prop · FU0336 · 1971-12-31 00:00:00 — a. tiU all dessa i aUtstörre utsträckning sysselsätts inom andra verksamhetsområden än kommunalsocialvård och förvallning. Arbete i isolerade miljöer och arbete påarbetsplatser med myckel litet antal anställda torde dock vara mindre lämpatsom praktik för en blivande socialarbetare. Del ankommer på samarbetsnämndenför socialhögskolorna alt utfärda de anvisningar som erfordras. Beredningenhar föreslagit vissa modifieringar i uppläggningen av den teoretiskautbildningen. Dessa förslag har bemötts i huvudsak positivt av remissinstansema.Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att faststäUaerforderliga ändringar i timplanerna i huvudsaklig överensstämmelse medberedningens förslag. I övrigt ankommer del på nämnden att utfärdarekommendationer beträffande studiernas uppläggning. En översyn av denteoretiska utbildningens uppläggning och innehåll har inletts inom U 68. TiUfrågan om anslagsberäkning m. m. för socialhögskoloma och för nämnden försocionomutbildning återkommer jag i ett följande avsnitt. Underåberopande av vad jag anfört hemsläller jag, all Kungl. a) alt besluta alt ensocialhögskola skall inrättas i i överensstämmelsemed vad jag förordat i det föregående, b) all godkänna de riktlinjer församarbetet mellan socialhögskolorna som jag förordat i det föregående. Vidmin anmälan av anslaget tUl socialhögskolorna för /71 (prop.1970: 1 bil. 10 s. 321) uttalade jag att en professur borde inrättas inom delsocialpolitiska området. Innehavaren av en sådan tjänst skulle vid sidan avegen forskning medverka vid samordning av forskningsinsatserna på det socialaområdet. Med hänsyn lill bl. a. dessa speciella krav framhöU jag, altförfarandet vid tillsättning av en sådan professur, innehavarensarbetsuppgifter samt den organisatoriska ramen för verksamheten bordeytterligare klarläggas. Detsocialpolitiska området är, som jag framhöU i nämnda proposition, starktdifferentierat och den forskning som bedrivs ofta av tvärvetenskapligkaraktär. Forskning och utvecklingsarbete med anknytning till socialpolitikensolika grenar förekommer inom statliga och kommunala förvaltningsmyndigheteroch inom ett stort antal ämnesområden vid universitet och högskolor.Undersökningar inom bl. a. beteendevetenskapUga, ekonoraiska, juridiska,medicinska och stalsvetenskapUga ämnen berör ofta socialpolitiska frågor.Innehavaren av en högre tjänst i socialpolitik kan därför genom egen forskningtäcka endast en begränsad sektor av ämnesområdet. Desamordningsuppgifter, som avses bli knutna till professuren, fordrar attinnehavaren har god överblick över socialpoUtiken. De föratsätter vidare attinnehavaren etablerar nära samarbete med förvaltningsmyndigheter inom delsociala området och med olika forskningsinstitutioner. Elt väsentligt inslag isamordningsfunktionen utgörs av uppdragsforskning, som i betydandeutsträckning avses bU förlagd liU den institution där professorn är verksam.Därvid måste givetvis ytterligare personal knytas tUl projekten genom raedel sorauppdragsgivaren stäUer till förfogande. Jag vill i detta sammanhang erinra omden verksamhet som bedrivs inom samarbetskommittén för social forskmng (jfr prop.1970: 1 bU. 7 s. 14 och bil. 10 s. 321). Medhänsyn lill de arbetsuppgifter för en professur inom det socialpolitiskaområdet, som jag skisserat i del föregående, finner jag alt den organisatoriskaram som bäst torde tiUgodose de krav som kommer alt SläUas på verksamheten ärett särskilt forskningsinstitut. Genomstalsmaklemas beslut (prop. 52, SU 107, rskr 251) inrättades iStockholm elt . Avsikten var att skapa ettorgan för aktivering och samordning av forsknings-och UtbUdningsverksamhetenrörande arbetsmarknadsfrågor. Inslilulel skulle vidare verka för anordnande avhögre utbUdning av personer, som är verksamma inom arbetsmarknadensinstitutioner och organisationer. Varkensocial forskning eller arbetsmarknadsforskning utgör i traditionell meningavgränsade vetenskapliga discipliner. Forskningen utmärks i StäUet av att denär inriktad mot vissa problemkomplex i det modema samhället.Analysen av dessa frågor skär ofta tvärs över existerande ämnesgränser, varvidett flertal vetenskapliga metoder kan komma lill användning. Det är således iregel fråga om tvärvetenskaplig forskning som syftar lill alt belysa problemeninom ramen för en helhetssyn. Grandläggande för arbetsmarknadspolitiken ärekonomiska förändringar i samhället såsom konjunkturväxlingar och strakturförändringari näringslivet. På motsvarande sätt måste sociala problem ses i sina ekonomiskasammanhang. Forskning rörande de processer i samhället, genom vilka svårigheterpå arbetsmarknaden och sociala problem uppslår, måste utgå bl. a. från dessaekonomiska faktorer. En viktig uppgift för forskningen på dessa områden är vidareall analysera verkningama av genomförda och planerade samhällsåtgärder. I dethär skisserade arbetet kan bl. a. ekonomiskt, sociologiskt, pedagogiskt ochsocialmedicinskt inriktad forskning komma i fråga. En målinriktadsamhällsforskning rörande bl. a. sociala problem och arbetsmarknadsfrågorförutsätter således en organisation med bred vetenskaplig bas, sora äroberoende av tradilioneUa gränser mellan ämnen och fakulteter. För altåstadkomma detta krävs att forskningsresurserna inom området så långt möjligtsamordnas. Efter samråd med cheferna för social- och inrikesdepartementen harjag funnit att de resurser som föreslås koraraa till för social forskningoch befintliga resurser vid bör föras samraan. Vid institutet förarbetsmarknadsfrågor fiims f. n. föralom en tjänst som föreståndare en tjänstsom forskarassistent, en tjänst som förste byråsekreterare saml 2 500 assisténttimmar.Det totala anslaget till institutet uppgår innevarande budgetår till 519 000kr. För kostnader i anslutning tUl den föreslagna professuren inom detsocialpolitiska området har jag i riksstatförslaget under anslaget till socialhögskolomaberäknat . Institutets närmare inriktningoch organisationen av verksamheten vid del nya institutet behöver ytterligareövervägas. Man bör i detta sammanhang pröva bl. a. om även vissa befintligaresurser för forskning inom del socialpolitiska området vid andra institutionerbör föras över till det nya inslilulel. Jag kommer atl i annat sammanhangföreslå Kungl. Maj:t att tillkalla en organisationskommitté med uppgift allutarbeta mål och riktlinjer för verksamheten vid institutet, upprätta förslag tUlpersonalorganisation m. ra. Kommittén bör avsluta sitt arbete i så god tid allresultatet kan redovisas i proposilion till . Jag förordar sålunda atten professur i socialpolitik inrättas . Professuren börplaceras vid det nya institutet. Det är emellertid väsentUgt alt innehavaren avdenna tjänst har nära kontakt såväl med annan samhällsvetenskaplig forskningsom med utbildningen inom del sociala området. Jag kommer därför all i annatsammanhang Maj:t all föreskriva att innehavaren av professuren skall vara ledamotav samhällsvetenskapliga fakulteten vid i samt därjämteav den av mig i det föregående föreslagna på nära kontakt med och med socionomulbUdningen bör kunnatiUgodoses genom alt institutet förläggs till . Innehavaren avprofessuren bör medverka vid forskaratbUdning vid . Den närmareinriktningen och organisationen av forskaratbildningen bör fastställas sedaninnehavarens VetenskapUga inriktning är känd. Med hänsyn lill desärskilda förutsättningar som avses gälla för denna tjänst finner jag, attinnehavaren av professuren bör utses av Kungl. Maj:l efter förslag avinstitutets styrelse. Jag återkommer till fråganom inrättande av professuren i det följande vid min anraälan av anslag m. ra. 4 Fortbildning av journalister ItUläggsskrivelse till sina förslag lill anslagsframställningarför /72 har lagtfram förslag rörande försöksverksamhet med forl-och vidareutbUdning avjournalister. Nämndenkonstaterar att de yrkesverksamma journaUslemas möjUgheter tiU yrkesinriktad utbUdningär starkt begränsade. Joumalisthögskoloma kan i mån av plats antajournalister som specialelever till fördjupningsterminen. Ett fåtaljournalister har utnyttjat denna möjUghet. Nordisk journaUslkursus i Arhusär en annan forlbUdnings-raöjUghet för journalister. Antalet deltagare frånSverige är dock Utet. Vidare anordnas korta kurser, , av olikaorganisationer, främst Stiftelsen . Styrelsenför joumalislhögskolan i har i en undersökning visat, att endasthälften av joumalistema tmder har någon form av skolmässigyrkesutbildning. konstaterar, att det är uppenbart att detfinns utbildningsklyftor inom journalistkåren. Kraven på UtbUdning kommer iförsta hand från grapper som rekryterats tiU yrket innan journalistinstituteller -högskolor inrättats eUer som rekryterats utanför dessautbildningsanstalter. Mot denna bakgrund föreslår nämnden, attförsöksverksamhet med fort- och vidareutbildning vid journalistbögskolomastartar . Försöksverksamhetenbör föreslår nämnden omfatta två kurser per termin vid var och en av högskoloma.Den ena kursen föreslås vara en yrkesinriktad teoretisk utbUdning medtyngdpunkten på samhällskunskap. Den andra föreslås vara en yrkesutbildningmed tyngdpunkt på grafisk formgivning. Saraarbetsnämndenutgår från att de föreslagna kursema ulbildnings-raässigt skall raotsvara enterminskurser.Varje kurs föreslås uppdelad på tre avsnitt: 1) introduktionsvecka på högskola,2) enskilda studier på hemort och 3) studier på högskola omfattande ca tvåmånader. Undervisningsvolymen föreslås uppgå liU knappt 300 limmar per kurs.Nämnden föreslår att antalet elevplalser per kurs begränsas tUl 15. Samarbetsnämndenberäknar kostnaderna för den föreslagna fort-och vidareutbUdningen under budgetåret1971/72 tiU . Styrelsenför joumalislhögskolan i har i skrivelse lagtfram förslag om efteratbildning vid högskolan, över förslaget har efter remissyttrande avgetts av efter hörande avstyrelsen för i . Behovetav fortbildning av yrkesverksamma journalister har dokumenterats i skildasammanhang. och styrelsen för joumalislhögskolani har i skrivelser lagt fram förslag rörande fort- ochvidareutbildning av journalister. I debatten har man efterlyst utbildning, somkvantitativt och innehållsmässigt tiUgodoser de mindre tidningarnas, i första handlandsortspressens behov. Tillgängliga undersökningar visar att en mycket stordel av dem som gått igenom joumalisthögskoloma stannar i ochGöteborg. Det har vidare framhållits atl fortbildnings-insalsema bör rikta sigtill sådana journalister som inte haft möjlighet att skaffa sig mer omfattandegrandutbildning. Enligt beräkningar som redovisas i samarbetsnämndens skrivelsefanns del ca 1 400 yrkesverksamma joumalister under , som saknadeutbildning utöver folkhögskola, realskola eller folkskola. Yrkesverksammajournalisters möjligheter till fortbildning är, som nämnts, tämligenbegränsade. framhåller alt endast ett litet antal journalisterhar sökt sig till högskolornas fördjupnings-terminer för fortbildning. Orsaken härtUltorde vara främst av ekonomisk natur. Utbildningstiden, en termin, är av alltalt döma för lång för att journalister med försörjningsplikt skall ha råd attutbilda sig på detta sätt. Härtill kommer all de mindre tidningarna inte synesha möjlighet atl avslå från en medarbetare under så lång lid. En väg att vidga utbUd-ningsmöjlighelemaför yrkesverksamma journalister kan vara kortare intensivkurser kombinerade medperioder av självstudier. Jagfinner att försöksverksamhet med fortbildning av journalister bör komma tillstånd. I denna fråga har jag haft överläggningar med företrädare för pressensorganisationer. Försöksverksamheten, som bör inledas /72,bör till en början avse främst journalister med bristfäUig grandutbildning.Försöksverksamheten bör vidare pågå . En utbildningsmodell, som börkunna prövas inom ramen för försöksverksamheten, utgörs av koncentrerade kursermed mellanliggande perioder av självstudier och yrkesverksamhet. Kurserna börom möjligt organiseras på ett sådant sätt alt den enskilde kan gå igenom mer änen kurs i en följd. Utbildningen kan tänkas omfatta i huvudsak de ämnen, somingår i joumalisthögskolornas utbildning. Kursorten bör väljas så att godaförbindelser finns med både och , då båda joumalisthögskolornas. 'ärare i viss utsträcknmg torde få utnyttjas i undervisningen. Föratl en dd av de svårigheter av ekonomisk natur, som jag nämnt i det föregående skaUkunna bemästras, bör föi oksverksamhelen omfatta även studiefinansiering.Verksamheten bör i .nna del bedrivas i samråd raed kommittén för studiestöd ålvuxna. ( ganisationen och omfatt- ningenav den föreslagna utbildningen behöver ytterligare övervägas. Jag avser alt iannat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t alt tillkalla sakkunniga för planeringoch ledning av försöksverksamheten. De sakkunniga bör nära samverka med 1968års ulbildningsulredning. Jag avser, alt sedanförsöksverksamheten utvärderats återkomma till Kungl. Maj:t med förslag tUlriksdagen i delta ämne. För kostnader i samband med försöksverksamheten har jagför /72 beräknat . Jag återkommer lill denna frågavid min anmälan av anslaget till fortbildning av socionomer, journalister ra. m.Därvid kommer jag i likhet med innevarande budgetår all ta upp medel tillfortbildning av journalister inom aktueUa ämnesområden. Underåberopande av vad jag anfört hemstäUer jag, atl Kungl. altgodkänna att försöksverksamhet med fortbUdning av joumalister bedrivs i enUghetmed de riktlinjer jag redovisat i del föregående. 5 Anslagsberäkningar för /72 1969/70 Utgift 13 757 469 1970/71 Anslag 19 270 0001971/72 Förslag 21 944 000 Förevarande förslagsanslag avses för socialhögskolorna iStockholm, , , och samt . Beräknad ändring 1971/72 Styrelsema 1970/71 ochnämnden Beredningen Föredraganden Lärarpersonal 73-1-12 -|- 6 -H 6 övrig personal 68,5 -1-24,5 -|-10 +14,5 141,5 -1-36,5 +16 +20,5 Utöver de angivna tiänsterna har för budgetåret1970/71 anvisats medel för undervisningsarvoden (ca 2,2 mUj. och för hand-ledararvoden(ca 3,0 milj. + 2 266 600 + Avlöningar till övrig personal a) Reseersättningar tiU lärare och deltagare i b) Reseersättningar tUl studerande c) övriga reseersättningar + 4 614 600 +1727 400 De förslag tiU tjänster ra. som läggs fram av nämndenoch de lokala högskolestyrelserna innebär i korthet. 11 universiletsleklorati Uo22:25 (3, 2, 1, 3, 2) (+938 000 kr. Lektorat i Ue20 (Stockhohn) (-. 9konsulenttjänster (2, 1, 2,5, 1,5, 2) (+499000 kr. 1 tjänst sombyrådirektör i Ae 30 i stäUet för en tjänst som byrådirektör i Ae 26 (+15 000kr. 2 tjänster somförste byråsekreterare, en tjänst som byråassistent samtbiträdes- och vaklmäslarpersonal vid samarbetsnämnden (+206 000 kr. Ökad medelsanvisning lillarvoden tiU praktikhandledare (kr.) samt för arvoden tUl lärare vidhandledarkurser (+15 000 kr. Ökad medelsanvisning lillarvoden för undervisning och examination (+437 000 kr.) samt för ersättningför aUmänt institutionsarbete i samband med undervisningen (+138 000 kr. Ökad medelsanvisning lillavlöningar lill biträdespersonal m. m. (+296 000 kr. Ökademedelsanvisningar tUl vikariatsersättningar (+40 000 kr.). Jag har i det föregående redovisat socionomutbildningsbered- nings förslag rörande kostnader vid nytillkommande socialhögskolor (p. Direktionenför har anhållit om en ökad medelstUldelning för bl.a. arvoden lill praktikhandledare (+24 000 kr. Förden nuvarande organisationen räknar jag ytterligare medel för arvoden tiUundervisning och examination (+885 000 kr.) samt tiU ersättning för allmäntinstitutionsarbete (+11000 kr.). Vidare räknar jag medel för ett lektorat isocial metodik vid i . Vid min beräkning av kostnademaför arvoden lUl praklikhand-ledare har jag tagit hänsyn liU behovet av medelför delta ändamål vid Svenska diakonsällskapets sociala utbUdningsverksamhet. Deunder senare år genomförda kapacitetsökningarna senast innevarande budgetårmed 450 nybörjarplatser medför elt ökat behov av bilrädespersonal. Jag räknarnu medel för biträdes- och vaktmästarhjälp vid högskoloma och nämnden (+140 000kr. Utöverökningar av automatisk natur räknar jag i övrigt, för den befintUgaorganisationen, med ytterligare . till expenser vid högskolorna ochnämnden. Detav socionomutbildningsberedningen framlagda förslaget till or-, ganisation vidde nya socialhögskoloma bör i allt väsentiigt genomföras vid den av mig i detföregående föreslagna i . Jag räknar sålunda medel fören tjänst som rektor i Up 26 saml två tjänster som universitetslektor vidhögskolan. En av tjänstema föreslås komma tiU för all bereda rektor vidÖstersundshögskolan möjlighet att i likhet med rektorerna vid övrigasocialhögskolor erhåUa ordinarie botlentjänst som universitetslektor. Jag avseratt, vid bifaU tUl mitt förslag, i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t alt ulan atl tjänsten först förklaras ledig utnämna och förordna vederböranderektor tillinnehavare av densamma. Tjänsten bör i överensstämmelse med vad som gäUer förmotsvarande tjänster vid de nuvarande socialhögskoloma inte få uppehållas sålänge innehavaren är förordnad som rektor. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:tatt, inom ramen för förekommande examensämnen vid socialhögskolorna, faststäUaämnen för de båda tjänstema som universitetslektor. I fråga om lärarpersonal iövrigt tar jag upp medel för undervisning och examination (.) och förersättning för aUmänt institutionsarbete i samband med undervisningen (9 000kr. I lUdiet med beredningenanser jag att en tjänst som konsulent bör komma till redan förstaverksamhetsåret. I övrigt räknar jag i huvudsaklig överensstämmelse medberedningens förslag medel för biträdes-och vaklmäslarpersonal (. Beredningens beräkningarav kostnaderna för sjukvård, reseersättningar, lokaler, bokinköp och expenserfinner jag väl avvägda och beräknar i överensstämmelse med berednuigensförslag medel för dessa ändamål. Ianslulning till den av mig tidigare redovisade ökningen av intagningskapacitetenvid socialhögskoloma i och beräknar jag medel för elt ordinarie universitelsleklorati sociologi vid var och en av högskolorna. Däratöver räknar jag med . liUarvoden för undervisning och examination, . liU ersättning för allmäntinstitutionsarbete i samband med undervisningen samt . till biträdespersonal.Jag räknar vidare medel för bl. a. reseersättningar, bokinköp och expenser (+62000 kr. Den utbyggdaorganisationen för socionomutbildnmg och den ändring av kompetensfördelningenmellan samarbetsnämnden och de lokala högskolestyrdsema, som jag förordat i detföregående, medför ökad arbetsbelastning vid nämnden. Jag vill vidare erinra omatt nämnden svarar för antagning av studerande tUl socialhögskoloma. Det storaantalet sökande i förening med bl. a. pågående försöksverksamhet med vidgattillträde tiU socionomutbildningen medför att antagningen som i huvudsaksköts manuellt kräver stora insatser av personal. finns f. n. två fast anställda handläggande tjänstemän. Jag finner detangeläget att nämnden tillförs ytterligare fasta tjänster för bl. a. budget-och petitaarbete samt för ledning av anlagningsarbe-tel. Jag tar därför uppmedel för ytterligare två tjänster som förste byråsekreterare. Jag räknarvidare medel för ytterligare biträdes- och vaklmäslarpersonal (+60 000 kr.) samlraedel för reseersättningar och expenser (+30 000 kr. Vidmin anmälan av vissa gemensamma frågor vid universiteten ra. m. i prop. 1971: 1(bil. 10 s. 255) förordade jag en ytterligare förhall- ringav de handikappades möjligheter att erhålla utbildning på eftergymnasial nivå.Medel för utbUdningsstödet till handikappade studerande vid socialhögskolornabör beräknas under anslagsposten lill avlöningar tUl lärarpersonal. stödbör omfatta föratom syn- och hörselskadade studerande även andra grupper svårthandikappade. I likhet med vad som gäller vid bl. a. de filosofiskafakulteterna bör styrelserna få disponera elt belopp som motsvarar 2 000 kr.per handikappad studerande och termin. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till (19 270 000 + 1324 000 + 788 000 + 362 000 + 200 000 =) . Jaghemsläller, att Kungl. allliU Socialhögskolorna för /72 under åttonde huvudtiteln anvisa eltförslagsanslag av . 5.2Fortbildning av socionomer, journalister m. m. 1969/70Utgift 114 817 Reservation 79 060 1970/71Anslag 252 000 1971/72Förslag 752000 Avreservationsanslaget till fortbildning av socionomer, journalister m. m. får förinnevarande budgetår disponeras högst . för anordnande av en mentalhygieniskkurs vid vardera av socialhögskolorna i och , högst 20 000 kr.till stipendier och resekostnads-bidrag tUl deltagare vid kursema samt högst . tiU forlbildningsverksamhel för journalister inom aktuellaämnesområden. Medel för en personaladministrativfortbildningskurs för socionomer (+106 000 kr. Ökad medelstiUdelning tillstipendier vid kursema i menlalhygien (+16 000 kr. Medelför utvidgad fort- och vidareulbildningsverksamhel för journalister inom ramenför Stiftelsen (+70 000 kr. Samarbetsnämndenhar vidare under anslaget lournalisthögskolorna hemstäUt ora medel förutbyggnad av högskoloma för försöksverksamhet med fort- och vidareutbUdning(+621 000 kr. Styrelsenför i har i särskild skrivelse hemstäUtom medel för efteratbildning vid joumalislhögskolan i med . Medhänvisning liU vad jag anfört i det föregående rörande försöksverksamhet medfortbildning av journalister lar jag upp . för della ändamål. Jagräknar i övrigt inle med några förändringar under detta anslag. JaghemstäUer, alt Kungl. atttill Fortbildning av socionomer, journalister m. m. för /72under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 5.3 Institutetför arbetsmarknadsfrågor m. m. Nyttanslag 1971/72 Förslag Institutetför arbetsmarknadsfrågor, som inrättades (jfr. 1966: 52, SU 107, rskr251), har liU uppgift alt anordna och medverka vid utbildning iarbetsmarknadsfrågor, driva och främja arbetsmarknadsforskning saml verka församordning av sådan utbUdning och forskning. Maj:t har fastställtinstruktion (1966: 541 ändrad : 784) för instilulel. Universitetskanslersämbetetär chefsmyndighet för institutet. För institutet är innevarande budgetåranvisat ett förslagsanslag av . (jfr prop. 1970: 1 bil. 10 s. 355). ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Avlöningar Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader 53 000 78 000 + 22 000 + 53 000 + 226 000 +311 000 Tjänst somforskare, samt biträdestjänst (+238 000 kr. Förstärkning avmedlen bl. a. tiU extra arbetskraft (+66 000 kr. 1971: 1 (bU. 10 s. 347) lade jag fram vissaförslag rörande anslaget tiU . a. en förstärkning av resurserna vid instilulel med sanunanlagt . Jag beräknade därvid medel för bl. 1 000 assislenl-liramarför forskning och aUmänt institutionsarbete saml för extra arbetskraft. Jag har idet föregående förordat att en professur i socialpoUtik skaU inrättas den 1januari 1972. För kostnader i anslulning tUl denna professur har jag i riksstatförslagetberäknat sammanlagt . I enUghet med vad jag förordat i det föregåendebör dessa resurser för social forskning samordnas med de resurser som finns . Frågan om organisationen av det vidgade institutet koraraeralt skyndsamt prövas av en organisationskommitté. Kommittén skaU avge förslagi så god tid atl förslag rörande institutets organisation m. m. kan under-stäUasriksdagen . I avvaktan härpå bör inga förändringar vidtas . Med hänvisning tiU sammanställningen beräknar jag anslagettiU (519 000 + 85 000+226 000=) . Jag hemsläller, att Kungl. Maj:l med återkaUande av sittförslag angående anslaget i prop. 1971: 1(bil. 10 s. 347) föreslår a) att bemyndiga Kungl.Maj:t inrätta en professur i enUghet med vad jag förordat i det föregående, b) att m. m. för /72 under åttondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Med bifaU till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen atltill skaU avlålas proposition av den lydelse bilaga liU detta protokoUutvisar. 2 Lokalisering av socionomutbildningm. 2.2.1 UtbUdningskapacitet vid socialhögskoloma 6 2.2.2 LokaUsering av nya enheter för socionomutbildning 8 2.3.1 UtbUdningskapacitet vidsocialhögskolorna 16 2.3.2 Lokalisering av nya enheter försocionomutbildning 17 2.3.5 Vissa övriga frågor 25 2.4 Samarbetet meUan högskolorna 26 3 Social forskmng 35