prop · FU0320 · 1971-12-31 00:00:00 — Panträttenär i JB uppbyggd på ett annat sätt än i gällande rätt. Den nuvarandekonstruktionen med ett skriftligt fordringsbevis på vilket fastighetsägarentecknar medgivande till inteckning och på grund av vilket inteckning sedanmeddelas i fastigheten har övergivits. I det intecknade skuldebrevets ställeträder en handling pantbrevet som utfärdas av inskrivningsmyndigheten.Pantbrevet skall endast kunna lämnas som säkerhet för fordran och enöverlåtelse av pantbrevet för sig medför inte någon rättsverkan. Föruttagande av pantbrev skall följande gälla. Fastighetsägaren ger in en Maj:ts proposition nr 1971 skriftligansökan till inskrivningsmyndigheten. Ansökan skall innehålla uppgift om delsdet penningbelopp på vilket inteckningen skall lyda, dels den eller defastigheter som avses (22 kap. 2 § första stycket). Myndigheten beviljarinteckning och på grundval av denna utfärdas pantbrev (22 kap. 5 §). Panträtti fastighet till säkerhet för fordran upplåtes genom att fastighetens ägareöverlämnar pantbrevet som pant för fordringen (6 kap. 2 § första stycket).Borgenär, som sålunda fått panträtt för sin fordran, äger vid utsökning ellernär myndighet i annat fall fördelar raedel mellan rättsägare i fastighetenerhålla betalning för fordringen med högst det belopp som anges i pantbrevetjämte särskilt tillägg, allt efter det företräde mellan rättsägare sominteckningen medför enligt lag (6 kap. 3 § första stycket). I den månpantbrevet inte är överlämnat som pant för fordran, tillkommer beloppetfastighetsägaren som ägarhypiotek. Dennya inteckningshandlingen, pantbrevet, blir inte bärare av någon personligbetalningsförpliktelse. Inte heller berättigar enbart innehavet av pantbrevettill betalning ur fastigheten. En borgenär måste alltid kunna hänvisa till enfordran, för vilken pan tbrevet överlämnats såsom pant. Fordringen behöveremellertid inte vara skriftlig. Panträtt kan upplåtas också till säkerhet fören muntlig fordran. Även pantförskrivningen kan ske muntligen. Det nya systemetinnebär emellertid att det kommer att ligga i borgenärens intresse att kunnastyrka fordringen cich pantförskrivningen. Avgrundläggande betydelse för den nya panträttskonstruktionen är attpanträttsupplåtelsen dvs. förfogandet genom pantsättning över pantbrevet alltid måste göras av fastiighetsägaren. Upplåtelsen blir annars utan verkan.Enbart innehavet av pantbrevet anses inte legitimera innehavaren. Borgenärenkan i princip inte göra godtrosförvärv, om upplåtelsen gjorts av annan änfastighetens rätte ägare. Har fastigheten överlåtits och har förre ägarenupplåtit panträtt innan nye ägaren sökt lagfart, gällar dock upplåtelsen omborgenären var i god tro (6 kap. 7 §). Av betydelse i detta avseende är vidarebalkens regler om godtrosförvärv på grund av inskrivning (18 kap.). Orapantsättaren kan åberopa sig på lagfart och borgenären är i god tro, blirpanträttsupplåtelsen gällande oavsett att annan i själva verket visar sig varaägare till fastigheten (18 kap, 2 §). Denomständigheten att inteckning meddelats för fordran garanterar inte i gällanderätt att betalningsrätt i den intecknade fastigheten under alla förhållandenföreligger. En beviljad inteckning kan nämligen av skilda anledningar iefterhand förklaras ogiltig. Risken för att en inteckningshandlings giltighetkan sättas i fråga leder till viss rättsosäkerhet. Det nya systemet har därförkonstruerats så, att pantbrevets giltighet i princip upprätthålls i alla lägen.Ogiltighetsgrunder får däremot göras gällande såvitt avser det bakomliggandefordringsförhållandet (omslagsreversen) eller pantförskrivningen. Omogiltighet inträder, går den ut över omslagsreversen eller pant- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 75 upplåtelsenmen aldrig över pantbrevet som sådant. Detta tillkommer i ställetfastighetsägaren och rättsanspråket på grund av pantbrevet kommer att utgöraägarhypotek. Inteckningen och därmedockså pantbrevet skall lyda på visst kapitalbelopp. Borgenärens rätt tillbetalning ur fastigheten med stöd av panträtt är emellertid inte begränsat tillpantbrevets belopp. Säkerheten består dessutom av ett särskilt tillägg, somuppgår till av pantbrevets belopp och som är avsett att täckaborgenärens anspråk på ränta och hans krav på ersättning för kostnader, somföranleds av fordringsförhållandet (6 kap. 3 §). Härutöver får borgenärentillgodogöra sig ränta efter för tiden efter det att fastighetenutmättes eller efter motsvarande tidpunkt i andra fall av raedelsfördelning. Det särskilda tilläggetfår tas i anspråk under vissa särskilt angivna förutsättningar. Avsikten äratt begränsa rätten att utnyttja tillägget enbart till vad som fordras för attdet primära syftet med tillägget skall komma till sin rätt, nämligen att ge parternamöjlighet att i alla normala fall utnyttja hela pantbrevets belopp som säkerhetför kapitalfordran. För det första får tillägget tas i anspråk bara ompantbrevets belopp inte förslår. För det andra får tillägget utnyttjas endastför betalning av ränta på fordringens kapitalbelopp i den mån detta inteöverstiger pantbrevets belopp, av skadestånd på grund av förtida betalningeller av ersättning för indrivningskostnad eller annan kostnad som föranleds avfordringsförhållandet. Borgenären äger alltså inte erhålla betalning för sinkapitalfordran ur tillägget. Inte heller får han, om fordringen överstigerpantbrevets belopp, uppbära betalning för den ränta som hänför sig till detöverskjutande beloppet. För det tredje, slutligen, skall tillägget beräknas påden del av fordringens kapitalbelopp, som ligger inom pantbrevets belopp. mån ett pantbrev inte utnyttjats för panträttsupplåtelse, som är gällandemot fastighetsägaren, tillfaller betalning på grund av pantbrevet denne (6 kap.9 §). Fastighetsägarens anspråk ägarhypoteket bygger alltså på sammaprinciper som i gällande rätt. Fastighets ansvar för inteckning kan upphörahelt eller delvis till följd av att fastigheten blivit föremål för exekutivaåtgärder. Om fastigheten säljs på exekutiv auktion är huvudregeln den, attinteckning är utan verkan till belopp som inte täcks av köpeskilling, behållenavkastning eller andra influtna medel (6 kap. 12 § första stycket). I fråga omgemensam inteckning föreslås särskilda bestämmelser. Denförändrade panträttskonstruktionen kräver särskilda övergångsbestämmelser.Dessa återfinns i 2030 §§ JP. Strävan har varit att så snabbt som möjligt förain vid balkens ikraftträdande bestående panträttsupplåtelser under det nyasystemet. Vissa särregler har dock ställts upp. Iprincip skall bestämmelserna i 6 kap. JB äga tillämpning på inteckning förfordran som beviljats eller sökts före balkens ikraftträdande (20 §). Maj:ts proposition nr 1971 teckningenskall därvid anses som en enligt balkens bestämmelser beviljad eller söktinteckning på motsvarande kapitalbelopp. Inteckningshandlingen skall vidareanses som ett pantbrev på beloppet (21 §). Av dessa regler följer att denintacknade räntan i princip skall bli utan betydelse efter balkens ikraftträdande.I stället gäller bestämmelserna i 6 kap. 3 § JB om tillägg till pantbrevetsbelopp. Närdet gäller rättsförhållandet mellan borgenär och gäldenär görs övergångsvisviss skillnad raellan det fall att en inteckning utgör säkerhet för fordran ochdet fall att inteckningen fungerar som självständig värdehandling (22 §). I detförsta fallet görs balkens regler tillämpliga. Pantsättningen avinteckningshandlingen betraktas som en pantförskrivning enligt balken ochsjälva inteckningen blir inte längre förenad med rätt till betalning ur denintacknade egendomen. Borgenären går alltså miste om sin nu föreliggande rättatt skaffa sig betalning för fordringen genom att utnyttjainteckningshandlingans egenskap av lös pant, dvs. att låta utmäta och exekutivtförsälja handlingen eller, i mån av befogenhet, sälja den under hand. Harinteckningen pantförskrivits till säkerhet för en muntlig fordran leder dessaregler till en försämring av borgenärens rättsställning, om denne vid exekutionskulle vara tvungen att styrka den muntliga fordringen. I det andrahuvudfallet, då inteckningen fungerar som självständig värdehandling, harborgenären till skillnad mot vad som föreslås gälla för de angivna fallenansetts böra vara bibehållen vid sin rätt att med stöd av enbart inteckningshandlingenrikta krav mot d£;n intecknade fastigheten. Övergångsvis föreslås därför gälla,att panträtt enligt 6 kap 1 § JB anses upplåten i fastigheten till säkerhet förborgenärens rätt på grund av handlingen. De nu återgivnabestämmelserna rörande vid JB:s ikraftträdande bestående panlrättsförhållandenskall äga motsvarande tillämpning om borgenär vid ikraftträdandet innehar ettmed inteckningsmedgivande försett fordringsbevis och inteckning beviljas pågrund av beviset (23 §). I sådana fall gäller vidare att ansökningen ominteckning skall godtas som ansökan om inteckning enligt nya balken (45 §).Detta innebär bl. a. att pantbrev kommer att utfärdas på ett penningbeloppmotsvarande fordringens kapitalbelopp. Bestämmelsernai 6 kap. 3 § JB angående omfattningen av rätten till betalning ur intecknadfastighet innebär väsentliga förändringar i jämförelse med den nu rådandeordningen. Med anledning därav har i JP tagits upp en bestämmelse att 6 kap. 3§ inte skall tillämpas, om det yrkas av sakägare vars rätt beror därav. Enförutsättning är vidare att fastigheten utmäts eller konkursansökan görseller, om medelsfördelning föranleds av annat än utmätning eller konkurs,medlen nedsätts innan förflutit från balkens ikraftträdande (24 §). Ävenefter utgången av nämnda frist kan fastighetsägaren motsätta sig attborgenären erhåller betalning med högre belopp än som skulle ha utgått enligtäldre lag, såvitt avser vid balkens ikraftträdande KungLMaj:ts proposition nr 1971 77 beståendeeller därmed jämställda panträttsupplåtelser (25 §). Till borgenärens skyddges regler om förtida uppsägning för den händelse en tillämpning av 6 kap. 3 §medför att inteckningssäkerhetens värde väsentligt nedgår (26§). Det personligabetalningsansvaret på grund av inteckningshandling upphör inte i och medbalkens ikraftträdande. Sådant ansvar skall fortfarande kunna göras gällande avborgenären (27 §). Denverkan i fråga om fastighets ansvar för inteckning som enligt nu gällande rättkan ha inträtt efter exekutiv auktion eller andra fall av medelsfördelningskall fortfarande bestå efter balkens ikraftträdande (29 § första stycket). Tomträttenär enligt 13 kap. JB liksom enligt gällande rätt likställd med fast egendom idet hänseendet att rättigheten kan intecknas och bli föremål förpanträttsupplåtelse. Någon motsvarighet till institutet vattenfallsrätt upptasinte i balken. Ännu bestående vattenfallsrätter skyddas emellertid och har istor utsträckning underkastats balkens regler om tomträtt. Vattenfalls-rättskall i samma utsträckning som kunna intecknas och följer därvidreglerna om inteckning i tomträtt (11 § JP). Närdet gäller begränsade sakrätter i fast egendom i övrigt innehåller JBbestämmelser om nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft (712, 14och 15 kap.). 2.2Allmänna synpunkter på lagstiftningen om fastighetsexekution Inteckningi fast egendom ger borgenären panträtt i den intecknade egendomen och förmånsrättenligt 17 kap. HB. Borgenär som på grund av inteckning har panträtt i fastegendom kan för att få en s. k. exekutionstitel mot fastigheten använda sig avlagsökning enligt vad som gäller därom eller också föra talan i vanligrättegång. Han kan dessutom utkräva personligt betalningsansvar avfastighetens ägare när sådant ansvar åvilar denne. När borgenär kan åberopainteckning råder i allmänhet ingen tvekan om att fastigheten skall svara förskulden. Fast egendom kan emellertid angripas exekutivt även för fordran sominte är intecknad, t. ex. för oguldna skatter. Det är givetvis av vikt att denegendom mot vilken kravet då riktas tillhör gäldenären så att misstag inte skerpå den punkten. UL innehåller vissa regler i dessa hänseenden. Om fastighet överlåtits,förutsätts att förvärvaren söker lagfart för att han skall skydda sig motutmätning för överlåtarens skulder. I konkurs saknas motsvarande regelsystem. Sedanfast egendom tagits i mät, fortsätter förfarandet i noggrant bestämd ordning.Försäljningen ombesörjs av överexekutor (ÖE) och sker på offentlig auktion.Tillbehör till fast egendom kan dock försäljas separat antingen Maj:ts proposition nr 1971 påauktion eller underhand. I stället för försäljning av fast egendom kan ordnastvångsförvaltning. I avvaktan på försäljning kan gäldenären också skiljas frånförvaltningen av fastigheten genom att syssloman tillsätts. Innanauktion kan hållas på fast egendom måste åtskilliga förberedande åtgärdervidtas. Före auktionen upprättas en förteckning över borgenärerna och andrarättsägare som bl. a. ligger till grund för bestämmande av det s. k. lägstabudet. Detta skall överstiga summan av de fordringar som i förteckningenupptagits framför exekutionsfordringen och kostnaden för förfarandet.Försäljning får inte ske utan att lägsta budet uppnås. Detta är ett uttryckför den s. k. täckningsprincipen. Lägsta budet kan emellertid, särskilt vidförsäljning under konkurs, ligga raycket lågt. ÖE har rätt att avvisa bud somuppnår det formellt lägsta budet, om det är sannolikt att avsevärt bättre priskan uppnås. En annan grundläggande princip den s. k. övertagandeprincipen innebär att inteckningar inom lägsta budet som regel inte skall betalaskontant. De skall kvarstå i fastigheten utan att det för ändamålet behövsnågon särskild överenskommelse mellan köparen och borgenärerna. Densom ropar in fast egendom skall betala viss handpenning eller ställa säkerhetdärför. Den återstående köpeskilling som skall betalas kontant skall erläggassenast vid sammanträde för köpeskillingsfördelning. Fullgör inte köparen sinbetalningsskyldighet, hålls ny auktion på den försumlige inroparens risk. Kostnadenför exekutionen tas i första hand ut av influtna medel. I andra hand svararsökanden för kostnaden. Delvis utgår den efter taxa. De olika leden iexekutionen kan överklagas till hovrätt och i viss utsträckning till högstadomstolen. Fastegendom kan säljas exekutivt även under konkurs bl. a. på initiativ avkonkursförvaltaren. Av praktisk betydelse är att bl. a. löneborgenärer då iviss omfattning har rätt till betalning före inteckningshavare. Reglernaför exekutiv försäljning av fast egendom har betydelse även utanför UL:sområde. I flera lagar ges sålunda hänvisning till dessa regler. Så är fallet,t. ex. i lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fastegendom eller gruva eller aktier i vissa bolag, lagen (1925: 221) ombulvanförhållande i fråga om fast egendom samt jordförvärvslagen (1965:290). Medfastighetsauktion har exekutiv försäljning av ägarhypotek visst samband.Ägarhypotek kan utmätas och säljas. Köparen kan vid behov på samma sätt somvanlig inteckningshavare begära att fastigheten säljs exekutivt. Reglernaför exekutiv försäljning av fast egendora har till stor del gällt sommönster för lagen (1955: 235) med särskilda bestämmelser om försäljning avutmätt luftfartyg m. m. Dessutom hänvisar denna till om försäljningav vanliga fartyg. Även i luftfartyg kan ägaren ha ägarhypotek. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 79 Somnämnts inledningsvis har beredningen, framför allt med utgångspunkt från deregler om panträtt i fast egendom som togs upp i JB 1966 övervägt förfarandetvid exekution i fast egendom i sin helhet. Den nya panträttskonstruktionen iJB kräver åtskilliga ändringar inom exekutionsrätten. Beredningen har ansettatt detta arbete borde vidgas till en genomgripande reform av reglerna omfastighetsexekution. Denna reform bör kunna genomföras till den tidpunkt dåman beräknar att den nya jordabalken skall träda i kraft eller årsskiftet19711972. Däremot kan man inte räkna med att en ny UB hinner utarbetas ochlagrådsgranskas inom detta tidsskede. De nya reglerna om fastighetsexekutionpåkallar en väsentligen redaktionell omarbetning som ändå måste företagas förUB. Även förmånsrättsordningen är föremål för revision och beredningen avseratt avlämna ett särskilt betänkande om ny förmånsrättsordning (FRO).Preliminärt förslag därtill har fogats till betänkandet om fastighetsexekution.Beredningen utgår från att den nya förmånsrättsordningen skall kunna träda ikraft med de nya reglerna om fastighetsexekution m. ra. I laglekniskt hänseendehar beredningen under sitt arbete på fastighetsexekutionen ansett lämpligt attreglerna om försäljning av utmätt fast egendom t. v. tas upp i en särskildlag. De förslag till lagar om exekutiv försäljning av fast egendora (FfL) ochav luftfartyg m.ra. (LfL) som läggs fram avser beredningen skola istort sett oförändrade bilda två självständiga kapitel i UB. Beredningen ämnarframdeles föreslå att ÖE avskaffas. I samband därmed bör försäljningen av fastegendom och luftfartyg m. ra. Förslag härom haransetts böra anstå till dess utsökningsrätten i dess helhet är genomgången. Föratt vederbörande förrättningsmän skall besitta erforderligakunskaper, erfarenhet och rutin torde handläggningen böra inomkronofogdeorganisationen överlämnas till vissa kvalificerade befattningshavareså att t. ex. kronofogdemyndigheterna inom ett eller flera län använderexpert, förslagsvis stationerad till residensstad. De regler som gäller självautmätningen av fast egendom skall å andra sidan enligt beredningens förslag t.v. stå kvar i 3 och 4 kap. Beredningen föreslår också att regler somgäller köpeskillingsfördelningen, kostnader för förfarandet och fullföljd tillhögre instans, med visst undantag, t. v. skall stå kvar i UL. Beredningensavsikt är att reglerna om utmätning i en framtida UB skall stå i ett gemensamtkapitel oavsett egendomens beskaffenhet. Avsikten är vidare att i UB ta uppreglerna om köpeskillings-fördelning i ett för olika slag av exekutivförsäljning gemensamt kapitel samt att regler om kostnader, fullföljd ochförfarandet i högre instans skall samlas i en gemensam avdelning i slutet avUB. Beträffandeexekution i fast egendom har förfarandet från början till slut 80 KungL Maj:ts proposition nr 1971 måstövervägas med utgångspunkt från de nya regler om panträtt som tagits upp i JB. Dennya panträttskonstrulUionen har i mycket väsentliga hänseenden ändratfastighetsägarens ställning i fråga om ägarhypotek. Reglerna om ägarhypotekblir tillärapliga både när ägaren innehar obelånat pantbrev och när den fordranför vilken pantbrev pantförskrivits ej uppgår till pantbrevets belopp. I bådafallen måste ägarhypoteket vid behov bli tillgängligt för borgenärerna.Beredningen föreslår nya regler härom som innebär att efter utmätning avägarhypotek skall antingen detta pantförskrivas till den som vunnit utmätningdärav eller också beslut meddelas om att fastigheten tas i anspråk. I senarefallet utbjuds fastigheter till försäljning i det aktuella ärendet. Beträffandegemensamt intecknade fastigheter föreslår beredningen åtskilliga nyheter.Reglerna därom tas upp i ett särskilt avsnitt i lagen. Enligt beredningensförslag skall msm i fortsättningen skilja mellan försäljning av flera gemensamtintecknade fastigheter i enlighet med gemensam sakägarförteckning ochförsäljning enligt särskilda sakägarförteckningar. I förra fallet blir reglernaom försäljning av en enda fastighet i princip tillämpliga. EnligtJB skall inteckning inte kunna meddelas i ideell andel av fast egendom. Ienlighet därmed bör ideell andel inte heller få säljas enligt vanliga reglerom exekutiv försäljning av fast egendom. Beredningen föreslår möjlighet attefter utmätning av ideell andel dra in återstoden i försäljningen. När det intebör ske, får andelen säljas enligt reglerna om försäljning av lös egendom. Isådant fall kommer alla befintliga inteckningar och rättigheter att bestå. Ilagförslaget uppmärksammas också utmätning av villkorlig rätt till fast egendomi överlåtares eller föivärvares hand. Panträttskonstruktioneni JB har föranlett ändringar även i lagsökningslagen (LL). Denför fast egendom säregna regeln att domstols fastställelse av fordran tillbetalning ur fast egendom, medför s. k. utmätningsverkan bör upphävas. Enligtberedningens förslag skall den som har fått fordran enligt oraslagsre-versfastställd till betalning hos gäldenären begära utmätning i vanlig ordning. Omdet inte redan prövats att hans fordran är förenad med panträtt i fast egendom,får detta styrkas i utmätningsärendet. I detta sammanhang föreslås nya reglerom verkan av att fastigheten blivit överlåten när utmätning kommer i fråga. Utropsordningenhar nyreglerats och de nya bestämmelserna i beaktats. Beträffandenyttjanderätt o. I. som belastar utmätt fastighet innehåller UL en del reglertill rättighetshavarens skydd som ingår i utropsordningen. De är emellertidföga effektiva. BeTedningen har försökt att göra motsvarande regler i förslagetmera verksamma. Föratt undvika att fast egendom säl is exekutivt till uppenbart underpris Kungl.Maj:ls proposition nr 1971 81 infördespå förslag av beredningen regler som ger den som förrättarfastighetsauktion möjlighet att vägra godkänna ett för lågt bud. Dessa reglerbehåller beredningen i förevarande lagförslag. Liksom utmätt lös egendom ochfastighetstillbehör enligt regler som infördes kan säljas under handföreslår beredningen nu att själva fastigheten skall kunna säljas under hand,företrädesvis med hjälp av mäklare. Avsikten är att metoden skall komma tillanvändning i enklare fall och att man genom att använda sig av metoden skallkunna uppnå bättre pris. Reglerna i UL omfördelning av köpeskilling och andra tillgängliga medel har förenklats, bl. a.som en följd av att institutet tvångsförvaltning fått utgå. Beträffande kostnadernahar ökade möjligheter att begära förskott införts. I fråga omfullföljdsförfärandet har i huvudsak endast vidtagits följdändringar. I detfortsatta arbetet på UB får beredningen tillfälle att behandlafullföljdsförfarandet i dess helhet och göra bl. a. den revision som påkallasav att ÖE enligt beredningens mening bör avskaffas. I UL har beredningenutmönstrat en hel del bestämmelser om underrättelser myndigheter eraellan.Föreskrifter härom torde böra meddelas av Kungl. Maj :t. De föreslagna nya reglernaom fastighetsexekution föranleder vissa ändringar i konkurslagen (KL). I dettasammanhang har även lagts fram förslag om följdändringar i KL med anledning avFRO. Beredningen har funnit attde tillämnade nya reglerna om fastighetsexekution gör det nödvändigt att vidtainte obetydliga följdändringar i nuvarande regler om exekutiv försäljning avluftfartyg ra. Beredningen har funnit det lämpligt att ta steget fullt utoch upprätta förslag till en ny lag om exekutiv försäljning av luftfartyg m.m. (LfL) med användning av samma metodik som i förslaget tillfastighetsförsäljningslag. I motsats till lag är den föreslagna lagensjälvständig i förhållande till om försäljning av fartyg.Beredningen avser, att den nya lagen utan väsentliga ändringar skall infogassora särskilt kapitel i en ny UB. I övrigt innehållerberedningens nu aktuella betänkande förslag till smärre följdändringar irättegångsbalken (RB), lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fastegendom (NJL), förordningen (1880:36 s. 1) innefattande särskilda föreskrifterangående lagfart, inteckning och utmätning av järnväg, så ock i fråga omförvaltning av järnväg under konkurs samt lagen (1955: 229) i anledning avSveriges tillträde till konvention rörande internationellt erkännandeav rätt till luftfartyg. Eftersom lagen (1920: 474)med vissa bestämmelser om registrering av elektriska anläggningar samt ora rätttill elektrisk kraft ra. m. kan väntas bli upphävd i de delar som den berörfastighetsexekution har beredningen inte upprättat förslag till ändringar ilagen sora annars skulle ha behövts. Följdändringar i lagen (1901:26 s. 1) om inteckning i fartyg och 41 § lagen Maj:ts proposition nr 1971 (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg avser beredningen att lägga fram isamband med FRO. Genomföreslagna ändringar i banklagstiftningen (prop.