prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — kr., har åter vänt och synes komma attuppvisa ett relativt stort kapitalinflöde. På grand av betydandeeftersläpningar och ofullkomligheter istatistiken måste en bedömning av kapitalströmmarna bli ytterst osäker.Emellertid har en bedömning gjorts, vilken innebär att det har skettett nettokapitalinflöde av storleksordningen 800 milj. kr. Följande tablåvisar föreliggande uppskattningar av de olika delposterna i kapitalbalansen. Kapitalbalans - 219 800 Som framgår av tablån har en omsvängningi positiv riktning skett i alla delposter utom direkta investeringar. I frågaom värdepappershandeln hänför sig omslaget till svenska obligationsemissioneri utlandet på närmare 400 milj. kr. Denna upplåning avser i huvudsakfinansiering av svenska företags utländska investeringar. ägde ingaemissioner utomlands rum. Posten övriga privatakapitaltransaktioner innehåller bl. a. en beräkning av vissa handelskrediter,såsom varvskrediter i samband med export av nybyggda fartyg, rederiers ochflygbolags krediter vid import av fartyg och flygplan samt skillnaden mellantullvärden och betalning för datamaskiner. Dessa transaktioner beräknassammantaget ha resulterat i en nettokredittagning på ca 160 mUj. 1969 ochca 200 mUj. I posten övriga privata kapitaltransaktioner ingår ocksåskill- 1 Preliminär nationalbudget 83 nådenmellan sjöfartsnettot enligt den kvartalsvisa betalningsstatistiken och denårsvisa statistiken på prestationsbasis. Som framgått ovan har av differensenpå 175 mUj. 1969 100 milj. kr. ansetts utgöra kreditgivning till utlandetmedan en återbetalning av samma storlek förutsätts ha ägt rum 1970. Överskottet ikapitalbalansen tUlsammans med underskottet i bytesbalansen motsvarar ettvalutautflöde pä . Fram till utgången av november hadebankernas utiandsställning förbättrats med 371 milj. kr. Inberäknat tiUskotteti av speciella dragningsrätter (SDR) hade valutareserven frånultimo till ökat med 143 milj. kr. Ettkraftigt omslag i restposten frän minus en halv mUjard kr. 1969 till ett högtpositivt tal 1970 kan under sådana förhållanden noteras. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 84 Järnmalmsbrytningen1970 beräknas ha legat ca 4 o/o års produktionsnivå. Detta får ses mot bakgrand av gruvstrejkenoch dess följdverkningar. Pä grund av bl.a. begränsad tUlgång pä tonnage blev exportleveranserna något lägre än mantidigare räknade med och export-nedgången19691970 blev 13 o/o i ton räknat (jfr avsiuttet om utrikeshandeln). Denna produktions- ochleveransutveckling ledde till en lagerminskning på närmare en halvmiljon ton hos producenterna. En fortsatt hög fraktnivå under 1971placerar de svenska leverantörerna i ettrelativt gynnsamt konkurrensläge. Exportleveranserna bedöms således kunna ökamed ca 5 o/o 19701971 i ton räknat och även hemmaleveranserna beräknasöka. Produktionsökningen beräknas till ca 8 o/o och med nuvarandeefterfrägebedömningar skulle man därmed erhålla en lagerökning på mellan enhalv och en miljon ton hos producenterna. Orderingången tUlde svenska järn- och stålverken som började stiga steg sedanrekordsnabbt frän mitten av 1968 tUl mitten av 1969, men har därefter minskatsuccessivt och de tre första kvartalen 1970 framförallt vad gäller hemmamarknadsorderna. Ordertillströmningen var trots detta såstor att orderstockarna fortsatte att stiga ända fram till början av 1970, varefterde fallit något tillbaka. De låg dock i slutet av tredje kvartalet förfarandepå en mycket hög nivå. Produktionen inom järn- och stålverkensteg endast svagt bl. a. beroende på brist päarbetskraft och vissa råvaror. Ökningen jämfört med första halvåret 1969stannade därför vid knappt 4 o/o. Produktionen kunde dock åter höjas undersenare delen av 1970 främst som följd av ökad tiUgång på arbetare och därmed ökatkapacitetsutnyttjande. Under de tre första kvartalen 1970 låg produktionennärmare 6 o/o över . För helåren 1970och 1971 har produktionsutvecklingen bedömts med hjälp av en försörjningsbalans för handelsfärdigt jäm ochstål (tabell 1). Balansen ger en produktionsökning pä ca 6 o/o 1970. Denvikande efterfrägan på hemmamarknaden jämte produktionsuppdragningen underandra halvåret resulterade i en något ökad export. Vidare skedde enkraftig uppbyggnad av de tidigare mycket starkt neddragna färdigvarulagren hosjärnverken och dessa bedömdes av före- Bil.1 Preliminär nationalbudget 85 Tabell IV: 1.Försörjningsbalans för handelsfärdigt järn och stål, inkl. ämnen 19681971 1968 1969 1970 1971 Produktion 3445 3662 3890 4095 Import 1074 1342 1480 1505 Summa tillgång 4519 5004 5370 5600 Export 1613 1739 1780 1960 Varuinsats 3072 3312 3530 3670 industri 2690 2908 3135 3270 byggnadsverksamhet 382 404 395 400 Lagerförändring - 62 -1-130 -1-220 -f 130 Saidopost - 104 - 177 - 160 - 160 Summa användning 4519 5004 5370 5600 tagen som lagom stora 1970. Importens ökningstakt minskade högst avsevärt sålundadämpades importtillväxten från 25 o/o 19681969 tiU 10 o/q 19691970. Inom andra metallverkstagnerade produktionen . För hela gruppen järn- och metallverk harproduktionsökningen därför stannat vid drygt 5 o/o 19691970. bedömsproduktionstiUväxten inom järn- och stålverken bli drygt 5 o/o, vilket innebäratt produktionen beräknas öka ytterligare något under första delen av året föratt sedan stagnera. Den prognoserade dämpade inhemska efterfrägan torde möjliggöraen 10-procentig ökning av exportvolymen. Den svaga inhemska efterfrägan böräven leda till en ytterligare dämpad importökning och importvolymen kalkylerasöka med knappt 2 o/o 19701971. bedöms järnverkens färdigvarulagerkonuna att öka dock i lägre takt än . Inom andra metallverkberäknas produktionen 1971 stiga betydligt kraftigare än inom järn- ochstålverken, varför produktionen för hela gruppen järn- och metallverkkalkyleras stiga med 6 o/o 19701971. Orderläget för varven somförbättrades kraftigt var mycket gott även under 1970.Trots att orderingången inte nådde upp tiU stora omfattning var dentiUräcklig för att hälla orderstockarna pä nivå under första delen av1970 och till och med stegra dem ytterligare . Ikonsekvens härmed bedömde över halva branschen orderstockarnasom stora i förhållande till produktionsvolymen. har i motsats till1969 exportorderna hävdat sig bättre än hemmamarknadsorderna. Den gynnsammavarvskonjunkturen har också medfört att priserna vid nybeställning av fartygstigit ytterligare påtagligt under loppet av 1970. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 86 Då det saknas tUlförlitiig korttidsstatistiksom kan utnyttjas för att bedöma produktionsutvecklingen inom varvsindustrinhar denna i stället bedömts med hjälp av en kalkyl baserad påuppgifter om export-, investerings- ochlagerutvecklingen vad avser fartyg. Denna kalkyl tyder på att produktionsökningen19691970 varit av ungefär samma storlek som , dvs. omkring 8o/o. Kalkylen för fartygsbyggandet har förtsfram även , baserad pä de efterfrågeprognoser som föreligger.Kalkylen pekar på ungefär en halvering av ökningstakten 19701971 jämfört medett år tidigare. För orderingången till verkstadsindustrinexklusive varv, som ökade kraftigt och speciellt , skedde enuppbromsning . Nivån pä orderingången var dock så hög att de redanvid /1970 mycket stora orderstockarna fortsatte att växa, åtminstoneunder första delen av 1970, trots en samtidig, mycket kraftigproduktionsuppdragning. Om man bortser från de stora svenska försvarsbeställningarnaunder , har exportorderna visat en merapositiv bild än hemmamarknads-orderna. Det goda efterfrågeläget ledde tUl attproduktionen ökade i samma höga takt som 1969. Uppgången var starkastunder första delen av året och under de tre första kvartalen 1970 lågproduktionen enligt månadsindex ca 11 1/2 o/o övernivån . (När detta skrivs är dock beräkningarnaför tredje kvartalet mycket preliminära.) Beräkningarna baseras påproduktionsvärden i löpande priser, vilka deflateras med hjälp avproducentprisindex. På grund av den osedvanligt starka prisstegringen underandra och ökar osäkerheten i beräkningarnaav den volymmässiga utvecklingen . Speciellt gäller detta förmanufaktursektorn där de kraftigt höjda järn-och metallpriserna slagit igenommest. Där har sannolikt en alltför kraftig deflatering av produktionsvärdenaskett åtminstone för . Ett studium av sysselsättnings- ochproduktivitetsutvecklingen för denna delbransch tyder på att så är fallet. Enkorrigering av manufaktursektorns produktion ger i stället för ovannämndaproduktionsökning på 11 1/2 o/o enstegring pä 12 1/2 o/o för hela branschen de tre första kvartalen 1970.För hela 1970 beräknas produktionen ha stigit med 11 o/o jämfört med . I tabell 2 presenteras enförsörjningsbalans för verkstadsprodukter för perioden 19681971. Här måstedock nämnas att den import- och exportprisutveckling som redovisas i balansenavviker från den som presenteras i avsnittet om utrikeshandeln. Till en delberor avvikelserna på olika definitioner av begreppet verkstadsprodukter.Sålunda ingår här i såväl import som export t. ex. flygplan och vapen, vilketinte är fallet i kapitlet om utrikeshandeln. Framför allt förklaras skUlnaderna TabeU IV: 2. Försörjningsbalans för verkstadsproduktcr, exkl.fartyg 19681971 Milj kr., producentpriser Investeringar i maskiner m.m. Denna balans mäterproduktionen av de varor som definitionsmässigt klassificerats somverkstadsprodukter. Den visar för 19591960 en liten överskattning men förperioden 19601967 en systematisk underskattning jämfört med statistiskacentralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen (mätt iförädlingsvärde) inom verkstadsindustrin, definierad som de arbetsställen somhuvudsakligen tillverkar verkstadsprodukter. Avvikelsen torde emellertid inteenbart bero på denna definitionsolikhet. Den långsammare produktionsökningenenligt balansen kan sannolikt också hänföras till, dels systematiska fel i depå nationalräkenskaperna grundade beräkningarna av komponenterna påanvändningssidan och dels skillnaden i de prisdeflatorer som använts vidproduktionsvolymberäkningarna resp. vid deflatering av nationalräkenskaperna.Försörjningsbalansens produktionsökning för prognosperioden korrigeras därförregelmässigt uppåt. emellertid av att de import- och exportprisindexsom används i handelsstatistiken ej använts vid deflateringen iförsörjningsbalansen eftersom dessa sannolikt överskattat prisstegringarna.Importen och exporten har i stället deflaterats med hjälp av ett prisindex sombaserats på företagens uppgifter i enkäterna om verkstadsexporten.Importprisutvecklingen har dock reducerats med hänsyn till en kalkyleradsänkning av importpriserna till följd av devalveringarna ,medan antagits en något högre import- och exportprisutveckling än vadverkstadsenkäten visar. beräknas dessutom importpriserna ha ökatmed ca 0,5 o/o mer än exportpriserna. Produktionsuppgångenunder 1970 har främst tagits i anspråk av en ökning av exporten på drygt 20 o/osamt en mycket stor lageruppbyggnad. Den privata konsumtionen avverkstadsprodukter har stigit betydligt långsammare än 1969 dels beroende päen stark nedgång i personbUsförsäljningen men dels också på grund av enberäknad lägre 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 88 Tabell IV: 3. Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror19681971 1 000 kbm (harr- och lövträ) 1968 1969 1970 1971 Produktion 10 803 11030 11485 11600 Import 155 160 165 165 Summa tillgäng 10 958 11190 11650 11765 Export 6 395 6 815 6750 6 685 Varuinsats 5 480 5 775 5 900 6 040 industri 3 380 3 560 3 720 3 840 byggnadsverksamhet 2 215 2 180 2 200 Lagerförändring - 307 - 200 -f 200 + 240 Saidopost - 610 -1200 -1200 -1200 Summa användning 10 958 11190 11650 11765 ökningi försäljningen av övriga varaktiga konsumtionsvaror. De privatamaskitunvesteringarna beräknas ha ökat med ca 3 1/2 o/o, vUket är något mindreän 1969. Däremot har de offentliga maskininvesteringarna ökat med 15 o/o efteren nedgång 1969. Importvolymen beräknas ha stigit med ca 14 o/o 19691970. 1971 beräknas efterfrägan päverkstadsprodukter öka i långsammare takt än 1970, främst beroende på enprognoserad betydligt lägre tillväxt för exportvolymen, nämligen 11 o/o. Denprivata konsumtionen av verkstadsprodukter väntas öka i något lägre takt än ettår tidigare 3 o/o mot ca 4 1/2 o/o.Maskininvesteringarna prognoseras öka i samma takt som ca 6 o/o varvid uppgången till skUl-nad frän 1970 beräknas bli mera jämntfördelad på privata och offentliga investeringar. Lagerinvesteringarna harkalkylerats bli av betydligt lägre omfattning än nedgången fallerframför aUt på halvfabrikat och varor i arbete medan en ökad lagerinvesteringförutses för färdigvarulagren inom industrin. En kraftig dämpning i importtillväxtenjämfört med de närmast föregående två åren beräknas ske; volymökningen väntas stanna vid endast 3 o/o1971. Med denna utveckling pekar balansen efter sedvanUg korrigering(jfr not tUl tabell 2) pä en produktionsökning pä ca 6 o/o 19701971. I tabell 3 återges en försörjningsbalansför sågade och hyvlade trävaror. Produktionsuppgiften är hämtad urden definitiva industristatistiken. Motsvarande uppgift är preliminäroch bantad från korttidsstatistiken, vilken visar en produktionsökning påendast ca 2 o/o 19681969. En sä låg produktionstillväxt förefaller emellertidföga trolig med hänsyn tiU den kraftiga tUlväxten av exportieve-ranserna,som aktiviteten inom byggnadsverksamheten och de träkonsumerandedelarna av industrin ökat kraftigt. Även övrig information, bl. a.konjunkturbarometern, tyder på att korttidsstatistiken 1 Preliminär nationalbudget 89 Den i balansenangivna lagerminskningenunder 1969 i producent-, förbrukar- och handelsledet sammantaget är ocksåosäker. Lagerstatistiken är omlagd och baseras nu på ett urval som uppräknatstill totalnivå. Producentledets lagerminskningförefaller därvid ha blivit underskattad. Med den produktions- och lagemtvecklingsom statistiken således visar erhålls i balansen en mycketkraftig nedgång i saidoposen. Om produktionen i stället beräknas direkt urbalansen med oförändrad saidopost 1968 och 1969 och en kraftigare, merasannolik lagerminskning 1969 läggs in på säg drygt 300 tusen kbm erhålls urbalansen en produktionsökning 19681969 pä 6 1/2 o/o. Med hänsyn tUl dels vadsom ovan anförts, dels tiU de storaavvikelser som funnits 1967 och 1968 mellan industristatistiken ochkorttidsstatistiken har räknat med en produktionsökning pä 6 1/2 o/o 19681969 i de följande kalkylernaöver produktionstillväxten inom totala träindustrin samt avverkningar inomskogsbruket. Exporten 1970 beräknas preliminärt hauppgått till 6 750 tusen kbm, vilket innebär någon minskning frän den myckethöga nivån 1969. Den inhemskakonsumtionsutvecklingen har varit svag genom den neddragnaaktiviteten inom byggnadsverksamheten. Producentlagren har avbarometerdata att döma stigit frän den kraftigt neddragna nivån /1970. torde ävenlagren ha ökat i handels- och förbrukarledet. Här har kalkylerats med enlagerökning av storleksordningen 200 tusen kbm i producent-, handels- ochförbrukarledet sammantaget. Den ur balansen framsalderade produktionstillväxten blir med dennaefterfråge- och lagerutveckling drygt 5 o/o om man tar hänsyn till dentidigare nämnda korrigeringen . Som framgår avavsnittet om utrikeshandeln beräknas exportleveranserna 1971 bli något lägreän 1970. Den inhemska förbrukningen kan förutses öka långsamt bådeinom industrin och byggnadsverksamheten. Denna utveckling skulle med ettantagande om en fortsatt lageruppbyggnad i producent-, handels- ochförbrukarledet sammantaget ledatiU en produktionsökning 19701971 pä ca 1 o/o. Av tillgängliga informationer att dömaökade produktionen inom gruppen träindustri exklusive sågverk relativt kraftigtunder främst inom byggnadssnickeriema. Genom den neddragnaaktiviteten inom byggnadsverksamheten kom emellertid tillväxten att dämpasunder . För hela 1970 torde produktionsökningen ha stannat vid ca5 o/o jämfört med . Medhänsyn till den prognoserade svaga tillväxten i byggnadsverksamheten ochkonsumtionen 1971 beräknas produktionsökningen inom gruppen träindustriexklusive sågverk bli omkring 1 o/o 19701971. En summering av de ovanredovisade utvecklingstendenserna inom Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 90 träindustrinsolika delbranscher skulle för den totala träindustrin innebära en produktionsökning 19691970 på ca 5 o/ooch en produktionsökning 19701971 på ca 1 o/o. Efterfrågan pä massa var mycket stark ibörjan av 1970 och marknaden karakteriserades av en viss knapphet pä massa.Försäljningarna för fick ett mycket snabbt förlopp och redan islutet av juli var andra halvårets produktion placerad. Det goda avsättningslägethar medgivit höjda priser på såväl hemma- som exportmarknaden. Produktionsresurserna inom massaindustrinvar fullt utnyttjade . Produktionen ökade långsamt till följd av driftsnedläggningarinom dissolving- och sulfitsektorerna men stegrades kraftigtunder genom ett mycket högt körningstempounder sommaren i förening med kapacitetstUlskott inom sulfatsektorn. Produktionen avkemisk avsalumassa beräknas ha uppgått till , vilket innebären volymökning 19691970 på 6 o/o. TUl-verkningenav den mekaniska massan beräknas dock ha minskat något då de integreradeföretagen i ökad utsträckning använt massan till den egnapapperstillverkningen. Sålunda beräknas ökningen av totala avsaluproduktionenbli knappt 6 o/o 19691970. Leveranstakten var låg tillföljd av skeppningssvårig-heter och producentlagren ökade kraftigt, menleveranserna steg kraftigt majseptember varvid lagrenreducerades. torde emellertid leveranstakten ha dämpats bl. a.till följd av att köparna synes något ha bromsat upp hemtagningen av massan. som helhet beräknas totalaleveranserna något ha understigitproduktionen varvid exportleveranserna beräknas ha ökat 2 1/2 o/o medanhemmamarknadsleveranserna minskat något jämfört med . Lagren skulle därmedha ökat något frän den mycket låga lagernivån som nåddes /1970. Som framgår av avsnittet omutrikeshandeln inrymmer exportprognosenför massa 19701971 vida osäkerhetsmarginaler. En ökning av exportleveransernapå 3 å 4 o/o har dock ansetts möjlig och hemmamarknadsleveransernaberäknas öka i ungefär samma takt. Produktionsökningen19701971 beräknas bli drygt 2 o/o, vUket skuUe innebära en i stortsett oförändrad lagernivå. KapadtetstUlskotten 1971 blir dock något större änden beräknade produktionsökningen varför kör-ningstempot torde bli någotlugnare än . Produktionen inom pappers- ochpappindustrin uppgick enligtpreliminära beräkningar tUl 4,4 mUjoner ton papper och papp, vilket innebär enökning på omkring 6 o/o jämfört med . Betydande produktionsökningarnoteras för tidningspapper, journalpapper, kraftpapper samt vissa kvaliteterav papp och kartong. 1 Preliminär nationalbudget 91 Utvecklingen påleveranssidan blev emellertid svagare, främst till följd av en långsam tillväxt avhemmamarknadsleveranserna, vilket medförde en ansvällning av producentlagren. förutses i stort sett sammaökningstakt för pappersexporten som . beräknashemmamarknadsleveranserna fortsätta öka långsamt. Denna efterfrågeutvecklingskulle medföra en produktionsökning 19701971 på ca 3 o/o räknat i volymförutsatt en viss lagerneddragning i producentledet. Kapacitetstillväxten blirsamtidigt något större än den beräknade produktionsökningen varför kapacitetsutnyttjandetförutses sjunka. Produktionsvolymeninom livsmedelsindustrin inklusive dryckesvaru-och tobaksindustrin ökadepreliminärt 19691970 med ca 4 o/o. Den egentliga livsmedelsindustrins produktionsökning uppgicktill ca 4 1/2 o/o, vilket trots en starkare konsumtionsökning än 1969medfört en kraftig lageransvällning på färdigvarusidan . Dryckesvaru-och tobaksindustrinsökningstakt stannade vid ca 2 o/o. Produktionsvolymensökningstakt 19701971 beräknas för hela sektorn komma att bli lägre, eUer ca 2o/o. Detta mot bakgrund av en prognoserad lägre ökningstakt av livsmedelskonsumtionensamtidigt med en beräknadmindre lagerinvestering. Produktionen inom textil-, beklädnads-och sömnadsindustrin beräknas ha minskatmed ungefär 1 1/2 o/o under de tre första kvartalen 1970 jämfört medmotsvarande period 1969. Textilindustrins produktion föU enligtproduktionsindex med 1 o/o och tillbakagången för beklädnads-sektorn (exkl. trikå) uppskattas tUl drygt 2 o/o.För helåret 1970 beräknas totala sektorns produktionsminskning ha varitca 2 o/o. Produktionsutvecklingen1971 har bedömts pä basis av en försörjningsbalansför beklädnadsvaror (exkl. trikåvaror). I denna har kalkylerats med en inhemskefterfrågeökning (inkl. lager) på 1 o/o, och en exportvolymökning på ca 20 o/o,medan importvolymökningen beräknas bli 12 o/o, dvs. något större än 1970.Dessa uppskattningar leder till en produktionsminskning på ca 3,5 o/o - förbeklädnadssektorn (inkl. beklädnadsvaror av trikå). För textilindustrin (exkl.trikåvaror) samt sömnadsindustrin beräknas nedgången bli drygt en procentenhetstörre. Totala textil-, beklädnads- och sömnadsproduktionen skulle därmedminska med 4 o/o tUl 1971. De berörda branscherna svararför närmare 80 o/o av den totala industriproduktionen. För återståendeindustrisektorer, som i tabell 4 ingår under benämningen övriga branscher, ärproduktionsutvecklingen till övervägande delen tills vidare mycketbristfälligt belyst. Den i tabeUen angivnautvecklingen 19691971 syftar huvudsakligentill att ge en ungefärlig uppskattning av produktionsförändringarnainom dessa branscher sammantagna. Jord- och stenindustri, kemisk-teknisk samtgrafisk industri utgör de förädlingsvärde- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 92 Tabell IV: 4. Järn- och andra metallverk Verkstadsindustri, exkl. varv Övriga branscher, exkl. varv 1 Inkl. wallboard. 2 Inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri. mässigt tyngst vägande branscherna inom gruppen,som också innefattar läder-, pappersvaru- och gummivaruindustri. Den låga aktiviteten inombyggnadsverksamheten synes ha medfört att produktionsvolymen inom jord- ochstenindustrin enligt preliminära beräkningar kom att minska något under 1970.Den förutsedda fortsatt svaga aktivitetsutvecklingen inom byggnadsverksamhetenväntas medföra att produktionsvolymen fortsätter att minska något även under1971. Produktionsvolymen inomden kemiska industrin som haft en stark ökningstaktuppvisar även en markant tiUväxt. Enligt preliminära beräkningarskulle ökningstakten uppgå till 14 ä 15 o/o. varproduktionsökningen fortsatt kraftig medan en viss dämpning synes ha inträffatunder . Starkt bidragande härtill är en klar dämpning iökningstakten för petroleumraffinaderierna. En fortsatt låg ökningstakt fördenna del av den kemisk-tekniska industrin tillsammans med en förutsedd betydligtlägre tiUväxt än 1969 och 1970 för övriga delar av branschen medför att produktionsvolymensökning kalkyleras stanna vid ca 9 o/o. Enligt preliminäraberäkningar synes en påtaglig dämpning i produktionsvolymens tillväxt under1970 ha inträffat jämfört med för pappersvaruindustrin medan ökningstaktenvarit ungefär densamma de båda åren för den grafiska industrin ochgummivaruindustrin. prognoseras gummivaruindustrins ökningstakt bliungefär densamma som 1970, medan en fortsalt dämpning förutses förpappersvaruindustrin. För den grafiska industrin beräknas produktionsvolymenunder 1971 bli av i stort sett samma omfattning som . Från enrelativt stark produktionsökning inom läderindustrin synes under 1970en omsvängning ha ägt rum till en produktionsminskning 1 Preliminär nationalbudget 93 påett par procent. Även torde man fä räkna med en produktionsminskningpå ett par . Totalt för gruppen övriga branscher ger den ovan redovisadeproduktionsutvecklingen fördelbranscherna en produktionsökning pä ca 8 o/o 19691970 att jämföra med 101/2 o/o närmast föregående år och en produktionsökning 19701971 pä drygt 4o/o. Genomgången av deolika industribranschernas utveckling ger till resultat, att den totala industriproduktionenberäknas ha ökat med ca 7 1/2 o/o 19691970, dvs. något litet mindre än ett årtidigare, dä ökningen enligt preliminäraberäkningar var ca 8 o/o. Tillväxten tycks ha varit ungefär lika starkunder loppet av 1969 och första halvåret1970, medan en dämpning tycks ha skett .