prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Totala efterfrågevolymen eller, som deni detta sammanhang med större rätt kan betecknas, den totalaresursanvändningens volym har visat minskad tillväxt, närmare bestämt från7,6 "/o 19681969 tiU 5,8 "/o19691970. Dämpningen förklaras till ungefär lika delar av svagaretillväxt för dels exporten, dels den inhemska efterfrågan. För exportens del utgör avsaktningen ett symptom påbegränsning snarare av utbudet än av efterfrågan. Den inhemskaefterfrågans tiUväxt har avtagit från 6 "/o till 5 "/o men beräknas alltjämt ha varit starkare ännationalproduktens. Det är framför allt en fortsatt betydande ökning avlagerinvesteringarna som bidragit tUl attvidmakthålla den totala inhemska efterfrågans tillväxt på förhållandevis hög nivå. Den s. k. slutiiga inhemskaefterfrågan dvs. bortsett från lagerförändringar har nämligenavtagit i tiUväxt från 4,5 "/o till 3,2"/o. Ökningen har med andra ord varit lägre än för nationalprodukten ochi nivå med de lägsta årsvärdena senare hälft. Med oförändradelagerinvesteringar skulle den inhemska efterfrågans tillväxt ha hållits väl inom ramen för denproduktionsökning som faktiskt uppnåddes. Det skulle under sädanaförutsättningar och i övrigt oförändrade betingelser ha varit möjligt altförstärka bytesbalansen och således undgå den ytterligare försvagning somfaktiskt inträffade. Såväl konsumtion som investeringar har genom sinutveckling bidragit Import av varor" Import av tjänster'' -5,0 Export av varor' Export av tjänster'' 1 Enligt handelsstatistiken. - Här ingår ävensådan handel som faller utanför handelsstatistiken. Nettot av transfereringartill och från utlandet påverkar bytesbalansen i kapitel III men ej ovanstående försörjningsbalans. tillden inträffade dämpningen av den slutliga efterfrågans tillväxt. Efter två årmed förhållandevis snabb ökning om 4,5 "/o har den privata konsumtionens tillväxt enligt depreliminära nationalräkenskapskalkylerna stannat vid 3,5 "/o. Ökningenskulle förmodligen ha blivit än lägre om inte konsumtionen under fjärdekvartalet fått ett extra tillskott genom tidigarelagda inköp införmervärdeskattens höjning. För de tre förstakvartalen beräknas nämligen den privata konsumtionens volymökning endastha uppgått till 2,2 »/o. Den dämpning som skett av den offentliga konsumtionenstillväxt har varit tämligen obetydlig. För 1970noteras en ökning med 5,3 o/o, vUket endast är någon tiondels procentenhetlägre än föregående år. Den statliga konsumtionens ökningstakt halverades docktill 1,5 o/o, vilket i huvudsak kan återföras på en åtstramning av försvaretsmaterielanskaffning. Investeringarna som 19681969 beräknas hastigit med drygt 3,5 o/o i volym har19691970 återgått till en totalt sett svag ökningstakt om knappt 1 o/d i volymökning.Det är främst bostadsbyggandet och de kommunala investeringarna som svarat fördenna avsaktning. Bostadsinvesteringarna beräknas ha sjunkit i volymmed 5 o/o. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 ningsfärdiga lägenheter 1970 uppskattas till 106000 mot 109 000. För kommunala investeringar redovisas envolymökning med endast en halv procent, eller den lägsta som förekommit på ettårtionde. Även för näringslivets investeringar framträder en något svagare tillväxt.Den beräknas till 3 o/q i volymför 19691970 mot föregående är 4,5 o/o. Avsaktningen kan återföras päinvesteringsutfallet inom jordbruk, handel och sjöfart. Industrinsinvesteringar har däremot visat snabbare tillväxt, även om ökningen med 7,5o/o i volym blivit väsentligt lägre än vad som emotsågs . Den svaga utvecklingen avbostadsbyggandet och de kommunala investeringarna återspeglas i en liknandeförändring av byggnadsinvesteringarna totalt sett. Dessa beräknas ha minskat ivolym med nästan 2 o/o 19691970, medan däremot maskininvesteringarna synes hastigit med 5 o/o. Trots den totalt sett begränsade ökningen av de s. k. fastainvesteringarna har emellertid realkapitalbildningen inberäknat lager stigitmed 8,8 o/o i volym. Sammanfattningsvis hardet kraftigaste bidraget till den inhemska efterfrågans tillväxt även 19691970utgått från näringslivet vars investeringsutveckling inklusive lager för andraåret i följd inneburit en volymökning av storleksordningen 20 o/o (20,2 o/o motföregående år 18,9 o/o). Den privata konsumtionens ökningstakt har däremotavtagit liksom även expansionstakten inom den "samhällsbehärskade"sektorn. Om härmed avses offentlig konsumtion och investeringar samt bostadsbyggandevisar nämligen tillväxten av dessa samlade aktiviteter en dämpning från 4,4o/o 19681969 tUl 2,7 o/o 19691970. Vid en jämförelse mellanprognoser och preliminärt beräknat utfall framträder klart attlagerinvesteringarnas tillväxt kraftigt underskattades i preliminär ochreviderad nationalbudget . Härigenom kom den totala inhemskaefterfrågans tUlväxt att underskattas med någon procentenhet fastän denslutliga efterfrågans tUlväxt (dvs. bortsett från lagerförändringar) varöverskattad. På motsvarande sätt gäller att näringslivets totala investeringarinklusive lager trots återhållande kredit-politik ökat väsentligt mera änberäknat, som företagens investeringar enbart i byggnader ochmaskiner under trolig inverkan av denna politik visat lägre tillväxt än enligtprognoserna. Mest intensiv var lagerinvesteringarnas ökningunder . Därefter inträdde en påtaglig dämpning som fickomedelbara återverkningar pä den samhällsekonomiska balansen. Mellan förstahalvåren och 1970, då lagerinvesteringarnas tillväxt beräknas ha motsvarat4,4 o/g av utgångsperiodens nationalprodukt, inträffade en försvagning av handelsbalansenom ca 950 milj. kr. som arbetsmarknaden kännetecknades avtilltagande överhettning. Mellan andra halvåren 1969 och 1970 då en minskningav lagerinvesteringarna beräknas ha skett, motsvarande 0,3 o/o avnationalprodukten, försiggick en förstärkning 1 Preliminär nationalbudget 5 avhandelsbalansen som uppskattas till ca 700 mUj. inträffade ävenett omslag i utvecklingen på arbetsmarknaden. över och 1970 medförde emellertiddenna lagerutveckling attden inhemska efterfrågans tillväxt såsom tidigare framhållits blev större än den produktionsökning som kunde ske. BruttonationalproduktenstUlväxt beräknad tUl närmare 4,5 o/o -har motsvarat de ursprungligaprognoserna men produktiviteten har stigitmindre än vad som förutsågs. Den produktionsökning som likväl framträddeuppnåddes genom en oväntat stor ökning av antalet arbetade timmar. Sålunda beräknas arbetstidsvolymen ha stigit med ca 1,5o/o, vilket tyder på en ökning av produktiviteten inom helasamhäUsekono-min med 3 å 3,5 o/o eller mindre än närmastföregående år. Den förhållandevis starka ökningen av arbetsvolymen beror inte enbart pä att det skett en avsevärd ökningav antalet sysselsatta med tillskott från en hög nettoimmigration. Ävenarbetstiden per sysselsatt förefaller att ha hållits väl uppe. Efterfräganpä arbetskraft uttryckt i antalet lediga platser var under de tvä förstakvartalen rekordhög men därefter har en klar nedgång framträtt i densäsongrensade serien. Del höga efterfrågetrycket på arbetsmarknaden torde havarit en bidragande orsak till att en förhållandevis stor del avförtjänstökningarna skett vid sidan av de ursprungligeningångna avtalen. Löneglidningen har i genomsnitt för hela arbetsmarknadenuppskattats till som den totala förtjänstnivån beräknas ha stigit 9,5 o/o. Detta är drygt 2,5procentenheter mera än närmast föregående år. Genom den förhållandevis betydande sysselsättningsökning som ägt rum harlönesumm.ans tillväxt stigit till 11,5 o/o. Nettoinbetalningarna tUl detoffentiiga (dvs. skatter minus subventioner) har tUltagit i ökad takt och förde disponibla inkomsterna redovisas enökning med 9,4 "/o 19691970 mot 7 »/o 1968 1969. Som följd av snabbare prisstegring beräknas däremot de realtdisponibla inkomsterna ha stigit i något lägre takt 19691970 än 1968 1969eller med drygt 3 »/o mot 4,4 o/o. Denprisökning i accelererat tempo som satte in har nämligen fortsatt under 1970.Konsum.entprisernas uppgång under loppet av detta är uppskattas sålundatill 7 o/o, vilket är 2 å 3 procentenheterutöver det årliga genomsnittet för den senare . Förutom aven höjd indirekt beskattning förklaras den höjda prisstegringstaktenfrämst av direkta spridningseffekter från den internationella prisutvecklingen.Vidare ett starkare kostnadsgenomslag inom de från internationell konkurrens skyddade prissättningsområdena. Styrkanav dessa prisuppdrivande faktorer underskattades kraftigt i de preliminära och reviderade nationalbudgetprognosernaför 1970. Detta gäller även beträffande lönesummans tUlväxt. Bedömningen av derealt disponibla inkomsternas utveckling visade sig under sådanaomständigheter 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 havarit tämligen realistiska. Beträffande företagsinkomsternas utvecklingtyder de överslagsberäkningar som hittUls kunnat göras på att den ökning av vinstbeloppen som inträffade19681969 i varje fall inte har fortsatt i bibehållen takt 19691970. Konsumtionsvolymens utvecklmg synes underde i stora drag ha anpassats till de realt disponibla inkomsternastiUväxt. Sparandets andel av hushållens inkomster förefaller sålunda att hakunnat bibehållas 19681969, vilket är ettgynnsammare utfall än vad som preliminärt beräknades sedan.Inte heller synes någon avsevärd sänkrung av sparkvoten ha inträffatoch den privata konsumtionens utveckling kan knappast i någon väsentlig gradanses ha bidragit tUl den ytterligareförsvagning av bytesbalansen som inträffat . Exportensutveckling 19691970 har i sammandrag inneburit en volymökning med 8,5 o/o och en beräknad genomsnittiig prisuppgäng om 8,5 o/o. Den svenska exportens tillväxt harhärigenom liksom föregående är hållits väl i nivå med utvecklingen avhandeln inom och mellan . Exporten avverkstadsprodukter har utgjort ett särskilt expansivt inslag i utvecklingenmedan däremot råvaruexportens tillväxt avtagit, i första hand avkapacitetsskäl. Allmänt sett kan förmodas att exporten med hänsyn tillefterfrägan kunnat öka ännu mera om utbudsförhållandena hade medgivit detta.Ett särskilt markant exempel påbegränsning av utbudskapaciteten utgör malmexporten som rentav minskat ivolym. ImportenstUlväxt har även 19691970 hållit jämna steg med exportens. I volym beräknas importen ha ökat med 9 o/o som importprisernai genomsnitt stigit med 8 o/o. Ökningstakten för importen var påfallande högunder , då lageruppbyggnaden av råvaror och halvfabrikat var sommest intensiv. beräknas importvolymen ha varit någotlägre än . Handelsbalansensutfall avviker realt sett tämligen obetydligt från prognosen i den revideradenationalbudgeten som innebar en procentuellt sett ungefär lika storvolymökning för exporten och importen. Enligtdet beräknade faktiska utfallet har visserligen importens tUlväxt överskriditprognosen med 1 1/vilket sannolikt skett under inverkan av denopåräknat starka lageruppbyggnaden. har exportvolymens tillväxtöverträffat prognosen med 1/. Importprisernas uppgång varemellertid klart underskattad och bytesvillkoren har inte förbättrats såavsevärt som man räknade med. I stället för en förbättring av handelsbalansenmed ca 500 milj. kr. har det därför inträffat en försvagning med drygt 250milj. Dä härtill kommer en redovisadförsvagning av tjänste- och transfereringsbalansenmed ca 650 milj. kr. synes bytesbalansens negativa saldo 1 Preliminär nationalbudget 7 stigit med 900 milj. kr. tiU ca 1 900 milj. kr.Stor oklarhet råder dock beträffande den verkliga innebörden av denexceptionellt starka ökning med i runt tal 500 milj. kr. som skett av det s. k.turistnettots minus-saldo. Under det attbytesbalansen fortsatt att utvecklas negativt har kapitalbalansen från 1969tiU 1970 visat ett påtagligt omslag i positiv riktning. Mot ett underskott1969 pä ca 200 mUj. i den synliga kapitalbalansen står ett beräknatöverskott 1970 pä ca 800 milj. kr. i betalningsbalansen visarsamtidigt en omkastning från ett negativt värde om ca 450 milj. kr. 1969 tillett positivt värde om 1 200 tUl 1 300 milj. kr. Omsvängningen torde tillstor del kunna förklaras av en förändring i flödet av handelskrediter.Valutareserven har härigenom, inberäknat tilldelning av specielladragningsrätter (SDR), stigit med ett hundratal milj. kr. under loppet av 1970.Under 1969 sjönk däremot valutareserven med 1 850 milj. kr. Det synes uppenbart attbytesbalansens ytterligare försvagning 1969 1970 mer eller mindre helt kanåterföras på en ef terf rågefaktor av tillfälligt slag, nämligenlagerutvecklingen. Man kan under sådana omständigheter ställa frågan i vilkenriktning utrikesbalansen djupare sett har utvecklats under de senaste åren.Vilket svar som här kan ges har också ett visst samband med spörsmålet om vadman bör uppfatta som den dominerande orsaken till den försvagning av balansensom obestridligen ägt rum sedan den tidigare . Har det iförsta hand varit en hög inhemsk efterfrågan som utgjort förklaringen eller hardet snarare varit ett allmänt sett högt kostnadsläge? Härutöver kan även haförekommit en delvis närbesläktad företeelse som yttrat sig som bristandekapacitet inom de företag som upprätthållit tillräcklig internationell konkurrenskraft. Omkring 1967 varbytesbalansen i ett läge med förhållandevis lågt inhemskt efterfrågetryck,trots tillfällig återhämtning, alltjämt försvagad jämfört med tiden före 1965.Detta kan tyda på att höga kostnader eller brist på konkurrenskraftig kapacitetvid denna tidpunkt utövat ett hämmande inflytande. har det inhemskaefterfrågetrycket stigit markant, vilket i hög grad skett under inverkan avlager-investeringarnas utveckling. Det är självfallet svårt att avgöra vilkennettoeffekten varit av de förändringar som inträtt i fråga om övriga meradjupgående bestämningsfaktorer. Det är dock möjligt att utvecklingen i dessahänseenden i någon mån rört sig i gynnsam riktning. Med den snabbalönekostnadsstegringen i i förening med reval- ' I bytesbalanstabellen ikapitel III har korrigeringsposten låsts vid ett oförändrat belopp av 800 milj. kr. Motiveringen härför harvarit att utvecklingen av posten "övriga tjänster, netto"inte längre anses tyda på att utebliven rapportering av sådana intäktsposterfortsätter att öka i omfattning. Detta utesluterinte att det alltjämt kan finnas stigande korrigeringsbehov med avseende, påandra delposter. Den nuvarande korrigeringsposten har emellertid företrädesvisbrukat motiveras med hänvisning till posten "övriga tjänster, netto". Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 8 veringen i skuUe det inte ha krävtsnågon utpräglad mo-deration i den svenska löneutvecklingen för att en vissförbättring av de svenska företagens internationella konkurrensläge skulle hauppkommit. Trots de mycket betydande lönestegringarna i kan nettoeffektensålunda ha varit positiv. Härtill kommer att den slutiiga efterfrågans tillväxtinom landet hållit sig inom förhållandevis snäva gränser. Antagandet att detdjupare sett skett en viss förstärkning av utrikes-balansens grundelement kanmöjligen ges stöd av det förhållandet att lagerinvesteringarna ökatväsentiigt mer än underskottet i bytesbalansen. Vid jämförelse något längrebakåt i tiden bekräftas emeUertid att det skett en viss försvagning avutrikesbalansen i synnerhet sedan de tidigaste åren av 60-talet. 1960 och 1965var vid sidan av då lagerinvesteringarna kulminerade och utgjorde entämligen nära sammanfaUande andel av nationalprodukten. -0,6 -0,9 -1,2 Om man tar fasta pä dendel av lagerinvesteringarna som går utöver underskotten i bytesbalansen såfinner man att denna delpost uttryckt som andel av bruttonationalproduktenvarit högre under "högkonjunk-turär" än under "lågkonjunkturår".lämfört med 1960 var andelen lägre 1965, eller 1,8 o/q mot 2,2 o/o. Någon ytterligare nedgång framträder däremotinte 1970 då andelen likaledes var 1,8 o/o. ekonomiskautvecklingen präglades av kraftig prisstegring och högt efterfrågetryck,som i synnerhet verkade starkt pådrivande på importen.Vad gäller priserna var utvecklingen påtagligt influerad av det internationellaskeendet och detta gäller självfallet även beträffande efterfrågan. Förutsättningarnaför yttre och inre balans i den svenska ekonomin kommer givetvis även under1971 att i hög grad påverkas av den internationella ekonomiska utvecklingen. Vid ingången av 1971utmärktes den ekonomiska utvecklingen av tendenser till svagare tUlväxttakt iVästeuropa och och en begynnande produktionsuppgång i Förenta staterna.Avgörande för bedömningen av den internationella konjunkturutvecklingen under1971 blir 1 Preliminär nationalbudget 9 underdessa omständigheter dels hur markerad expansionen i kantänkas bli, dels i vUken omfattning och med vilken varaktighet en lägretillväxt i är att vänta. Den bedömning som gjorts innebär förFörenta staternas del att produktionsuppgången 1971 skulle bli ungefär 3 o/o,efter en stagnation 1970. De genomförda lättnaderna i den ekonomiska politikenförutses få en stimulerande effekt både på den privata konsumtionen och päinvesteringarna, även om det är tänkbart att ökningstakterna kommer att tilltamera väsentiigt först en bit in pä året. Sparkvoten beräknas minska och investeringsviljan tillta efter handsom en mera optimistisk utvecklingsbild framträder för den amerikanskaekonomin. Med tanke på den snabba produktivitetsstegring som hör tUl ettbegynnande uppsvingsskede torde arbetslösheten knappast komma att sjunka inågon större omfattning . Bedömningen av konjunkturutvecklingen iVästeuropa ter sig mera osäker. Den ekonomiska utvecklingen underandra tyder på att en något mera expansiv produktionstillväxt äratt vänta i och , medan en försvagning skulle äga rum i framför allt ochåtskUliga av de små industriländerna och i mindre omfattning möjligenockså i . Det förefaller som om utvecklingen i skullebli av central betydelse för konjunkturutvecklingen i . Även om orderingången till den västtyskaindustrin nu stagnerat eller är obetydligt avtagande är orderstocken tiUräckligtstor för att produktionen skall kunna gä pähögvarv . Den ekonomiska poU-tiken kan väntas verkaåterhållande på efterfrågan, men det finns åtskilliga skäl som talar för attdet härvid kommer att röra sig om en förhållandevis begränsad effekt.Företagens likviditet synes fortfarande vara relativt god, understödd av enkraftig import av utiändskt kapital, vilket kanmedverka till att bromsa nedgången i investeringstillväxten. Stora löneökningarunder 1970 torde vidare hålla uppe ökningstakten för den privatakonsumtionen även om en viss dämpning är att vänta med hänsyn till den pålagdaextraskatten, som förblir i kraft under åtminstone första halvåret 1971.Dessutom förutses den offentiiga sektorn öka sin direkta efterfrågan på varoroch tjänster i snabbare takt än . Ensådan efterfrågeutveckling i skulle verka fortsatt stimulerandepå övriga västeuropeiska länder. Den väntade konjunkturuppgången i Förenta statema beräknas dessutom få positiva effekter på produktioneni . Konjunkturavmattningen där kan under sådana omständigheter väntas bli relativt obetydlig och antagligen också förhållandeviskortvarig. Tidpunkten för ett konjunkturomslag uppåt är dock alltjämt svår attprecisera. Även med dennatämligen optimistiska grundsyn på den ekonomiska utvecklingen i kan en mindre dämpning därväntas av 1 f 1971. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 Världshandeln i volymkan 1971 antas växa i några procentenheter långsammare takt än 1970.Prisstegringstakten förutses avta i flertalet industriländer men pris- ochlöneökningarna kan likväl av skäl som närmare skall beröras i kapitel II väntas fortsätta att blistora. I det närmast följandepresenteras ett s£immandrag av de bedömningar av den svenska ekonominsutveckling som framläggs i de olika specialkapitlen. Det bör dockförutskickas att det denna gäng visat sig nödvändigt att i viss mån revideradessa beräkningar bl. a. med tanke på i finansplanen aviseradeekonomisk-politiska åtgärder som inte kunnat beaktas i specialkapitlen. Dessarevideringar kommer att redovisas först avslutningsvis. Konjunkturinstitutetsprognos för exporten är främst baserad på uppgifter som redovisats av destörre företagen. Vid tolkningen av detta enkätmaterial har institutet ihuvudsak utgått från en sådan bedömning av den internationellaefterfrågeutvecklingen som sammanfattats i det närmast föregående. Totalaexporten exklusive fartyg beräknas i volym öka 8,5 o/o 1971, vilket är enprocentenhet mindre än 1970. För hela exporten väntas tillväxten 1971 på grundav ett omslag i fartygsleveranserna bli likaledes 8,5 o/o, vilket också varökningstakten 1970. En starkare volymutveckling1971 än 1970 kan väntas för råvaror och skogsindustriprodukter. Trävaror,massa, papper och malm samt övriga råvaror ökade tillsammans med 1/2 o/o ivolym 1970 men beräknas, trots minskning i trävaruexporten, stiga ungefär 4o/o 1971. Ökningar väntas av såväl malm- som livsmedelsexporten efter dennedgång som inträffade till följd av respektive det svagaskördeutfallet . Exporten av färdigvaror beräknas totalt sett ökabetydligt långsammare 19701971 än 19691970 eller i volym med 11 o/o mot 16o/o. Den mest väsentiiga orsaken till denna utveckling är den intemationellakonjunkturavmattningen som medför en avtagande tillväxt av efterfrågan särskUtpå den relativt stora andelen investeringsvaror i den svenska färdigvaruexporten.Den avtagande inhemska efterfrågeökningen ger emellertid ökadexportkapacitet och i linje med erfarenheterna frän föregåendekonjunkturavmattning-ar räknas med ökade marknadsandelar för denna varuexport,ökningstakten för verkstadsprodukter exklusive fartyg beräknas bli 11 o/o ochför "övrigvaror" 9,5 o/o. Exporten av järn och stål väntas stiga 10o/o och fartygsleveranserna 9 o/o. För livsm.edd och andra metaller än järn ochstål väntas också en ökning, vUket innebär ett omslag mot 1970. Ivärde beräknas exporten totalt stiga med 11 o/o mot 8 1/2 o/p i volym. Igenomsnitt räknar institutet med en betydUgt lägre prisökning än 1970. De mestbetydande prisökningarna väntas för verkstadsprodukter och malm. Prissänkningarväntas för järn och stål samt övriga metaller. De på ett sent stadium framkomnapreliminära uppgifterna från kon- Bil.1 Preliminär nationalbudget 11 junkturbarometern tyderpå att exportorderingången inom vissa branscher föll icke obetydligt motslutet av fjolåret. I särskilt hög grad gäUer detta pappersindustrin. Om dennatendens visar sig bestående kan exportens tillväxt totalt komma att bli någotlägre än vad som här beräknats. Det privata näringslivetsinvesteringar i byggnader och maskiner väntas öka med 5,5 o/o till1971. För industrins del förutses en volymmässig ökning med 7 o/o totalt, varav7 o/o för maskininvesteringarna och 8 o/o för byggnadsinvesteringarna. Dessaförväntade utfall har erhållits efter sedvanlig uppjustering avindustrins planer sädana dessa kommit till uttryck i novemberenkäten.Planuppgifterna har sålunda uppräknats förbyggnadsinvesteringarnas del och för maskininvesteringarnas(exkl. biUnveste-ringar). En successiv lättnad pä kreditmarknaden samt ökadleveranskapacitet på bygg- och investeringsvarumarknaderna ingår bland de antagandenvarpå uppjusteringarna har grundats. Investeringsutvecklingen på branschnivåpekar mot att järn- och stålverken kommer att öka sina investeringar högstavsevärt även . För verkstadsindustrin exklusive varv väntas också enfortsatt betydande investeringsuppgång . Även för massa- ochpappersindustrins investeringar väntas någon ökning. Övriga branschersinvesteringsnivå torde av novemberenkäten att döma successivt minska under1971. För handelns investeringar beräknas ett omslag ske tUl en minskning om7 o/o 1971 att jämföra med en ökning om 1 o/o . Lagerinvesteringarnaväntas 1971 bli endast hälften sä stora i volym som 1970 men likväl uppgå tilldrygt . Vad gäller råvaror, halvfabrikat och varor i arbeteväntas lageruppbyggnaden minska med ca 60 o/o. Huvudparten av denna nedgångberäknas komma att falla pä verkstadsindustrin, jäm- och metallverken samtträindustrin. För industrins färdigvaror väntas däremot en något ökadlageruppbyggnad. Det är framför allt verkstäderna som bedöms bidra tUl dennauppgång.