten tillåtna bashyran, där ej annat föranledes av vad nedan sägs.Såsom bashyra anses det hyresbelopp, som enligl denna lag eller myndighelsbeslut gällde för lägenheten och som ej avser sådansärskilt medgiven hyreshöjning som belöper på ersättning enligt 4 § förstastycket 1. Finnes ej sådan hyra, vid nämnda tid för jämförliga lägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt. Har lägenhetens värde ökats genom sådant ombyggnads-, ändrings- eller underhållsarbete som är av ej endast ringa omfattning eller föreligger för visst fall annat skäl av därmed jämförlig betydelse, äger nämnden på framställning av hyresvärden höja bashyran till det belopp, som därav föranledes. Har ombyggnads-, ändrUigs- eller underhållsarbete eller åtgärd av därmed jämförlig betydelse bekostats av hyresgästen, må bashyran i anledning därav höjas endast om särskUda skäl äro därtill. Har lägenhetens skick avsevärt försämrats eller hyresgäst tillkommande förmåner påtagligt inskränkts, äger nämnden på framställning av hyresgästen eller hyressökande nedsätta bashyran till skäligt belopp. faslställes bashyran till del belopp som med hänsyn lill hyreslägetför jämförliga lägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt. Bashyramå höjas, om det är påkallat med hänsyn 1. till attlägenhetens värde ökats genom sådant ombyggnads-, ändrings- ellerunderhållsarbete som är av ej endast ringa omfattning eller UU annat skäl avdärmed jämförlig betydelse, /(//ökade omkostnader för räntor, tomträttsavgäld, löner eller eljest förfastighetens förvallning. Har ombyggnads-, ändrings- eller underhållsarbete elleråtgärd av därmed jämförlig betydelse bekostats av hyresgästen, må bashyran ianledning därav höjas endasl om särskilda skäl äro därtill. Höjning av bashyra må ej ske så, att hyran kommer attöverstiga vad som med hänsyn till hyresläget för jämförliga lägenheter i ortenoch övriga omständigheter är skäligt. Har lägenhetens skick avsevärt försämrats eller hyresgästtillkommande förmåner påtagligt inskränkts, skall bashyran nedsättas tillskäligt belopp. Höjning avbashyran medför ej ändring av gällande hyresavtal. Nedsältes bashyran, skall nedsättningenlända lill efterrättelse, oavsett vad parterna avtalat. Hyresvärdenmå ej utan nämndens tillstånd såsom villkor för uthyrning träffa avtal omeller begära försträcknmg eller borgensförbindelse av hyresgästen eller avdenne taga eller begära annan liknande utfästelse. Hyresvärdenmå ej ulan t'ill-slånd av hyresnämnden såsom villkor för uthyrning träffa avlalom eller begära försträckning eller borgensförbindelse av hyresgästen eller avdenne laga eller begära annan liknande utfästelse. Bashyra faslsläUes eller ändras genom skriftligöverenskommelse mellan å ena sidan hyresvärd eller organisation avfastighetsägare, i Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse vilken hyresvärden är medlem, och å andra sidanorganisation av hyresgäster. Med organisation avses därvid riksorganisationeller förening, som är ansluten sådan organisation och inom vars verksamhetsområdelägenheten är belägen. Har överenskommelse som avses i första stycket ejträffats, får hyresnämnden på framställning av hyresvärd, hyresgäst eller hyressökandepröva frågan om fastställelse eller ändring av bashyran. får ejupptaga sådan fråga på ansökan av hyresvärd utan att förhandUng ägt rum medorganisation av hyresgäster som avses i första stycket eller mot förhandlingenmött hinder, som ej berott på hyresvärden eller organisation avfastighetsägare, i vilken han är medlem, eller hyresvärden eljest icke skäligenkan anses ha varit skyldig att träda i sådan förhandling. Har bashyra genom överenskommelse, som avses i förstastycket, bestämts till belopp, som väsentligt avviker från vad som följer av3 §, skall hyresnämnden på begäran av hyresgästen, hyressökande ellerhyresvärden, om han ej själv träffat överenskommelsen, bestämma hyran tillskäligt belopp. Utöver bashyran må hyresvärden träffa avtal om skäligersättning för 1. vad lägenhetenökat i värde genom sådant ombyggnads-, ändrings-eUer underhåUsarbete som är avej endast ringa omfattning eller genom åtgärd av därmed jämförlig betydelse, 2. lägenhetensuppvärmning och förseende med varmvatten eller, om gottgörelse därför ingår ibashyran, för den ökade kostnad, som för sådant ändamål åsanJtas hyresvärden, 3. sådan ökning avavgifter för och avlopp, som inträtt efter . » Senaste lydelse 1968: 344. Har hyresgästen åtagit sig att utgiva ersättning som avses i första stycket, skall hyresnämnden pröva ersättningen, om hyresgasten begär del. Om åtagandet gäller ersättning som avses i första stycket 1, skall prövningen ske eiUigl 3 § andra, iredje och fjärde styckena och bashyran ändras i enlighet därmed. I fråga om ersältning, som avses i första stycket 2 eller 3, äger hyresnämnden förordna, att de grunder, som finnas skäliga, skola tillämpas. Nämnden må ock bestämma, hur stor del av hyra, som skäligen skall anses belöpa på dylik ersättning. Har hyresgästen åtagit sig all utgiva ersältning som avsesi första stycket, skall hyresnämnden pröva ersättningen, om hyresgästen begärdet. Om åtagandet gäller ersättning som avses i första stycket 1, skallprövningen ske enligt 3 § andra stycket och bashyran ändras i enlighetdärmed. I fråga om ersättning, som avses i första stycket 2 eller 3, äger hyresnämndenförordna, atl de grunder, som finnas skäliga, skola till-lämpas. Nämnden måock bestämma, hur stor del av hyra, som skäligen skaU anses belöpa på dylik ersältning. Konungen eller, efler Konungens bemyndigande, statenshyresråd äger meddela föreskrifter att av nämnden tillämpas vid prövning enligtandra stycket av fråga om ersättning som avses i första stycket 2 eUer 3. Är lägenhet, som icke enligl 2 § är underkastadhyresreglering, uthyrd mot en hyra, som är avsevärt högre än lägenhetensbeskaffenhet och övriga omständigheter föranleda, äger hyresnämnden nedsättahyran efler vad som finnes skäligt. I fråga om ersättning för lägenhetensuppvärmning eller förseende med varmvallen skall vad i 4 § andra och Iredjestyckena stadgas äga motsvarande tillämpning. Vid meddelande av beslut om nedsättning av hyran enliglförsta styckel äger nämnden föreskriva, att lägenheten skall vara underkastadbestämmelserna i 35 §§. Därvid skall såsom lägenhetens bashyra gälla delbelopp, /(7i vilket hyran blivit nedsatt, eller, om beslut enligt 5 §meddelats, det lägre belopp, som nämnden med hänsyn därliU fastställer. Är bostadslägenhet, som icke enligl 2 § är underkastadhyresreglering, uthyrd mot en hyra, som är avsevärt högre än lägenhetensbeskaffenhet och övriga omständigheter föranleda, äger hyresnämnden nedsättahyran efter vad som finnes skäligt. I fråga om ersältning för lägenhetensuppvärmning eller förseende med varmvat ten skall vad i 4 § andra och Iredjestyckena stadgas äga motsvarande tUlämpning. Vid meddelande av beslut om nedsättning av hyran enliglförsta stycket äger nämnden föreskriva, all lägenheten skall vara underkastadbestämmelserna i 3 och 4 §§. Därvid skall såsom lägenhetens bashyra gälla delbelopp, som nämnden fastställer. Senaste lydelse 1968:344. Ärende enligt denna lag prövas av hyresnämnd som avses i 3kap. lagen om nyttjanderätt till fast egendom. 18 1 fråga om förfarandet inför hyresnämnd i ärende enligldenna lag äga 1 § andra stycket samt 57, 9, 10, 1316, 18, 19 och 21 §§ lagenden (nr 349) om hyresnämnder motsvarande tillämpning. Bestämmelseom tvist som avses i i 2 sistnämnda lag gäller därvid ärende enligt dennalag. Ärende enligl denna lag prövas av hyresnämnd som avses i12 kap. 68 § jordabalken. I fråga om förfarandet inför hyresnämnd i ärende enligldenna lag äga 4 § andra stycket samt 8, 10, 12, 1621, 24, 25 och 27 §§ lagen(1970:998) om arrendenämnder och hyresnämnder motsvarande tillämpning.Bestämmelse om tvist som avses i 4 § första stycket 2 sistnämnda lag gällerdärvid ärende enligl denna lag. Nämnden skall kalla parterna atl inställa sig införnämnden, om ej förhandling är onödig. Den sombryter mol vad i 3 § första eller fjärde stycket, 9 § första stycket eller 11 §sägs eller mot förbud, som meddelats med stöd av 9 § andra stycket, straffesmed dagsböter eller fängelse. Den sombryter mol vad i 3 § första eller sjunde stycket, 9 § första stycket eller 11 §sägs eller mot förbud, som meddelats med stöd av 9 § andra stycket, straffesmed böter eller fängelse i högst ett 26 §8 Denna lag gäller ej Denna lag gäller ej 1. lägenheti hus eller del av 1. lägenhet i hus eller del av hussom färdigställts efter utgång- hus som färdigställts efter utgången av år1968, en av , 2. lägenhet somutgör del av upplåtarens egen bostad, 3. upplåtelse avbostad som är förenad med allmän tjänst eller bostadsupplålelse i sådanhotell- eller pensionalrörelse, för vilken fordras myndighels tillstånd, 4. upplålelse iförsta hand av lägenhet i sådani av kommun eller av kommunall eller därmedjämställt bostadsföretag förvallat hus, som Konungen bestämmer, 5. statiigmyndighets upplåtelse av lägenhet, som är avsedd att helt eller till väsentligdel nyttjas UU bostad. Har huseller del av hus undergått omfattande ombyggnad som avslutats efler utgången av år ' Senaste lydelse 1968: 344. Senaste lydelse 1968: 344. 'Senaste lydelse 1945: 798. ' Senaste lydelse 1968: 344. 5. statligmyndighets upplåtelse av lägenhet. Har hus eller del av hus undergått omfattande ombyggnadsom avslutats efter utgången av år Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1968, skall hyresnämnden på 1968, skall hyresnämnden på framställning av hyresvärd eller framställning av hyresvärd eller hyresgäst förordna all denna lag hyresgäst förordna alldenna lag skall upphöra alt gälla för huset skall upphöra all gälla förhuset eller husdelen. Vad som sagts nu eller husdelen. gäUer ej, om frågarörande höjning av bashyran på grund av arbetet slutligen avgjorts. Denna lagträder i kraft, såvitt avser ändringarna av 13 och 18 §§, den 1 januari 1972och, såvitt avser övriga ändringar och tillägg, . Fråga om fastställelseeller ändring av bashyra för tid före prövas enligt 3 § idess äldre lydelse. 3 a § gäller ej sådan fråga. Fråga om fastställelseeller ändring av bashyra för lid efter utgången av prövas, mediakttagande av vad som i fråga om 13 och 18 §§ följer av 1, enligt de nyabestämmelserna även före . Medgivande lillhyreshöjning enligl 5 § lagen om hyresreglering m. m. som gäller vid utgångenav äger fortsalt giltighet lill utgången av . I den månmedgivandel hänför sig till ersättning som hyresgäst enligl 4 § första stycket1 åtagit sig alt utge, gäller del även efter nämnda tidpunkt, om åtagandet skelldessförinnan. Bestämmelsernai 12 kap. 55 och 65 §§ jordabalken äger ej titl-lämpning på hyresavtal angåendebostadslägenhet, om lagen om hyresreglering m. m. gäUer för avtalet. Bestämmelserna i 12 kap. 5660 §§ jordabalken äger icketillämpning på hyresavtal angående annan lägenhet än bostadslägenhet, om 7eller 8 a § lagen om hyresreglering m. m. gäller för avtalet. Bestämmelsernai 7 § lagen om hyresreglering m. m. äger ej till-lämpning om hyresavtal uppsägeslill upphörande efter utgången av . Motsvarande gäller i fall somavses i 8 a § nämnda lag, om hyresförhåUandet skall upphöra efter nämndatidpunkt. Har hyresvärdföre utgången av sagl upp hyresavtal angående annan lägenhet än bosladslägenhettill upphörande efter utgången av och äger lagen omhyresreglering m. m. tillämpning på avtalet, gäller i stället för vad som föreskrivesi 3 kap. 58 § lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom om denlid inom vilken hyresgästen skall lämna sådani meddelande som avses i nämndaparagraf, all meddelandet skall lämnas . Förlängshyresavtal angående bosladslägenhet eller åtnjuter hyresgästen uppskov medavflyttning från sådan lägenhet sedan avtalet upphört och gäller lagen omhyresreglering m. m. på upplåtelsen, är hyresgästen, även om annat följer av12 kap. 48 § jordabalken, ej skyldig att godtaga högre hyra än som är medgiven enliglnämnda lag. Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefenför justiliedepartemenlel, statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådels övriga ledamöter fråga om flv-veckling av hyresregleringen m. m.och anför. Deallmänna och grundläggande rättsreglerna om hyresförhållande finns f. n. i 3kap. lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt lUl fast egendom. Kapitlet, sombrukar betecknas hyreslagen, fick sin nuvarande lydelse (SFS 1968:346). Del kommer fr. o. m. alt ingå som 12 kap. i den nyajordabalken, vilken träder i krafl nämnda dag. Vid sidan av hyreslagengäller lagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. (ändrad : 344; härkallad hyresregleringslagen). Denna innehåller huvudsakUgen bestämmelser omreglering av hyrans storlek och om besittningsskydd genom tvångsförlängning avhyresavtal. Reglerna om besittningsskydd är tillämpliga bara pålokaler, dvs. andra lägenheter än bostadslägenheter. Hyresregleringslagen gavsfrån början begränsad giltighetstid, men denna har sedermera successivt förlängts,senast (SFS 1968: 344) t. o. m. . Maj:t uppdrog i januari1969 åt att inkomma med förslag i frågan om avveckling avhyresregleringen efter utgången av . har i skrivelse den 4december 1970 föreslagit dels alt hyresregleringslagens gihighelstid inleförlängs ytterligare dels atl i hyreslagen införs vissa bestämmelser omhyresocker m. m. Yttranden över skrivelsenhar efler remiss avgelts av , bostadssiyrelsen, Stockholmstingsrätt, kommunstyrelserna i , och , (), Näringslivets byggnadsdelegalion, , hantverks- och induslriorganisation (SHIO),(), i (LO), (), akademikers centralorganisation () ochSveriges advokatsamfund. De tre kommunstyrelsernas yttranden är inteenhälliga utan innehåller reservationer. Kommunstyrelserna har bifogatyttranden från vissa kommunala nämnder och tjänstemän. LO har bifogat yttrandenfrån . ,och Svenska Iransporlarbetareförbundel. Skrivelsenhar remitterats även till hyresnämnderna för , och län, vilka dock på grund av ar-belskonflikl inte har kunnat avgeyttranden. och harförklarat att de avstår från atl yttra sig. Underärendets beredning har jag hafl överläggningar med fastighetsägareförbundoch . Hyresregleringenkom lill och trädde i krafl . Den infördes för allmildra verkningarna av den brist på bosläder och andra lägenheter som uppstodefter andra världskrigels utbrott på grund av en markant minskning av byggnadsproduklionen.Del var då av såväl sociala som samhällsekonomiska skäl angeläget atl motverkahöjning av hyresnivån. Sålunda framhölls all en mera avsevärd hyreshöjning skuUevålla stora ekonomiska svårigheter, särskilt som befolkningens realinkomsterhade minskat på grund av krislidsförhållandena. Vidare pekades på de risker förinflation som hyresökningar skulle medföra. Hyresregleringengällde ursprungligen till utgången av och har däreftersuccessivt förlängts. Betydelsefulla ändringar har vidtagits i lagstiftningenvid flera tUlfällen, . Hyresregleringslagenvar i sin ursprungliga lydelse direkt tillämplig i de städer, köpingar och municipalsamhällensom vid ingång hade minst 2 000 invånare. Dessutom kunde lagen genomsärskilda beslut av Kungl. Maj:t göras tillämpUg även i andra tätbebyggdaorter. Sådana beslut meddelades för ell stort antal orter. Lagens huvudsakliga innehållutgjordes av bestämmelser om reglering av hyran och om besittningsskydd.Regleringen av hyresbeloppen skedde för det stora flertalet lägenheter genom ellsystem med s. k. grundhyra. Grundhyra var i regel den hyra som lägenhetenbetingade . Om lägenheten inle hade varit uthyrd nämnda dageller om den hade tillkommit senare genom ombyggnad eller nybyggnad,fastställdes grundhyran av den lokala hyresnämnden. En sådan nämnd skullefinnas i varje ort där lagen gällde. Hyresvärden fick i princip inte la uthögre hyra än den gällande grundhyran. Denna kunde ändras genom beslut avhyresnämnden om särskilda i lagen angivna skäl förelåg, såsom att lägenhetensvärde hade ökats avsevärt genom ombyggnads- Vidare kunde Kungl. Maj:t medge generella hyreshöjningar föralt täcka ökade omkostnader för faslighelsförvallhing. Beträffande möbleradebosläder och vissa lokaler gällde i stället för reglerna om grundhyra elt annatsystem, som innebar all hyran fastställdes först efter framställning avhyresgästen. Bestämmelserna om besittningsskydd gällde ursprungligen inte förmöblerade bostäder. slopades emellerlid della undanlag ochreglerna gjordes tillämpliga på alla slag av lägenheter. Besittningsskyddetinnebar i huvudsak atl hyresnämnden, när hyresvärden hade sagt upp hyresavtalutan alt hyresrätten var förverkad, kunde förklara uppsägningen ogUtig påframställning av hyresgästen, om uppsägningen stred mol god sed ihyresförhållanden eller eljest var obillig. Under1940-talet och början av 1950-lalel ansågs del med hänsyn lill den besvärandebostadsbristen uteslutet all lätta på hyresregleringen. Lagen tillämpades underden så all hyrorna i stort sett låstes vid den nivå som förelågnär regleringen infördes. Först fr. o. m. medgavs vissa generellahyreshöjningar i syfte alt ge fastighetsägarna kompensation för ökningar i fastighelsomkostnaderna.Sådana hyreshöjningar har därefter medgetts . Del första steget mol en avvecklingav regleringen logs genom tillkallandet av hyresregleringskommittén,som fick i uppdrag all utreda bl. a. vilka ändringar eller tillägg som kundevara påkallade beträffande hyresregleringslagen och vilka övergångsbestämmelsersom kunde behövas för den situation som uppkom när hyresregleringen skulleupphöra. Kommillén avgav slutbetänkande med förslag bl. a. om successivavveckling av hyresregleringen (SOU 1955: 35). Förslagel ledde följande år tillvissa ändringar i hyresregleringslagen, vilka trädde i krafl (SFS 1956: 565). Syftet med ändringarna var atl göra del möjligt att påbörja enavveckling av hyresregleringen. Sålunda fick Kungl. Maj:t rält all besluta omregional avveckling. gjordes en begränsad kalegorimässig avvecklinggenom all från hyreskontrollen undantogs lägenheter i hyresvärden tillhörigthus för vilket hade utgått statligt bostadslån som beviljats efter den 31december 1956 och inle sagts upp till belalning. Beträffande sådana lägenheteransågs den kontroll som utövades av det lånebeviljande organet varatillräcklig. Genom en ny lagändring (SFS 1957: 233), som trädde i kraft den 1januari 1958, öppnades möjlighet även till samordnad regional ochkategorimässig avveckling av regleringen. undantogs upplålelse iförsta hand av lägenhet i fastighet som förvallas av kommun eller av kommunall ellerallmännyttigt bostadsföretag från hyreskontrollen. Med slöd av de nämndalagändringarna har Kungl. Maj:t vid oUka tillfällen förordnal om såväl regionalsom. kalegorimässig avveckling av hyresregleringen. Genom lagändring (SFS 1961: 213) undantogs från hyreskontrollen statlig myndighets upplåtelseav bostadslägenhet. Ioch med atl möjUghet öppnades till successiv avveckling av hyresregleringenansågs hyresgästemas besittningsskydd böra stärkas. En provisorisk lösning komtill stånd genom lagen (1956: 568) om rätt i vissa fall för hyresgästtill nytt hyresavtal (besitlningsskyddslagen). Lagen var med vissa undanlagtillämplig på hyresförhåUanden för vilka hyresregleringslagensförlängningsregler inle gällde. Som huvudprincip föreskrevs alt hyresgästenskulle ha rält lill nytt hyresavtal, när hyrestiden gick ut till följd avuppsägning eller av annan orsak. Redan när lagen kom lill var avsikten atl densenare skulle ersättas av permanenta regler om besittningsskydd och ombestämmande av hyresvillkoren. Delta har skett genom ändringar iden allmänna hyreslagen.