prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — a. bättrekontaklförhållanden med främst , luftfartsverket och samtnärheten till forskningsmiljö. Vidare påpekar verket atl den geografiskatyngdpunkten av verkets uppgifter ligger i närheten av en linjeNorrköping-Motala-Marieslad. I personalenkäten har 229 svarande föredragitNorrköping/mot 157 för . nadsökningarsom en ulflyllning från innebär skulle enligt verket kommaatl kraftigt minska genom utflyttning till /i stället förliU . Karlverkethar bifogat yttranden från verkels personalförening och verketscivilingenjörsavdelning. är negativ till omlokaUsering menframhåller vikten av atl, om utflyttning trots allt beslutas, detta skersnabbi och all valet av lokaliseringsort väljs med hänsynstagande lill desärskUda förmåner orten i fråga kan erbjuda personalen.Civilingenjörsavdelningen anför, all kartverket har elt intimt saraarbete medsjöfartsverket. Föreningen betonar också behovet av forskningsmiljö ochkontakterna med tekniska högskolan i . En utfljtning tUl anmärkningsvärd och pekar på rekryteringssvårigheler i fråga omhögskoleulbUdade specialister. Vidare framhålls värdet av en utredning av heladen statiiga kartverksamhelen. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd erinrar om all karlverket fullgör vikligaservicefunktioner för elt stort antal forskningsgrenar. Inom den snabbtexpanderande forskningsverksamheten inom "remote-sensing" området(fjärregistrering och fjärranalys), där en lång rad universitetsinstitutioneroch ämbetsverk är engagerade, spelar kartverket en central roll. Skulle enöverflyttning av kartverket till bli aktuell anser rådet detoundgängligt att delar av verket, framför allt cen-tralarkivel, liksom ocksåden forskningsorienterande verksamheten, får ligga kvar i . Såsomanförts under CFD och lanlmäleristyrel-sen anser i länatt CFD, lantmäteristyrelsen och kartverket bör samlokaliseras med planverket. Beträffandelämplig lokaliseringsort anser lantbruksförbundet och RLF såsom angetts underavsnittet om alt karlverket bör placeras iÖstersund. i är av samma mening, medanlänsstyrelsen i förordar . Medanledning av vad kartverket i sitt yttrande över lokaliseringsförslaget anförtom nedgång i produktionen som följd av ett eventuellt utflyttntngsbeslul,framhåller kartverkskommissionen mol bakgrund av de stora uppdämdakarlbehoven i samhället att del är synnerligen angeläget att de mycketallvarliga konsekvenserna för den allmänna kartläggningen uppmärksammas vidfortsatt handläggning av ulflytlningsfrågan. Lantbruksstyrelsen.Lanlbruksstyrelsen anser all styrelsen även i fortsättningen bör lokaliserastill huvudsladsområdel. Som skäl härför anför styrelsen de många kontakternamed departement, andra statliga organ, jordbrukets organisationer och enskUdaförelag. Styrelsen redovisar en undersökning av denna kontaktverksamhet /70. Av undersökningen framgår att omfattningen av de person- Prop.1971: 29 69 ligakontakterna inom är betydande. Dessa riktar sig inle i förstahand eller i särskUt stor omfattning mol de myndigheter lantmäteristyrelsen,rikels allmänna karlverk, och som, under motivering av det inbördes samarbelsbehovel, jämtelantbruksslyrelsen föreslagits bilda en grapp med som lokaliseringsort.Bland de organ som styrelsen har betydligt tätare kontakter med än de övriga iGävle-gruppen nämner styrelsen bl. a. statens jordbraksnämnd, naturvårdsverketoch planverket. Kontakternauppgick enligt styrelsen lUl totalt 2 500 vid 250 kontaktställen. De flestakontakterna togs med . Del statliga organ som därnäst ärvanligast i styrelsens kontakter är (114 kontakter).Kontakterna raed veterinärstyrelsen, jordbmksnämnden, statskontoret ocharbetsmarknadsstyrelsen är också många. Lantbruksstyrelsens kontakter medskolöverstyrelsen bedöms bli betydande, när undervisningsbyråns uppgifterflyttats dit. Lantbruksslyrelsen understryker vidare alt kontakterna mednäringsulövar-nas organisationer och andra organ i äravsevärda samt att lantbrakets organisationer avser att utreda frågan om en utflyttningav dessa. Innan slutlig ställning las till styrelsens lokalisering börresultatet av pågående utredningar avseende bl. a. lantbruksorgani-salionemasutflyttning avvaktas. Styrelsenanser att delegationens argument att styrelsen bör ligga i centrum av sittverksamhetsområde innebär alt inte bör komma i fråga. Här åberoparstyrelsen en undersökning av de tjänsteresor till styrelsen somlanlbraksslyrelsens och lantbruksnämndernas tjänstemän företagit /70. Av denna undersökning framgår bl. a. alt övervägande delenav resorna går tUl respektive från landets södra och meUersla delar. En stordel av resorna till avser rennäringsfrågor. TjänsteresornaSolnaStockholm för styrelsens tjänstemän uppskattas till 2 000. Omlantbraksstyrelsen skall omlokaliseras måste orten ha goda förbindelser medsåväl som landet i övrigl. En framtida förbättring av Gävleskommunikationer anses inle i avgörande mån kunna eliminera dessa nackdelar. Lanlbruksstyrelsenavstyrker bestämt atl verket lokaliseras till . Skulle en utflyttningbeslutas bör lokalisering ske till en ort söder om med högst en tUltvå timmars reseavstånd med järnväg eller bU. Vidare bör i så fallutflyttningen ske lUl samma ort som lantbrukets organisationer kan komma allvälja och även avse de övriga myndigheter som har nära kontakter med dessa.Lantbruksslyrelsen anser alt inle torde vara länkbar som utflyllningsortför lantbrukets organisationer. Styrelsenframhåller atl en enkät visat atl endasl tio anställda är beredda flytta ulanerinran, medan 79 sagl nej till ulflyltning. Prop.1971: 29 70 ställdaskulle ulflyltning innebära stor olägenhet. Enkäten visar även all somutflyllningsort mötts av starkt negaliv inställning och atl nära 50 o/o av deanställda har yrkesarbetande make/maka. Styrelsen erinrar om att verketsulflyllning 1963 från det centrala lill medförde all mer än 15o/o av personalen slutade sina anställningar trots det ringa avståndet. iVästmanlands län anser lantbruksstyrelsen ha så centrala funktioner alt verketinte bör flyttas. Lantbruksförbundei och RLF är positiva tUl samförläggning avlantbruksslyrelsen och . Däremot har förbunden inte funnitbärande skäl för en samförläggning mellan dessa båda verk och centralnämndenför fastighetsdata, lantmäteristyrelsen och karlverket. I stället bör enligtförbundens mening lantbraksstyrelsen och sammanföras medjordbruksnämnden och den blivande livsmedelsslyrelsen till en grupp. Utan attge förord för någon speciell lokaliseringsort understryker förbunden attlanl-braksnäringens tyngdpunkt ligger i södra delen av landet och att della börtillmätas vederbörlig hänsyn vid bedömningen av frågan. vidlanlbruksstyrelsen avstyrker utflyttning. i Jönköpingslän anser all en förläggning av lanlbruksstyrelsen och tillJönköping skulle ge dessa verk goda arbetsbetingelser och vara myckelfördelaktigt ur de berörda näringarnas synpunkt. i länför fram och i län förordar . iKristianstads län anser alt lanlbruksstyrelsen med hänsyn till alljordbruksnäringens tyngdpunkt ligger i bör kunna placeras iKristianstad-Hässleholms-regionen, i framhållerockså betydelsen av all lantbruksstyrelsen lokaliseras i närheten av de storajordbruksområdena och förordar som lokaliseringsorl. Även länsstyrelseni län anser all en ulflyllning bör ske i riktning mol jordbraksområdenai och och förordar Norrköping-/och framförGävle. SkogsstjTcIsen.Skogsstyrelsen anser inle att någon omlokalisering bör ske. Genom denföreslagna utflyttningen tUlgodoses visserligen behovet av samarbete med demyndigheter som också flyttas lill . Många andra och väsentligaresamarbelsbehov blir emellertid lidande. Bland myndigheter med vUka ell intimt,löpande kontaktbehov föreligger framhåller styrelsen bl. a. ,, statens vägverk, statens planverk, tekniska högskolan ochSIDA samt domänverket och skogshögskolan. Behovet av närkontakter med dessa ochandra myndigheter ökar eftersom de gemensamma övergripande frågorna på grandav samhällsutvecklingen blir allt fler och mera komplicerade. Skogsstyrelsenpekar också på att många av verkets tjänstemän anlitas inom elt flertal andrainstitutioner och organisationer av rikskarak- Prop, 1971: 29 71 lär.En utiokalisering av ämbetsverk och institutioner till skilda delar av landetskulle enligt styrelsen avsevärt försvåra en sådan verksamhet. Styrelsenframhåller också den särställning som de centrala förvaltningsmyndigheter somhar underlydande regionala organisationer intar. Dessa bör enligt skogsstyrelsensmening rent principiellt förläggas lUl . utgör den naturligasamlingspunkten för sammankomster mellan verket och företrädare förskogsvårdsstyrelserna. Varje annan ort har enligt betydligtsämre läge ur kommunikationssynpunkt. Enligtstyrelsens mening talar de inlernalionella skogliga kontakter av skilda slagdär styrelsen ofta blir inkopplad för fortsatt lokalisering till Stockholm.Styrelsen anser det myckel svårt atl uppfylla de krav som ställs på verket idetta sammanhang om verket lokaliseras utanför . Avverkels ca 95 tjänstemän i har bland den administrativa personalenoch kontorspersonalen endast en person ställt sig positiv lUl en utflyttningmedan 45 uttalat alt de inle avser all följa med vid en eventuell utflyttning.I fråga om den skogligt ulbUdade personalen har av 37 personer 17 uttalat atlde inle önskar följa med verket vid en utflyttning medan lika många ärpositiva lill alt verket flyttas. Enligtskogsstyrelsen synes i och för sig kunna accepteras som lokaliseringsortsåsom uppfyllande i huvudsak de kriterier för storstadsallernativ som ansettsböra uppställas. Kommunikationsförhållandena synes dock vara något sämre än vadfallet är för exempelvis , , och . Från deanställda har någon beslämd meningsyttring om val av annan ort än inleframkommit. Styrelsen pekar också på alt skogsvårdsorganisationens framlida arbetsuppgifterär beroende av resultatet av flera utredningar, bl. a. skogspolitiskautredningen, skogsbruksutredningen och nalurvårdslagstifl-ningsulredningen.Ulan ytterligare grundliga överväganden är inle beredd alt tabestämd ställning till olika lokaliseringsorter. Länsstyrelseni anser ha så centrala funktioner att verketinle bör flyttas. Utifrån principen alt de utlokaliserade verksamheterna börbilda funktionella block ifrågasätter i län detändamålsenliga i atl , domänverket och skogshögskolan placeraspå tre skilda orter. och är, som tidigare nämnts,positiva till samförläggning av lantbruksslyrelsen och . SACO-föreningenvid framhåller att 16 av dess medlemmar är positiva tillutflyttning, medan åtta är negativa. Fem medlemmar har ej besvarat förfrågan.Föreningen pekar på en ökad resefrekvens vid utflyttning och ifrågasätter enöversyn av styrelsens organisation. Bland de positiva effekterna av en utflyttningnämner föreningen bättre boendemiljö, kortare restider lill och från arbetetsamt bättre rekryteringsmöjligheler i fråga om yngre jägmästare. 1971: 29 72 Liksomi fråga om lanlbruksstyrelsen föreslår i att ävenskogsstyrelsen förläggs till . Detta skulle ge verken godaarbetsbetingelser och vara myckel fördelaktigt ur berörda näringars synpunkt.Länsstyrelsen i för fram och i länförordar . i län förordar med hänsyn lillverkels behov av goda kommunikationer med dels och delsskogsvårdsstyrelsernas kansliorter. i pekar påden av utredningen uppställda principen att lokalisera verksamheter isinsemellan beroende block. betonar önskvärdheten av att tUlföralänet ytterligare statliga organ och förordar att fler skogligaförvaltningsenheter flyttas tUl länels cenlralregion, så alt den kan utvecklastill ell skogligt centrum i landet. avstyrker delegationens förslag om en total utflyttning avcenlralförvallningen. Fråganborde ha behandlats med delegationens senare prövning av de statligabolagens, bl. a. , lokalisering. Vid omorganisationen fastställdenämligen statsmakterna ett gemensamt mål för domänverket och och de bådaförelagen erhöll styrelser med nära nog fullständig personidenlilet. Debedömningsgrunder som delegationen kan komma att lägga på de statliga bolagenslokalisering borde enligt verket komma att bli bättre liUämpbara på domänverketän de synpunkter sora nu anlagts. Domänverketpåpekar all verkels allt dominerande inkomstkälla är virkesförsäljningarna.Dessa är med hänsyn till marknadens struktur m. m. i stor utsträckningcentraliserade. En förflyttning från skulle i avsevärd gradförsvåra konlaklema med köparna, vLrkesmarknaden och med skogsindustriernasbranschorganisationer. Dessa kontakter är livsviktiga för domänverketsaffärsverksam-hel och dessutom av allmänt intresse med hänsyn tUl den ställningoch betydelse domänverket har för svenskt skogsbrak. En flyttning frånstockholmsregionen kan bedömas innebära risker för elt försämrat försäljningsresullatinte endasl övergångsvis utan även på . Avbeskrivningen av domänverket framgår att delegationen bedömer verket ha i storutsträckning samma karaktär som större skogsbolag. Detta är enligt domänverkelsuppfattning missvisande. Verket har en riksomfattande verksamhet med produktionav virkesråvara för hela landels skogsindustri, medan skogsbolagen ulanundanlag har sin verksamhet regionalt eller lokalt avgränsad. En stor del avskogsbolagens produkter avsätts på exportmarknaden. För atl klara dennaförsäljning har företagen förutom ett försäljningskontor vid huvudkontoret oftaen väl utbyggd försäljningsorganisation utomlands. Skogsbolagen samverkardessutom genom ett flertal branschorgan med säte i . Domänverketanser att delegationens jämförelse mellan domänverket 1971: 29 73 ochstörre skogsägande förelag utanför i fråga om kontakter med t. ex.skogsarbetsgivarnas organisationer inte är relevant. Verket för förhandlingarmed arbetstagarparten om löne- och anställningsvillkor och samförhandlar somen huvudorganisation med skogsbranschens övriga huvudorganisationer. Dessahuvudorganisationer inom den enskilda sektorn är förlagda lill Stockholm.Skogsbolagen tillvaratar sålunda sina intressen på riksplanet både genombranschorganisationer och arbetsmarknadsorganisationer. Detta arrangemang ärbl. a. motiverat av att de inte har sina huvudkontor i . Domänverketanser det emellertid av flera anledningar inte vara tänkbart all ingå sommedlem i det enskUda skogsbrukets centrala organisationer ulan får självttillvarata sina riksintressen. Delta anses vara ett motiv för all verketscentrala ledning bör vara lokaliserad lill . bedrivs f. n. ell adminislralivl rationaliseringsprojekl, som bl. a.syftar tUl en minskning av personalbehovet i cenlralförvallningen. Därvidkommer delegering av arbetsuppgifter och beslutsfunktioner tilllokalförvaltningen ifråga. Integrerat härmed pågår utformningen av ett nyttekonomisystem för domänverket. Detta projekt, som bygger påprogrambudgeteringens principer, syftar lill en indelning av verksamheten isärskilda resultat- och ansvarsområden. Dessa mycket omfattanderationaliseringsprojekt avses leda fram tUl sådana förändringar avadministrativa rutiner och styrinstrument all centralförvallningens personellaomfattning kan minskas. kan viss ökning av personalen inomdislriktsförvaltningarna bli aktuell. Domänverketerinrar också om atl man flyttar in i en nyförvallningsbyggnad i , . Verket påpekar, att i samband medförarbetena för deima byggnad frågan om centralförvallningens lokaliseringbehandlats i vid ett flertal tiUfällen under senare lid. Verketframhåller all man baserat bl. a. sin personalplanering på de beslut riksdagennyUgen fatlat rörande uppförande av ny förvallningsbyggnad. Uppbyggnaden avpersonallUlgångarna är enligt verket förenad med stora kostnader förrekrytering, introduktion, information och utbildning av personalen. visar att domänverket vid en eventuell lokalisering tiUFalun/kan vänla en stor personalavgång. Av 285 svarande har endastdrygt 30 o/o uttalat att de följer med vid en utflyttning. Motsvarande tal förden kvinnliga personalen är 4 o/o. Av enkäten kan utläsas alt det är framförallt personalen i de lägre lönegraderna som inte avser alt följa med. Överhälften av personalen i lönegrad 20 och däröver räknar däremot med att flytta. Vadgäller den föreslagna lokaliseringsorten vitsordar domänverket vad delegationenanfört om alt verkels ekonomiska tyngdpunkt är förlagd tUl ochalt den centrala verksledningen bör vara förlagd dit. Däremot avstyrker verketFalun/som lokaliseringsort. I stället förordas /,eller . 3t 1971.1 saml. Prop.1971: 29 74 ketunderstryker vikten av all en eventuell utlokalisering kombineras med eneffektivisering av kommunikationerna från lokaliseringsorlen till såvälStockholm som övriga delar av landet. SACO-föreningenvid domänverket framhåller i stort sett samma motiv mot utflyttning somdomänverket självt anfört i sitt yttrande. , , anser flera skäl tala för att de affärsdrivande verken sålångt möjligt behandlas i ett sammanhang. Frågan om ulflyllnuig av domänverkelscentralförvallning bör anstå i avvaktan härpå. Härtill kommer alt denföreslagna lokaliseringsorlen är klart olämplig och all andra alternativ måsteövervägas, om en ulflyllning över huvud skall aktualiseras. anser altdet mol bakgrund av att verksamheter med intima kontaktbehov och angränsandeuppgifter bör lokaUseras tUl samma ort är anmärkningsvärt all delegationenföreslagit all de berörda tre skogliga.organen, domänverket, ochskogshögskolan skaU förläggas tUl tre skilda orter, nämligen resp.Falun/, och . Elt sådant förslag innebär splittring avkontaktfallen och deslraktion av samarbelsvägarna och måste även med ganskablygsamma effektivitetskrav anses föga välbetänkt. iKristianstads län är inne på samma tankegångar. anser alt en omlokalisering inte är tillrådlig förverkets del. Verket framhåller att delegationens påstående att verkels "huvuduppgiftär atl utbetala raedel till enskilda personer" är ett raissförstånd.Riksförsäkringsverkets huvuduppgift är att leda och utöva tUlsyn över denallmänna försäkringen och att pröva besvär över de aUmänna försäkringskassornasbeslut. Vidare betalar verket månatligen ut folkpensioner, ATP-pensioner ochyrkesskadelivränlor m. m. Härtill kommer debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter samt reglering av yrkesskadeersättningar. Sistnämndauppgifter bör enligt verkets mening åtminstone i huvudsak föras över på lokalaorgan. Verket lämnar en ingåenderedogörelse för kontaktverksamheten. Av denna framgår atl talrika kontakterförekommer mellan verket och kanslihuset samt med centrala ämbetsverk inomsjukvårds-, skalle-, uppbörds-, data-, statistik-, rationaliserings- ocharbetsmarknadsområdena. SärskUl framhåller verket behovet av samarbete medsocialdepartementet i synnerhet i samband med reformförslag och utfärdande avtillämpningsföreskrifter. Verket erinrar i sammanhanget också om riksdagenssocialförsäkringsutskott, vUket beräknas medföra ell ökat behov av kontaktermellan verket och . Verket understryker vidare behovet av kontaktermed bl. a. LO, TCO, SAF, handikapporganisationerna och pensionärernasriksförbund. Riksförsäkringsverkelsstyrelse är sammansatt av företrädare för po- liliskapartier och arbetsmarknadens huvudorganisationer. Detta möjliggör enförankring av styrelsearbetet hos stora intressegrupper. Del är enligt verket ipraktiken nästan ogörligt all hålla sammanträden annat än i stockholmsområdet.Man bör uppmärksamma atl ett stort antal föredragande eUer experter oftabehöver vara till hands vid sammanträdena. På liknande sätt förhåller del sigmed fullmäktige för verkets fonder, vari bl. a. ingår riksbankschefen samtATP-fondens. och Skandinaviska bankens verkställande direktörer. För bedömning avbesvärsärenden i sjukförsäkrings- och pensionsfrågor samt avyrkesskadeförsäkrings- och sjukvårdsärenden anser sig verket behöva fortlöpandetillgång tUl kvalificerad läkarexpertis inom en lång rad specialiteter. Dettabehov kan i full utsträckning tUlgodoses i men endasl i elt fåtallandsortsstäder. Om läkarnas personliga inställelse ersätts med skriftväxlingskulle handläggningen bli olUl-lålligt långdragen. Enligtriksförsäkringsverkels mening råder det således ingen tvekan om att verket har och för en överblickbar framlid kommer all ha kontakter medhuvudstadsfunktioner i en sådan omfattning att verket bör ligga i . VadgäUer kontaktbehoven med framhåller verket attden verksamhet som inom den allmänna pensioneringen närmast liknar detta verksspecifika beräkning och fastställande av tjänstepensioner för statsanställdaför länge lUl försäkringskassorna. Medpersonalpensionsverkel har verket f. n. kontakter i ungefär samma omfattningsom med t. ex. kommunernas pensionsanstalt. uppgersig verket knappast haft beröring med. Däremot understryks behovet avkontakter med försäkringsdomstolen. Riksförsäkringsverketanmäler alt elt stort antal utredningar pågår inom dess verksamhetsområde. Bl.a. utreder verket tUlsammans med statskontoret i den s.k. RAFA-ulredningenanvändningen av ADB-system för den allmänna försäkringen. Utredningsarbetetkommer alt ta . Det är inte möjligt alt bedöma vilken inverkanutvecklingen av elt sådant system kan ha på förutsätlningarna för denföreslagna omlokaliseringen. Verketredovisar en personalenkäl som besvarats av 825 anställda (93 o/o av delUlfrågade). Av dem som besvarat enkäten var knappt 8 o/o positiva tUlflyttning tUl medan 69 "/o var negativa. Riksförsäkringsverketbefarar alt en stor del av personalen kommer att lämna verket vid en eventuellomlokalisering. olika enheter arbetar med tämligen småmarginaler. Skulle verket behöva arbeta raed betydande inslag av vakanser ochovan personal, måste det ta sig ullryck i minskade möjligheter för verket alt taegna initiativ, ökade handläggningstider och ärendebalanser, mindre lillförlil- Prop.1971: 29 76 ligutredning i ärendena och därmed större risk för felaktiga beslut och eventuellträttsförluster. Den ökade risken för stömingar av utbetal-ningsverksamhelen som omfattar över en mUjon folkpensioner kan inte förbises,liksom inle heller inverkan på arbetet med arbetsgivaravgifter. Riksförsäkringsverketavstyrker som lokaliseringsorl. Som motiv härför åberopar verket bl.a. större tidsåtgång för resor såväl till som lillförsäkringskassorna. Riksförsäkringsverketredovisar i sitt yttrande förslag lill decenlrali-seringsåtgärder. Under1960-talet har verket genom olika decentraliseringsålgärder minskat sinpersonal från 14 lill 8 "/o av antalet ansläUda isocialförsäkringsadministrationen. Denna utveckling bör enligt verkels meningfortsätta. Verket anser alt delegering skulle kunna ske beträffande tvåärendegrapper, nämligen debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter ochyrkesskadeärenden. Antalet anställda på de enheter som sysslar med avgifts- ochyrkesskadeärenden uppgår lill ca 400. Riksförsäkringsverketförordar atl man prövar de möjligheter som erbjuds till en fortsatt utläggningav arbetsuppgifter från verket tUl de lokala skattemyndigheterna ochförsäkringskassorna. För alt belysalokaliseringseffekterna av en sådan decentralisering kan nämnas altförsäkringskassorna har centralkontor i 26 städer vanligen ell sådant kontori varje län och lokalkontor på ca 500 orter. Av försäkringskassornas totaltca 10 000 anställda tjänstgör drygt hälften vid lokalkontoren. Lokalaskattemyndigheter finns på 115 orter. Riksförsäkringsverketfinner det nödvändigt att man i första hand lar ställning till huruvida man börinrikta sig på atl liksom tidigare flytta ut arbetsuppgifter från verket lilllokala organ. Det bör alltså inle komma i fråga alt först överväga enomlokalisering av verket och därefter genomföra en sådan decentralisering somverket förordar. tningen vidriksförsäkringsverket anser det vara anmärkningsvärt att någon utredning omför- och nackdelarna med den verksamhet som bedriver iStockholm inte har redovisats. Vidare anser föreningen att några övertygandesakskäl inle anförts för alt flytta verksamheten just lill Sundsvall.Föreningen har gjorl en enkät som visar atl endast ca 1/4 av de 128 som svaratär villiga alt flytta raed. Föreningen pekar liksomverket på möjligheterna alt delegera vissa arbetsuppgifter och anser det varaansvarslöst att flytta från utan attnärmare pröva möjligheterna härlUl.