prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — har i sitt av riksdagengodkända utiåtande : 52 (rskr 146) anfört att det är angeläget att frågornarörande finansieringen av ljudradio- och televisionsverksamheten i deras helhetoch på något tas upp tiU ingående prövning, varvid bl. a. desynpunkter som framförts i de till riksdag väckta motionerna I: 705och II: 849 närmare övervägs. Utskottet finner det inte minst viktigt attkostnadsansvarigheten för del noga beaktas samt att långtidsplaneringen inom företaget ochdärmed sammanhängande frågor uppmärksammas i högre grad än vad synesha varit fallet. har föreslagit åtgärderför en förbättrad ekonomisk planering ra. m.för viUca redogjorts närmare i det föregående. Innan jag redovisar mina beräkningar avmedelsbehovet för nästa budgetår viU jagdärför beröra vissa övergripande finansierings- och planeringsfrågor. Omden av beslutade organisationen av televisions- Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 432 verksamheten med två på likvärdiga viUkor arbetandeTV-kanaler skaU kunna genomföras viUcet fömtsätter en ökning av den totala genomsnittliga sändningstiden frånf. n. och om TV 2-nätet skaU kunna ges fulldriftsäkerhet och byggas ut tiU enfullständigare täckning, är en inkomstförstärkning i rundradiorörelsenoundgänglig. Den i det föregående redovisade kostnads- och intäktsutvecklingenkommer i annat fall att medföra att det ackumuleradefondöverskottet under något av de närmast följande budgetåren förbyts i ettunderskott. Det är i sammanhanget angeläget att understryka att även vidoförändrad verksamhetsnivå intäktema med nuvarande mottagaravgifter och etti stort sett antal avgiftsbetalare inklusive tidigare års fondbehåUnmginte kommer att kunna håUa jämna steg medde tUl följd av oundvikliga löne- och prisstegringar ökade kostnaderna.FörhåUandet är på intet sätt unikt för svenskt vidkommande en liknandesituation kan noteras i andra länder somnått ungefär lUca långt som vårt land i fråga om rundradioverksamheten. Mot bakgrund av det aktueUa läget kan angelägenheten avkostnadsbesparanderationaliseringar i och för sig inte nog understrykas. Under innevarandebudgetår har styrelse också inlett en omfattande översyn av alla verksiamhetsgrenar inom företaget. Det är dock enligt min mening knappast reaUstiskt atträkna med att enbart det pågående rationaliseringsarbetet kan lösafinansieringsproblemet. Om 1966 årsrUctiinjer för verksamhetens utbyggnad skaU kunna följas, krävs detunder aUa förhåUanden en inkomstförstärkning. Ifråga om de oUka möjligheter som föreligger för att åstadkomraa en sådaninkomstförstärkning viU jag anföra följande. Den tiUsättareklamutredningen, som har att utreda reklamens verkningar med särskild hänsyntiU reklamsändningar i television, väntas avge sina förslag . Oavsett vadutredningsförslagen utmynnar i, torde de kräva en tämligen omfattanderemissbehandling och offentlig debatt, innan dekan läggas tiU grund för eventiiella stäUningstaganden. Vid den tidpunktdå detta kan ske kommer ruiidradiorörelsens arbetsfömtsättningar vid nuvarandeavgiftsnivå att vara ytterligare försämrade. Med hänsyn härtUl och till detangelägna beho\'et av planering för verksamheten bör enligt min meningförslagen från reklamutredningen inte avvaktasinnan stäUning tas tiU finansieringen av verksamheten under de närmastebudgetåren. Vad beträffar möjlighetema till skattefinansiering anser jag det f.n. uteslutet att tillskjuta medel på riksstaten utöver vad som sker förutbildningsprogram och program för utlandet. Underde tre närmast följande budgetåren bör därför enligt min mening de ökadeutgiftema för mndradioverksamheten i första hand täckas med avgiftsmedel. Föratt en sådan ordning skall bli möjlig förordar jag att den alhnännamottagaravgiften höjs från Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 433 TUläggsavgiften för innehav av färgraot-tagare ochden särskilda IjudradioavgLften bör även under den här aktuella perioden utgåmed oförändrade belopp, dvs. per kvartal resp. . Utrymmetinom den härigenom vidgade medelsramen bör göra det möjUgt att i enlighet med de riktUnjer som jag angav statsverksproposition öka televisionens sändningstid från f. n. i genomsnitt pervecka tUI i genomsnitt under /72. /73 räknar jag med en ytterUgare ökning av den genomsnittiiga sändningstiden egenoch främmande produktion, vilket betyder en total sändningstid av igenomsnitt . kan åstadkomma den eftersträvade likställigheten mellankanalerna om reprisandelen minskas i med ungefär en veckotimme ochökas i motsvarande mån i . Sändningstiden blir då ca ivardera kanalen. För /74 räknar jag med i princip sammakostnadsramar som för närmast föregående budgetår.Andelen egen produktion av originalsändningarna kommer enligt dessaberäkningar fr. o. m. nästa budgetår att vara . Liksom hittUls bör kunna låta kanalernaöka andelen egen produktion snabbare än vad som förutsatts i dessaberäkningar inom givna kostnadsramar och utan åsidosättande av kvalitetskravet.TV 2 bör härutöver liksom hittiUs på sammaviUkor kunna öka sändningstiden snabbare än vad som fömtsatts i dessaberäkningar. Motsvarande medgivande bör gäUa för så snart UkstäUighetmellan kanalerna uppnåtts. Beträffandeinvesteringarna i distributionsnätet har jag utgått från att den fortsatta utbyggnaden av TV 2-nätet skaUske i en något långsammare takt än vad föreslagit. Jag återkommerhärtiU vid redogörelsen för mina beräkningar av medelsbehovet för nästabudgetår. För ljudradioverksamheten har jag räknatmed i stort sett oförändrad sändningstid under den här avsedda perioden. Meddessa grundfömtsättningar och med vissa antaganden om den årUga löne- ochprisstegringen samt med beaktande av nödvändigheten att i enUghet med förslag håUa en viss reserv för ofömtseddautgifter anser jag mig kunna utgå ifrån att åtgärder för en ytterUgareinkomstförstärkning inte behöver vidtas före utgången av /74. Jag är inte beredd att tillstyrkaSveriges Radios förslag beträffande en ändrad ordning för handläggning avbyggnadsärenden. Idet följande kommer jag att förorda att utbyggnaden av TV 2-nätet som redanvid utgången av innevarande budgetår beräknas täcka av befolkningen skaU fortsätta. tätbefolkadeområdena i MeUan- och svarar för huvuddelen av de mycket höga anläggningskostnaderna för ett rikstäckande distributionsnätför . Det skulle med hänsyn tiU den pågående utbyggnaden vara teknisktsvårt att differentiera avgiftsuttaget. Jag är av dessa skäl f. n. inte bereddatt förorda någon avgiftsdifferentiering. Jag övergårhärefter tiU att redogöra för mina beräkningar av medelsbehovet för nästa budgetår. Det samlademedelsbehovet under innevarande budgetår samt under /72 framgår av följandesammanställning (milj. 40,3 123,6" 39,6 120,5'' 66,0 295,5" 62,5 303,8= Totala utgifter för ljudradio och television " Kostnadema är beräknade löne- ochprisnivå, dvs. löne- och prisstegringar som kan uppstå underbudgetåren 1970/71 och 1971/72. °De beräknade kostnadema innefattar tillägg för löne- och prisstegringar som kan uppstå under budgetåren 1970/71 och 1971/72. Det för investeringar iIjudradioaiUäggningar upptagna beloppet är avsett för diverse kompletterandeanläggningsarbeten. Av det för televisionen beräknade beloppet avses 6,2 milj.kr. bli disponerade för olikakompletterande .stationsarbeten m. m. i anslutning till distributionsnätetför och återstoden, 25 milj. kr., för att den andra etappen av utbyggnadenför distributionsnätet för skall kunna påbörjas. Denna etapp avser delsutbyggnad av ytterligare stationer, dels ombyggnad av provisoriskaanläggningar från etapp 1 tiU 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 435 permanenta,dels anskaffande av reservutrustningar för hela TV 2-nätet. Jag vill inte förorda någon ökning av redan givnabéställningsbemyndiganden om 25 milj. kr. för vart och ett avbudgetåren 1972/73 och 1973/74. Utöver den sålunda beräknademedelsförbrukningen bör investeringsanslaget till randradioanläggningarinrymma en sedvanlig marginal för en avkonjunkturmässiga eUer andra särskUda skäl påkaUad ökning avmedelsförbmkningen. Med hänsyn härtiU och med beaktande av den beräknadebehåUningen vid utgången av innevarande budgetår anser jag att anslaget /72 bör tas upp med ett belopp av 31,8 milj. kr. Vid min beräkning av televerketsdriftkostnader för /72 har jag bl. a. utgått från att ersättningtUl kommer att utgå för distribution av de av TRU-kommitténproducerade programmen i enlighet med vad föredraganden förordat vid anmälanav anslaget Viss utbildning via radio ochtelevision m. m. Det av mig beräknade beloppet förbyggnadsstyrelsens investeringar avser i huvudsak nybyggnad av kontorshus B iStockholm. Jag återkommer härtill i det följande vid anmälan avinvesteringsanslaget Radio- och televisionshus. Vad angår drift- ochinvesteringskostnader viU jag anföra följande. Med utgångspunkt i vad Radioanfört finner jag det motiverat att fördelningen mellan investeringar ochdriftmedel slutligt avgörs först vid Kungl. Maj:ts prövning av RadiosframstäUning om medel kort före nästa budgetårs ingång. Den i det föregåenderedovisade fördelningen är således preliminär. Jag har räknat med oförändrad kostnadsramför sådana byggnads-och inredningsarbeten för vilka bolaget skall svara. De avmig beräknade driftkostnaderna innefattar tiUägg för löne- och prisstegringarunder budgetåren 1970/71 och 1971/72 samt en bokföringsmässig överföring tiU ljudradion av kostnaderna förersättning till grammofonindustrin. Hänsyn har vidare tagits tiUbehovet av en viss förstärkning av de för ljudradion och televisionengemensamma organen. I det sammanhanget har jag bl. a. räknat med kostnademaför anskaffning av ny telefonväxel. Jag har i avvaktan på resultatet avarbetet inom 1969 års radioutredning räknat med i stort sett oförändradsändningstid för ljudradion. Med utgångspunkt i förslag har jagdock utöver det nämnda tiUägget för löne-och prisstegringar räknat med en viss ytterligare medelsförstärkning för attförbättra ljudradions arbetsmöjligheter. Vid beräkningen av medelsbehovet förtelevisionen har hänsyn tagits till att sändningstiden ökar och till en vissändring av produktions- 1971:1 BUaga 10 436 sammansättningen enUgt vad som framgått i detföregående. För merkostnaderför färgsändningar har jag räknat med samma belopp som . Vid beräkningenav medelsbehovet för nästa budgetår har hänsyn vidare tagits till att ett visstmedelsbehov uppkommer för bl. a.förtidsanstäUningar och lagerökning inför den förat behandlade sändningstidsökningenunder /73. Utöver de för beräknademedlen för investerings-ooh driftkostnader för /72 bör bolaget liksom fallet är under innevarande budgetår ha möjUghet att ikostnadsutjämnande syfte rekvirera ett belopp av högst 15 milj. kr. medskyldighet att under nästföljande budgetår återstäUa de sålunda rekvirerademedlen. De av mig beräknade totala utgiftema förtelevisionens och ljudradions avgiftsfinansierade verksamhet under budgetåret1971/72 uppgår således till drygt 609 milj. kr. Med hänsyn till den avgiftshöjningsom jag förordat i det föregående kan intäkterna uppskattas tUl 628 milj. kr.Rörelsen kommer därvid att uppvisa ett överskott av oa 19 mUj. Underåberopande av det anförda hemstäUer jag, att Kungl. a) 'bereder tillfäUe att yttrasig i anledning av vad jag i det föregående anfört rörande rundradions fortsatta utveck Ung samt den aUmänna mottagaravgiften, b) föreslårriksdagen att tiU Rundradioanläggningar för budget /72 anvisa ett investeringsanslag av . II: 16.Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 4 664 367 3 500 0001 2 000 000 Från dettainvesteringsanslag bekostas vissa byggnadsobjekt för kulturändamål inom utbildningsdepartementetsområde. I sin anslagsframställning för budgetåret1971/72 föreslår attanslaget förs upp med 5 milj. kr. och att ytterUgare 1,4 milj. kr. anvisas påtiUäggsstat för innevarande budgetår. Vidare har Kungl. teatern aktiebolag i skrivelse den 3 juU 1970anhållit om medel för ombyggnad avOperans scenvindmaskineri. I anledning av dessa framställningar har 2,4 milj. kr. anvisats på tilläggsstatI tiU riksstaten för /71 (prop. 1970: 165 bU. 49,SU 215, rskr 430). Beträffande deobjekt som bekostas från detta anslag får jag i övrigt hänvisa tUl deredogörelser som lämnades i prop. 1968: 33 (SU 44, rskr 129), 1969: 1 (bU. 10 s. 484, SU 43, rskr129), 1969: 150 (bU. 4 s. 19, SU 183, rskr 417), 1970: 76 (s. 3, SU 102, rskr225) och 1970: 165 (bU. 7 s. 49). För nästa budgetårbör medel anvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan(1 000-tal kr.) Byggstart män./är Faktisk t. o. m. Färdigställande män./är Utbyte av hissar inom Operan Nybyggnad av bokmagasin för kungl. Om- och tillbyggnad av landsarkivet i Tillbyggnad av pontonhus för m. m. Ombyggnad av Operans scenvindmaskineri 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 438 Anslagsberäkning(1 000-tal kr.) Behållning 17.1970 337 1970/71 3 782 Anslag /71 1971/72 2055 tilläggsstat I 2 400 Anslag /72 (förslag) 2 000 5 837 5 837 Jaghemställer, att Kungl. att till Byggnadsarbeten för vissakulturändamål för /72 anvisa ett investeringsanslag av 2 000 000kr. 1969/70Utgift 11394 024 Reservation 2 150 838 1970/71Anslag 4 500 000 1971/72 Förslag 17200000 Dettainvesteringsanslag avser byggnader för radio- och televisionsverksamhet. En särskild investeringsplanfinns fastställd för anslaget. svarar för upprättandet avprogramhandlingar för byggnadsobjekt ochför redovisningen av dessa tiU Kungl. Maj:t, medan harhuvudansvaret för projekteringen och byggandet. Anslagetför /72 bör föras upp med 19,7 mUj. I gällande investeringsplan finnsuppförd, för i en kostnadsram av 44 450 000 kr.för studioblock och för televisionshuseti en kostnadsram av . för extra gmndläggning för etapp II avdenna byggnad (prop. 1970: 1 bU. Dessa båda objekt har under /70 slutredovisats tiUen sammanlagd kostnad av . För yttre arbeten m.m. för i föreslås attkostnadsramen sänks till . enligt prisläget den 1 april 1970.För yttre arbeten m. m. för televisionshuseti föreslås attkostnadsramen höjs till . Den nybyggnad för radio- och televisionshuset i som i huvudsak slutfördes har redovisats i prop. 1967: 155 (bil. 6 s. 41),prop. 1968: 1 (bU. 10 s. 422), prop. 1969: 1 (bU. 10 s. 486) och prop. 1970: 1(bU. 10 s. 444). På gmnd av tUlkommande kostnader föranslutningsavgifter har i förslaget tiU Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet investeringsplan förts upp en kostnadsram av . enligt prisläget den 1 april1970. Vid anmälan senaredenna dag av ärenden angående utgifter på till-läggsstat riksstaten förinnevarande budgetår kommer jag att föreslå att en kostnadsram för kontorshusB inom kvarteret i tas upp i gällande investeringsplan.Jag kommer också att ta upp det bl. a. härav föranledda behovet av ytterligareanslag för nämnda budgetår. Medelsbehovet för radio- och televisionshusför nästa budgetår beräknar jag enligt följande investeringsplan ochanslagsberäkning. InvesteringspUn (1 000-tal kr.) Faktisk t. o. m. Bygg- Färdigstart ställande män./är män./är Yttre arbeten m. m. Yttre arbeten m. m. Radio- och televisionshus i Anslagsberäkning (1 000-tal kr.) JaghemstäUer, att Kungl. att tiU Radio- och televisionshus /72 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 10 Utbiildningsdepartementet 440 Byggnadsarbeten vid universiteten m. m. I riksstaten för innevarande budgetår äruppfört ett investeringsanslag av 130 milj. kr. tiU byggnadsarbeten viduniversiteten och vissa högskolor m. m. För nästa budgetår föreliggerframstäUningar från ochtekniska högskolans i om investeringsanslagav sammanlagt 150 milj. kr. för nämnda ändamål. Beredningen av dessa frågor ärännu inte avslutad. I riksstatförslaget bör tas upp ett preliminärt belopp av140 milj. kr. Jag hemstäUer, att Kimgl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, tiU Byggnadsarbeten vid universiteten m.m. för /72 beräknaett investeringsanslag av . Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 441 1969/70 Utgift 111 000 000 1970/ 71 Anslag 111 000 000 1971 / 72 Förslag 113 000 000 Ur fonden utgår studielån beviljade enhgtstudiehjälpsreglementet (1964: 402, ändrat : 267). Nämnden föreslår att anslaget för nästabudgetår förs upp med 144 milj. kr. Under /70 har nämndenbifalUt 35 448 ansökningar om studielån tiU ett sammanlagt belopp av 132,5milj. För /72 beräknas antalet bifaUna låneansökningaruppgå till 50 000. Det genomsnittliga lånebeloppet kan beräknas tUl 3 100 kr.Den på grund härav beräknade medelsåtgångenuppgår vid oförändrade bestämmelser i fråga om beräkningsgrunderna förerhållande av studielån tiU 155 milj. kr. Nämnden föreslår en höjning avmaximibeloppet för studielån . för läsår.Kostnadsökningen härför utgör 23 milj. kr. Nämnden föreslår också en justeringav beräkningsgrunderna för studielån till yngre elever. Kostnaderna härföruppgår till 6 milj. kr. Vidare anser nämnden det angeläget att möjlighet skapasockså för elever inom studiehjälpssystemetatt erhåUa högre lånebelopp än det föreslagna maximibeloppet.Medelsbehovet härför uppgår till 1 milj. kr. Det sammanlagda medelsbehovet beräknas avnämnden uppgå till 185 milj. kr., varav 16 milj. kr. täcks av medelsreservationoch 25 mUj. av amorteringar under budgetåret. Det erforderligainvesterings-anslaget kommer därför att uppgå tiU 144 mUj. har utgifterna förstudielån enligt studiehjälps-reglementetstigit snabbt. För nästa budgetår beräknas mer än 50 000 studerandeerhålla dessa förmåner. Jag vill i detta sammanhang erinra om att nämndenredovisat att ett utredningsarbete pågår om samordning av studielån och studiemedel. Jag räknar med att bidragsgmnderna tUlsvidare skaU vara oförändrade. Anslaget beräknas enligt följande sammanställning. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdmngsdepartementet Anslagsberäkning (1 000-tal kr.) Reservation den 30.6.1970 Anslag /71 riksstat 1970/71 1971/72 143 000 154 000 Amortering /71 1971/72 23 000 25 000 Anslag /72 (förslag) 113 000 297 000 Jaghemställer, att Kungl. att till Allmänna studielånefonden /72 anvisa ett investeringsanslag av . IV: 6. 1969/70Utgift 616 000 000 1970/71 Anslag 756 000 000 1971/72 Förslag 790000000 Ur fonden utgåråterbetalningspliktiga studiemedel beviljade enligt studiemedelsförordningen (1964: 401,ändrad : 266). Nämnden föreslår att anslaget förs uppmed ett belopp av 828 milj. kr., vilket innebär en ökning med 72 milj. kr. iförhåUande till anslaget för innevarande budgetår. utbetaladesstudiemedel till 104 141 studerande och till 104 444.Utbetalningarna ur studiemedelsfonden uppgick till ca 315,7milj. kr., dvs. ett genomsnittsbelopp perstudiemedelstagare av , samt vårterminen1970 tiU ca 323,3 milj. kr., dvs. ett genomsnUtsbelopp per Studiemedelstagareav . För /72 har nämnden utgåttfrån ett studerandeantal av 191 500 vid läroanstalter där .studiemedel utgår.Av dessa beräknas komma att beviljasstudiemedel. Till detta antal av 134 100 studiemedelstagare i Sverigekommer ett beräknat antal av ca 1 000 studerande i utlandet berättigade tillstudiemedel. Nämnden har vid sina beräkningar utgått från ett basbelopp ora . Medelsbehovetvid oförändrade bidragsgrunder utgör 925,4 milj. kr. Nämnden har vidare lagt fram förslag omen höjning av barntillägget från till av basbeloppet. De ökadeutgifterna för detta förslag utgör 9 milj. kr. Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet Från det totala medelsbehovet av (925,4 +9=) 934,4 milj. kr. avgår en beräknadmedelsreservation av 38 milj. kr. och beräknade inflytande studiemedelsavgifterav 68 milj. kr. Det totala medelsbehovet utgör därför avrundat 828 milj. kr. Utgiftsökningen pågrund av studiesociala reform har varit mycket betydande. Detta avspeglar sig bl. a. underförevarande anslag. 1968 årsstudiemedelsutredning har bl. a. tUl uppgift att överväga om nuvarandebarntillägg inom studiemedelssystemet är väl avvägt. Resultatet avutredningens arbete bör avvaktas innan ställning tas i denna fråga. För /72 bör medel anvisasenligt följande sammanställning. Jag hardärvid beaktat beräknade prisförändringar och vissa förändringar istuderandeantalet vid de aktuella läroanstaltema. Anslagsberäkning(1 000-tal kr.) Reservation 30.6.1970 Anslag /71 riksstat 55 944 756 000 1970/71 1971/72 780 944 931 000 Avgifter /71 1971/72 42 000 68 000 /slag /72 (förslag) 790 000 1 711 944 Jag hemställer, att Kungl. att tUl Studiemedelsfonden för budgetåret1971/72 anvisa ett investeringsanslag av . rV: 7. 1969/70 Utgift10 000 000 1970/71 Anslag 5 000 000 1971/72 Förslag 1 000 Denna fond tUlkom genom beslut av 1963års riksdag (prop. 172, SU 212, rskr 405).Enligt kungörelsen (1964:398) om lån för anskaffning avstudentkårlokaler (ändrad senast 1970:229) kan lån från fonden utgå tiU studentorganisationer vid universiteten m.fl.läroanstalter för anordnande av studentkårlokaler och bespisningslokaler föranställda och studerande. Enligt kungörelsen (1970: 273) om lån förinredning och ut- Prop.1971:1 Bilaga 10 UtbUdningsdepartementet rustningför vissa studentkårlokaler kan lån från fonden utgå för första uppsättningenav inredning och uti'ustning för bespisningslokaler. Beredande organ för frågor rörande lånfrån fonden är statens nämnd församlingslokaler, vad gäUer bespisningslokaler i samråd med univer-sitetsrestaurangkommittén. De lånebelopp som samraanlagt beviljatsur fonden intill utgången av /70 framgår av följandesammanställning Ofr prop. 10 s. 448). Bespisningslokaler Övriga kårlokaler Inredning och utrustning för bespisningslokaler 10154 000 19 511000 10 154 000 9 512 500 398 000 20 064 500 10 154 000 6 372 000 398 000 16 924 000 För innevarande budgetår har anvisats ettinvesteringsanslag av 5 milj. kr. Vidare får lån beviljas från fonden intillett sammanlagt belopp av 20 milj. kr. För budgetåren 1964/651970/71 har tiUanslaget anvisats sammanlagt 26 milj. kr.Som framgår av sammanställningen har lån av sammanlagt ca 20 milj. kr.beviljats intill utgången av /70. Med hänsyn till bl.a. de utbetalningar av lån som kan väntas finner nämnden att anslag för /72 inte erfordras ochföreslår därför att anslaget förs upp med ett formellt belopp av . Lånbör under nästa budgetår få beviljas intUl ett sammanlagt belopp av 20 milj.kr. Jag delar nämndens uppfattning i fråga ommedelsbehovet och låneramen för nästa budgetår. Jaghemställer, att Kungl. a) medge att under /72 lånfår beviljas från lånefonden för studentkårlokaler intiU ett sammanlagt beloppav , b) till Lånefonden för studentkårlokaler för /72anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet A m. m. 15 Kommittéer m. m.15 Extra utgifter a) konst, Utteratiir, musUt, teater m. m. Förvärv av konst för statens byggnader m. m. Ersättning åt författare m. fl. för utiåning av deras verk genom bibliotek m. m. Bidrag tiU Operan och Dramatiska teatern Bidrag till stadsteatrar och därmed likställda Bidrag till särskilda kulturella ändamål b) arkiv, museer m. m. Inköp av arkivalier och böcker m. m. Dialekt- och ortnamnsarkiv m. m.: Insamlingsverksamhet m. m. och statens historiska museum: Underhåll och ökande av museets samlingar m. m. Vård och underhåU av fomlämningar och kul- Bidrag tiU avlöningar inom landsantikvarieorgani- Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet UnderhåU och ökande av samUngarna m. m. Utställningar av nutida svensk konst i utlandet Materiel m. m. Underhåll och ökande av samlingama Bidrag tUl vissa museer och arkiv Svenskt biografiskt lexUcon Stifts- och landsbiblioteken: Bokinköp och bokbindning m. m. Inköp av vissa kulturföremål c) ungdoms- och folkbildningsverksamhet 95 Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet *7 000 000 95 Bidrag tUlungdomsorganisationernas lokala verk samhet *17 500 000 95 Bidrag tiU ungdomsledarutbUdning 5 100 000 97 1 200 000 99 Bidrag tiU hemgårdsrörelsen 225 000 100 Bidrag tiU foUcbibliotek 6 821 000 103 Bidrag tiU föreläsningsverksarahet m. m. 105 Bidragtill speciella foUcbildningsåtgärder 500 000 108 Bidrag tiU nykterhetsorganisationer m. m. 110 Bidrag tiU de handikappades kulturella verksamhet 3 295 000 d) UtbUdning inom kulturområdet