prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Lagberedningen påpekar att utredningen förbigåttde rättsliga problemen som uppkommer vid övergång tiU ADB-system. a. krävsbeslut hur inflytande belopp skaU avräknas, när 1971:1 Bilaga 14 110 flera poster står ute oguldna. Denna beslutsfunktiontillkommer kronofogdemyndigheten. Lagberedningen anser del varaoformligt, om centralmyndigheten faktiskt får fatta beslut, för vilkakronofogdemyndighetenformellt skall svara. i framhåller, all kronofogdemyndighets ADB-mässiglframställda månadsräkning börundertecknas av kronofogdemyndigheten, som måste garantera månadsräkningens riklighet. Ävenlänsstyrelsen i betonar vikten av en preciseradansvarsfördelning raellan kronofogdemyndighet och centralmyndighet. Principförslagetsavsnitt ora arbelsplanering, visuella register och kommunikationsfrågor hörtill de mest upp-märksamraade och behandlade. Ganska allmänt uttalasfarhågor för stelbenta rutiner med negativ inverkan på den exekutivaverksamheten. De flesta remissinstanserna konstaterar dock alt ADB-syslemeträtt utnyttjat har stora förutsättningaratt bli ett värdefullt hjälpmedel i exe-kulionsverksamhelen. Enligt i län bör man nogaundersöka möjligheten av ett systera med terminal vid varje myndighet. SACOanser, att den centralstyrning av verksamheten som ligger i förslaget bliralltför omfattande. Om fällpersonalen måste koncentrera sig på de raål, somvalts ut, betyder det att den individuella initiativkraften går förlorad ochrisk finns för alt förhandlingsmomentet i indrivningsarbetet kommer att försvinna. TCO förordar en terminal vid varje kronofogdemyndighet.Om en sådan ordning inte kan genomföras, raåste allt aktuelltindrivningsmalerial för\'aras hos kronofogdemyndigheten för atl den för målens handläggning nödvändiga aktualiteten skall bibehållas,delta även med hänsyn lill allmänhetens krav på rättssäkerhet. Bland deremissinstanser som yttrat sig om den datatekniska utformningenförordas allmänt ell syslem med lerrainaler dels för all aktualitetskravetskall kunna uppfyllas, dels raed hänsyn lill den snabba utvecklingen påADB-orarådet och att systerael skall las i brukförst ora . Så t. ex. säger atl om den successivautbyggnaden av ett terminalsystera skulle kunna utsträckas atl omfattadirektkontakt även raellan verket och exekutionsväsendets dalasyslera skulle detta väsentligt underlätta riksförsäkringsverketsarbete saral öppna möjligheter lill förbättrad service gentemot arbetsgivarna.Poststyrelsen anser alt del med hänsyn till atl förslaget inte är avsett attrealiseras förrän kan förefaUa lämpligt att i högre grad än vadsom föreslagits basera dalainsamlingen på optisk läsning av maskinell och skrift, kodning påmagnetband eller magnel-bandskassetl saml direkt on line-kodning. SCB finnerden föreslagna datatekniska utformningen verka väl anpassad tiU de uppställdakrav-specifikalionema. De databehandlingsvolymer som angetts tyder påatt del f. n. knappast kan anses motiveratmed anskaffning av en särskild datamaskin för exekutionsväsendetsADB-system, utan driften av det- Prop.1971:1 Bilaga 14 111 sammabör förläggas till annan statlig anläggning. Enligt i är koraraunikationsfråganraycket betydelsefull för indrivningsresultatel.Myndigheterna har ständigt behov av aktuell information om gjordainbetalningar m. m. Delta behov kan f. n. tillgodoses endast genoraterminalsystera på rayndigheterna. Om elt centraltdatasystem enligt förslaget skall införas, måste såväl kronofogdemyndighetemasom uppbördsseklionema förses med terminaler. Sambandet mellan folkbokföring,taxering, uppbörd och indrivning är så uppenbart all all anledning finns attytterligare undersöka möjlighetema för en samordning av ADB inomexekutionsväsendet med CFU-syste-rael och dess utveckling. iHallands län framhåller atl det är IroUgl, alt kostnaderna skulle ha blivitmindre om raan kunnat utnyttjalänsdalaanläggningarna även för exekutionsväsendets databehandling raen atldel föreslagna centrala systerael medför en hel del fördelar framför ett regionalt systera. Länsstyrelsenansluter sig därför till förslaget om en central anläggning. Samarbetsorganetför ADB inom rättsväsendet framhåller, alt ett centralt syslem av detslag EON föreslagit har den fördelen atl del relativt smidigt kan anpassaslill de krav på förändringar sora successivt ställs under lid då andra storasyslem byggs upp eller när förhållandena avandra skäl ändras. Överlag anser remissinstanserna detmotiverat atl utnyttja ADB-tekniken inom redovisnings- och statistikområdet. Här ansesallmänt föreligga möjlighet lill rationaliseringsvinster. Främst betonasfördelen med all del tungarbetade handräckningsförfarandet kan avskaffas,all raöjligheter finns lill integration raed andra datasystem saral delrationella i central debitering och framställning av månadsräkning dels förvarje kronofogdedistrikl, dels för exekutionsväsendet i dess helhet. Ävenframtagandet av statistikuppgifter av olika slag tros kunna bli betydUgtenklare och tillförlitligare genom ADB-syslemet. Mot förslaget avvikande mening i detta avsnitt har framförts av lagberedningensamt i , vilka med olika motiv hävdar, att all kreditering bör ske hosvederbörande kronofogdemyndighet. Lagberedningen påpekar, att om denbetalande uppställt villkor för betalning, måste verkan därav prövas. Enligtgällande lag är del kronofogdemyndighetendär raålet handläggs som skaU göra prövningen. Om gäldenär inte självanger vUken skuld ell inbetalat beloppavser, måste beslut i krediteringsordningsfrågan tillkomma kronofogderayndighelen. Däremot säger bl. a. samarbetsorganet förADB inom rättsväsendet och , atl en central bokföring förexekutionsväsendet genom ADB-system tordekunna innebära, att nuvarande indrivningshandlingarkan ersättas av magnetband, som överlämnas till centralmyndigheten.Skrivelser ora ålerkallelser och nedsättningar (avkorlningar) torde iflertalet fall kunna ersättas av maskinläsbara meddelanden. Del innebärbetydande förenklingar av rutinerna för vidarebefordran av Prop.1971:1 Bilaga 14 112 material lill exekulionsmyndigheterna.Riksförsäkringsverket framhåller, atl en datamaskinell kassa- ochuppbördsbokföring hos centralmyndigheten med fortiöpande kreditering påmedelslag och gäldenär dag för dag, som sedan sammanställs i föreslagna typerav månadsräkningar enligt riksrevisionsvcrkets fastställda kontoplan, tordeiimebära, att verkets nuvarande balanslängd kan slopas, vUkel skulle innebäraen väsentiig arbetsbesparing. Man bör enligt riksskatteverkskommittén undvikaen ordning, som innebär atl revision och tUlsyn av länsstyrelsernasuppbördsräkenskaper sker hos en centralmyndighet medanmotsvarande uppgifter i fråga om exekutionsväsendets räkenskaper, såvitt gällerallmänna mål, utförs av en annan centralmyndighet. Det torde vara möjligt allkoncentrera all sådan verksamhet till en myndighet, oavsett hur raan i övrigllöser frågan ora de centrala uppgifterna på exekutionsväsendets område.Länsstyrelsen i biträder förslaget att bokföring ochredovisning av exekutionsväsendets månadsräkningsraedel ombesörjs avcentralmyndigheten. Utredningen rörandecentralorgan inom exekutionsväsendet ansluter sig till den i principförslagetuttalade uppfattningen all ADB-syslemet nödvändiggör övervakning, uppföljningoch bedömning från centralmyndighetens sida av verksarahelen vidkronofogdemyndigheterna. i ansluter sig tiUförslaget om en central dataanläggning under ledning av en centralmyndighet. Tveksamheten gentemotförslaget härrör från sambandet mellan taxering, uppbörd och indrivning. Så t.ex. anser i sig av förslaget kunna utiäsa, alt dencentrala dalaanläggningen avses skola överta hela övervakningen av den exekutivaverksamheten. In-drivningsarbetels nuvarande samband med taxering och uppbörd,såvitt avser skatter och aUraänna avgifter, kommer härigenom att gå förlorat iett läge där man i stället borde kräva större grad av saraverkan och samarbete. Flera remissinstanser haruttalat tvivel mot den beräknade rationaliseringsvinsten. SCB påpekar, att enav kravspecifikationerna innebär, all de centrala ADB-registren skall varadagsaktuella med avseende på inträffade händelser och transaktioner. SCB harej kunnat bedöma fördelarna av delta men vill ändå framhålla möjligheternatill en minskning av de beräknade datäbehandlingskoslnader-na om det uppställdakravet på aktualitet kan sänkas något. i finnermed ledning av erfarenheterna från CFU-systemets genomförande att de gjordaberäkningarna om personalbehovet är alltför optimistiska. iHallands län påpekar, att kostnadsberäkningarna och beräknad inbesparing avpersonal inte har redovisats så att någon närraare granskning kan ske. Liknandesynpunkter frara-förs också av i län. Riksskatteverkskommitténfinner det vara angeläget atl den fortsatta utrednings- och försöksverksamheten be- 1971:1 Bilaga 14 113 drivs så att man underlättar en rationeU lösning avfrågan om redovisning och revision av uppbörd och indrivning. iStockholms län anser, atlman på en försöksverksamhet måste ha rätt att stäUa del kravet atl den skall gefullständiga erfarenheter om systemets lämplig-hel eller t. o. m. olämpUghet. Länsstyrelserna i , , och , saml Gävleborgslän framhåUer viklen av atl försöksverksamheten bedrivs i sådanomfattning och atl en ordentlig utvärdering blir raöjUg innandefinitivt beslut fattas om införande avsystemet i hela riket. Länsstyrelserna i , och län finner del nuföreliggande förslaget väl ägnat sora underlag lill försöksverksamhet. SACOframhåller, atl försöksverksamheten bör ske på ett så tidigt stadiumalt försöket kan stoppas om det visar sig opraktiskt, oekonomiskt eller ägnatatt motverka ett gott indrivningsresullal. Del avexekutionsväsendets organisationsnärand (EON) framlagda principförslaget om utnyttjande av ADBinom exekutionsväsendet tillstyrks avflertalet remissinstanser. Del anses aUmänl ge raöjligheter lill rationellare organisation och arbetsmetodersärskilt i fråga om arbetsuppgifter av rutinkaraktär. Åtskilligaremissinstanser har emeUertid framhållit önskvärdheten av att systemet prövasingående innan del sätts i produktion. Föregen del anser jag att den av nämnden framlagda utredningen visar allrationaliseringsvinster kan göras vid en övergång till ADB. lag förordar därförall del fortsatta utvecklingsarbetet bedrivs medden utgångspunkten atl ADB skall utnyttjas inom exekutionsväsen-del såsnart praktiska fömtsättningar finns. Även jag finner del angelägel attsystemets konsekvenser i olika hänseenden blir praktiskt prövade innanställning las till en mera definitiv utfomming av systemet. Jag ansluter raigdärför lUl förslaget om en försöksverksamhet inom ramen för del fortsatta utvecklingsarbetet. Del bör ankomraa på Kungl. Maj:lalt meddela föreskrifter om försöksverksamhetens omfattning m. ra. Bland defrågor som en försöksverksamhet bör ytterligare klarlägga äransvarsfördelningen mellan centralmyndighet, regional myndighet och lokal myndighet, sambandet mellanfolkbokföring, taxering, uppbörd ochindrivning saml de effektivitetsvinster som ett ADB-system inom exekutionsväsendet kan komma att medföra.EON har beräknat medelsbehovet för datamaskintid m. m. tiU 3 . dvs.en ökning med . Ökningen avser endast här nämnt ADB-projekl.Jag kan godta en ökning med . Inom ramen för medel tUl diverse ändamålbestrids också kostnaderna för vissa förlänsstyrelserna gemensamma administrativa serviceuppgifter. Dessa fullgörs av tre olika nämnder.Länsstyrelsernas antagningsnämnd har all pröva aspiranters lämplighetför antagning på läns- Prop.1971:1 Bilaga 14 114 notarie- och taxeringsrevisorstjänsler. handhar inomverksulbildning för länsstyrelsernas personal. fastställer ochtUlhandahåller vissa blanketter för länsstyrelsema, civilbefälhavama och lokalaskattemyndigheterna. Kansligöromål förnämndema fullgörs av dellidsengagerad personal. har dock en heltidsanstäUd sekreterare. Statskontoret har inom ramen för av Kungl, Maj:l den 12 maj1967 meddelat uppdrag alt undersöka länsstyrelsernas organisation m. m. läranal förslag omorganisationen av vissa för länsstyrelsema gemensamraa arbetsuppgifter.Förslaget innebär att de nuvarandenämndernas verksamhet förs samman tUl en nämnd. Till nämndens verksamhetsområde hänförs även vissagemensamraa ralionalise-ringsfrågor. Vissa sådana spörsmål har sedan entid tillbaka som ett provisorium handlagts inom en grupp beslående av någraavdelningschefer hos vissa länsstyrelser. Förslaget innefattar en väsentligutbyggnad av ralionaliseringsarbelet.Nämnden avses få ett kansli med en chef, fyra handläggare och tvåbiträden. Årskostnaden för näranden beräknas till . vilket innebär enökning raed ca . i förhållande tiU kostnaderna för de nuvarandenämnderna. Förslaget har remissbehandlats ochremissinstanserna har med något enstaka undantag tillstyrkt del. Enligt min mening är del angelägel ochrationellt atl arbetsuppgifter avadministrativ servicenalur, vilka är gemensamma för de 24 länsstyrelsema,anförtros ell gemensamt organ. Genom en sådan anordning främjas enhetlighet ifråga om handläggningsmliner, arbetsmetoder m. ra. vilket lorde innebära vissaresursbesparingar. Jag förordar därför alt en nämnd med i huvudsak angivnaarbetsuppgifter inrättas. Den bör lämpUgenbenämnas länsstyrelsernas organisationsnämnd. Kostnadsberäkningen för nämndens verksamhet kan jaggodta. En extra ordinarie tjänst för chef för nämndens kansli bör inrättas. Detankoraraer på Kungl. Maj:t att inrätta övriga tjänster hos näranden ochmeddela föreskrifter för nämndenssammansättning, organisation och uppgifter. Vid länsstyrelsemasomorganisation kommer verksamheten inora länsstyrelserna att fördelas på treavdelningar, mot f. n. två avdelningar, saral länspolischefens expedition ochen administrativ enhet. Nya grupper av tjänstemän knyts liU länsstyrelserna, t.ex. arkitekter och lantmätare. Nyärendefördelning genomförs och nya typer av ärenden, främst inom samhällsplaneringens område, tillförs länsstyrelserna.Detta innebär all inomverksutbildningen måste få ell annat innehåll äntidigare. Sättet att meddela undervisningen behöver även moderniseras och anpassas liU den metodik som tillämpasbl. a. vid statens personalutbildningsnämnd.Även om övertagit ansvaret förspecialutbildningen av skatteförvaUningens perso- 1971:1 Bilaga 14 115 nal inom länsstyrelserna beräknas behovet av kvarvarandeinomverksulbildning öka.Kostnaderna härför ökar med ca . Jag anser delviktigt all inomverksulbUdningen för den nya länsslyrelseorganisalionensnarast moderniseras samt anpassas till den nya verksamhetsinriktningen ochdet ökade behovet. En betydande uppgift fö? länsstyrelsemas organisationsnämnd blir atl närmare utforraaoch utveckla denna utbildning i intiralsamarbete med statens personalutbUdningsnämnd, ochandra myndigheter som är intressenter ifråga om vidareutbildningen av personal hos länsstyrelserna. Kosl- nadsberäkningamakan jag godta. Vidare har jagberäknat 2 milj. kr. för kostnader i samband med större regionala undersökningar som kan kommaatl initieras från centralt håll. Jag har även medräknat medel för att täckakostnader för lokalförändringar m. m. föranledda av länsstyrelsernasomorganisation. Förfastighetsregislreringsuppgifler för områden inom vilka registreringen f. n. ombesörjs av andra organ änav överlantmälama och som kan komraa att överföras tiU länsstyrelsema /72 har jag beräknat 2 mUj. Med hänvisning lill sammanställningenberäknar jag medelsbehovet till diverse ändamål lill . för lokalaskaltemyndighelema och . för kronofogdemyndigheterna ellersamraanlagt . Med hänvisning lUl vad jag anförtheraställer jag, att Kungl. 1 godkänna deriktlinjer för organisationen av länsstyrelserna som jag förordat i delföregående; Maj:l atl inrätta 49 extra ordinarie och 25 ordinarie tjänster med beteckningen o förchefer för avdelningar hos länsstyrelserna samt en extra ordinarie tjänst för chef för kansliet hos länsstyrelsernasorganisationsnämnd i enlighet raed vad jag förordat i del föregående; Maj:l all vidtaga de övergångsåtgärder sora behövs med anledning avoraorganisalionen; 4 tillLänsstyrelserna för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 5 till Lokalaskattemyndigheterna för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 6 tiUKronofogdemyndigheterna för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgifti 21 567 531 1970/71 Anslagi 23330 000 1971/72 Förslag 10 036 000 ' Avser centrala verket ochlänsarkitektsorganisationen. ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om planläggning av bebyggelse och ombyggnadsväsendet. Det åligger verket atl i anslutrung tUl den allmännauppsikten över planläggningen och byggnadsväsendet ge råd och vägledning förplanläggningen samt meddela föreskrifter, råd och anvisningar förbyggnadsväsendel ävensom atl verka för samordning mellan planverkets och andramyndigheters insatser på dessa områden. leds av enstyrelse. Chef för planverket är en generaldirektör. Inom verket finns fyrabyråer. Dessa är administrativa byrån, planbyrån, utvecklingsbyrån och tekniskabyrån. ärintill chefsmyndighet för länsarkilektsorganisalionen. Vidingången av /72 kommer länsarkilektsorganisalionen atl inordnasi de nya länsstyrelserna. 1970/71' ändring 1971/72 (42 000) (+ 5 000) Avser centrala verkets andel av personal ochanslag. 1971:1 Bilaga 14 117 Inkomster vid planverket, som redovisaspå driftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, beräknastill . (1970/. ), varav från försäljning avpublikationer . (1970/ 71 . Administrativabyrån bör tillföras ett kvalificerat biträde för skrivgöromål. För uppgifter alt organisera oChleda en informationsexpedition inom byrån samt för arbete raed kurser ochutbildningsfrågor bör en tjänst för förste byråsekreterare inrättas (+99 000kr. Planbyrån besvärassedan lång lid tillbaka av stora ärendebalanser. Den tekniska sektionen inombyrån bör tillföras en avdelningsdirektör och en förste byråingenjör förarbete med plangranskning (+154 000 kr. Föratl tillgodose ökade anspråk på råd och anvisningar om översiktlig planering ikoraraunerna bör utvecklingsbyrån tillföras en avdelningsdirektör (+93 000 kr. Föruppgiften alt inora utvecklingsbyrån leda och samordna visst arbete raed anvisningar avseendeavgränsade sektoriella kvalitetsaspek-(er behöver byrån tillföras enbyrådirektör (+83 000 kr. För samtligaarbetsuppgifter inora ulvecklingsbyrån är det väsentligt att de sarahällsekonoraiska kraven inte eftersatts liksom allde ekonomiska förutsättningarna för ett rationellt plangenomförande beaktas. Byrån bör därför tillföras en ekonom raedtjänst som avdelningsdirektör (+93 000 kr. Beträffandebyggnaders utformning har statsmakterna fastslagit nödvändigheten av atlbyggnadsbestämmelserna utformas med tanke på samordning och så atl funktionellakrav tillgodoses. Inom tekniska byrån har , i samband med omorganisation,bildats en särskild en-hel, byggnadsutforraningsgruppen. Sora chef för denbildade arbetsenheten bör en tjänst för avdelningsdirektör inrättas (+94 000kr. Genominförande av ny va-lag (1970: 273) och ändringar i byggnadsstadgan (1970:274) koraraer planverket all successivt engageras i arbetsuppgifter avseende tillämpning ochfortlöpande utveckling av va-normer, typgodkännande av va-produkter ochövervakning av de nya bestämmelsernas tillämpning. För dessa arbetsuppgifterbör tekniska byrån tillföras en byrådirektör (+87 000 kr. Förhandläggning av frågor om erfarenhelsinsamling avseende till-lärapning av Svensk byggnorm 67 ra.m. bör tekniska byrån förslärkas med en byrådirektör (+90 000 kr. Försärskilda utredningar och arvoden till viss expertis saml för kostnader i anslutning till Nordiska kommitténs för byggnadsbesläm- 1971:1 Bilaga 14 118 melser(NKB) verksamhet behövs ytterligare expertraedel (+230 000 kr. Föranslagsposterna sjukvård, reseersättningar, lokalkostnader och expenser beräknas ytterligare behov avmedel med tillsammans . Under detta anslag har tidigare anvisatsmedel till såväl planverket centralt somlänsarkiteklsorganisationen. Medel till länsarkilektsorganisalionen tasnu i stället upp under anslag till länsstyrelsema. Under hänvisning liU saramanställningenberäknar jag anslaget till 10 036 000 kr.Jag har därvid beräknat medel bl.a.för ytterligare en byrådirektör och en förste byråingenjör (3). Jag hemställer, atl Kungl. alt tiU för budgetåret1971/72 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till iiversiktlig planering m. m. 1969/70Utgifti 531553 Reservation 523 466 1970/71Anslagi 100 000 1971/72Förslag 300 000 1 Anslaget Bidrag till upprättande av regionplaner m.m. Från anslagetbestrids enligt föreskrifterna i kungörelsen (1958: 163) angående statsbidrag till vissaplankostnader och i prop. 1947: 245 angivna grunder dels kostnader förupprättande av regionplan i enlighet medbyggnadslagstiftningens föreskrifter, dels vissa vägföreningskostna-derför genomförande av byggnadsplan. För innevarande budgetår har Kungl. Maj:lföreskrivit atl högst . får användas till från allmän synpunktangelägna planeringsförelag i andra former än sådana som byggnadslagen anvisar. Regionplanering enligt byggnadslagenpågår f. n. i Göteborgs-, Kalmar-,Stockholms-, Sundsvalls- och Örnsköldsviksregionerna samt i Sju-häradsbygden. Under budgetåren 1970/71 och 1971/72 kanbidrag för regionplanering aktualiseras för del, därföreslagen region-plan är klar atl ställas ut. Bidragsbeloppet kan preliminärtberäknas till . Även för del är det tänkbart atlupprättat regionplaneförslag kan komma all fastställas redan under /72. Frågan om bidrag för denna regionplanering kommer 1971:1 Bilaga 14 119 docksannolikt inte all kunna prövas under budgetåret. , möjligen med undantag för Örnsköldsviksor-lens, finns inte anledning räkna med behov avbidrag under /72. Planverkethar medgivits rätt att efter beslut av Kungl. Maj:l i varje särskilt fall underbudgetåren 1968/69, 1969/70 och 1970/71 av ifrågavarande anslag ta i anspråkresp. 100 000, 200 000 och . för angelägna planeringsföretag i andraformer än dem byggnads-lagen anvisar. Den möjlighet som härigenom givils atlfullgöra från . allmän synpunkt angelägna planeringsuppgifter har visat sigmycket värdefull. hartidigare haft uppdragsverksamhet avseende planering. Denna verksamhet har upphört med utgångenav /70. Därmed har också den möjlighet planverket haft attindirekt understödja ur allmän synpunkt angelägen planeringförsvunnit. Utan sådant stod kan befaras,bl. a. av ekonomiska skäl, att vissa betydelsefulla intressen som riktas moten koramun utifrån inle tiUräckligt beaktas i planeringen. Verket finner detdärför angelägel all möjligheter skapas för statligt stöd också ål uraUmän synpunkt angelägen inom-kommunal planering i byggnadslagens former. Dettabör kunna ske genom att ramen för det särskilda bidraget liU angelägnaplaneringsföretag justeras. Det sålunda föreslagna vidgade området för bidragtill angelägna planeringsföretag kan komma att ställa ökade krav påtillgängliga resurser. Med stöd av del anförda föreslårplanverket all anslaget för /72 tUlförs ett belopp av 500000kr. samt att beträffande . av del totala anslaget föreskrivs attbeloppet får tas i anspråk för sådan ur allmän synpunkt angelägen planeringsom bedöms inte bli tillfredsställande utförd utan statligt stöd. Formerna för regionplaneringenregleras huvudsakligen genom 126 135§§ byggnadslagen (BL) samt 10, 17 och 19 §§ byggnadsstadgan (BS). Dämtöver fiims särskilda bestäraraelser ilagen (1969: 598) angående handläggning av frågor om regionplan förkommunema i och kungörelsen(1958: 163) om statsbidrag till vissa plankosl-nader. Bestämmelsema innebär bl. a. atl Kungl. Maj:l bestämmer om regionplanskall finnas för visst oraråde och ger föreskrifter om bl. a. avgränsningenav regionplaneområdel. Maj:t förordnat alt regionplan skall finnas, skall de kommuner som berörs av planen av frågor rörande planen. äger lagen (1957: 281) om kommunalförbund tillämpning med bara den avvikelsen utöver vadsom följer av Kungl. Maj:ts nyssnämnda befogenheter att Kungl. 1971:1 Bilaga 14 120 randeför fullmäktige i regionplaneförbundet. Vidare fastställer Kungl. För handhas regionplanefrågoma fr. o. ra. den 1januari 1971 av länels landstingskommun.