prop · FU0330 · 1971-12-31 00:00:00 — Jagbiträder vad lagrådet har anfört belräffande bestämmelserna i 7 § om målshänskjutande till plenum i regeringsrätten. Bestämmelsema bör forrauleras ora ienlighet med lagrådets förslag. Ikonsekvens med vad jag har anföri i fråga om 2 § bör 8 § ik den lydelse somlagrådet bar föreslagit. Jaghar inte något alt erinra mol lagrådels förslag vid 12 § alt det skall anges ilagen alt kammarrättspresident, kammarrättslagman och kammarrättsråd utnämnsav Kungl. Maj:l. Däremol finner jag inte skäl att belasta lagen med en särskildföreskrift om all Kungl. Maj:t skall meddela bestämmelser om beviljande avledighet och förordnande av vikarie för ledamot i kammarrätt. Maj:ts proposition nr 1971 Lagrådethar föreslagit atl bestämmelserna om omröstning i 15 § flyttas tillförvaltningsprocesslagen. Som skäl har lagrådet anfört atl sådana bestämmelserbör liksom fallet är i RB tas upp bland de föreskrifter som avser rättegångenoch inte bland bestämmelserna om domstolarnas sammansättning. Som jagframhållit i lagrådsremissen har förvallningsprocesslagensomfattning i hög grad bestämls raed tanke på atl den skall så klart ochentydigt som möjligt lärana besked om regler som är av betydelse för atl denenskilde skall kunna ta till vara sin rätt hos domstolen. Från denna synpunktär det alt föredra att lagen inte belastas med regler om omröstning. Någonolägenhel av all bestämmelserna om omröstning las upp i den lag som innehållerreglerna om domstolens kompetens och sammansättning finns enligt mittförmenande inte. En sådan ordning har f. ö. föreslagils beträffande skallerättoch länsrätt i prop. 1971: 14. Jag är därför inte beredd all biträda lagrådetsförslag på denna punkt. Vidarehar lagrådet hemställt att bestämmelsen om omröstning utformas så atl detuttryckligen anges i vilka mål reglerna i RB för omröstning i tvistemål resp. ibrottmål skall lillämpas. Motsvarande fråga har behandlats i lagrådsremissenden med förslag till lag om skatterätt och länsrätt, ilagrådets yttrande över förslagel saml i prop. 1971: 14 raed förslag tillnäranda lag. I sitl yttrande över det förstnämnda lagförslaget föresloglagrådet bestämmelser som uttryckligen angav atl reglerna om omröstning i tvistemåli 16 kap. RB skulle tillämpas utom i vissa särskilt angivna fall då reglernaom oraröslning i brottmål i 29 kap. RB skulle gälla. Med anledning häravanförde chefen för bl. a. alt reglerna för omröstning ibrottmål kunde böra tillämpas också i andra måltyper än som ilagrådsremissen. Särskill med hänsyn till alt skatterätts och länsrättskompetensområde kunde få annat innehåll borde det överlämnas åtpraxis att med ledning av uttalandena vid lagens tillkomst avgöra i vilkenutsträckning reglerna för tvistemål resp. reglema för brottmål borde tillämpas.Departementschefen ville dock inte utesluta att erfarenheterna fråntillämpningen kunde komma att motivera en översyn i syfte alt åstadkomma enmera preciserad reglering. Någon uttrycklig regel som bestämmer när 16 resp. 29kap. RB skall tillärapas i skatterätt och länsrätt har därför inte influtit iprop. 1971: 14. Jaganser alt den ståndpunkt som sålunda har intagils i fråga om skatterätt ochlänsrätt bör gäUa också allmän förvaltningsdomstol. Beträffande de allmännaförvallningsdomslolarna kan tilläggas att oraröstningsfrågorna där kanförutsättas spela raycket liten roll i praktiken. Bara undanlagsvis kan delinträffa alt en sådan domstol sammanträder raed jäml antal ledamöter. Iövrigt bör bestämmelsen undergå vissa jämkningar i enlighet med vad lagrådethar föreslagit. Lagrådethar i fråga om /? godtagit att bestämmelsen om jäv flyttas Kungl.Maj.-ts proposition nr 1971 701 Jag ansluter mig lill lagrådels förslag alt iparagrafen tas in en bestärarnelse som motsvarar 4 kap, 12 § RB. Bestämmelsenkan lämpligen flyta in i förevarande paragraf som etl nyll Iredje stycke. 1fråga om övergångsbestämmelserna kan jag biträda lagrådels förslag att reglernai tredje siycket om behörighet för regeringsrätten atl uppla och avgöra vissatyper av raål, sora nu anges i regeringsrättslagen, får flyta in i lagen ombehörighet för kararaarrätt atl pröva vissa mål och all denna lag som enkonsekvens härav får namnet lag om behörighet för allmän förvaltningsdomstolall pröva vissa mål. Vadjag förordat vid 5 § i fråga om antalet ledamöter i regeringsrätten föranlederändring i fjärde stycket. Därvid bör regeln om antalet ledamöler under lidenintill dess man koramil ned till del föreskrivna maximiantalet av 18regeringsråd utformas på samma sätt som motsvarande regel i fråga om högstadomstolen i den i prop. 1971:45 föreslagna lagen om ändring i lagen (1946: 879)om högsta dorastolens sammansättning och tjänstgöring. Femtestycket bör utgå sora en konsekvens av vad jag har föreslagit belräffande 6 §första stycket första punkten. Förvaltningslag(förslag 1 i lagrådsremiss ) Medanledning av lagrådets förslag alt reglerna om besvärstid i 12 §förvaltningslagen genora ell tillägg lill 2 1 i lagen uttryckligen skall förklarasgälla beträffande ärende bos Kungl. Maj:t vill jag framhålla, atl frågan ombesvärslidsreglernas tillämpning vid klagan bos Kungl. Maj:t kan ses från olikautgångspunkter. Man kan å ena sidan i likhet med lagrådet betrakta dessaregler som i första hand hänförliga till förfarandet hos besvärsinstansen.Härför talar främst det förhållandet att del ankommer på denna instans altpröva om besvär anförts inom föreskriven tid. Som fraragår av vad jag anförivid 12 § i remissprotokollet kan man också se besvärstidsreglerna primärt somförbållningsregler till den som önskar överklaga myndighets beslul. Del är dånaturligt att de skall iakttas inte bara vid besvär till en Kungl. Maj:lunderordnad förvaltningsmyndighet utan också vid besvär hos Kungl. Maj:l. Föregen del finner jag delta vara del betraktelsesätt, som ligger närmast tillhands. Det bör i sammanhanget erinras om all besvärstidsreglerna också harbetydelse för beslulsmyndigheten bl. a. på del viset all denna enUgt 18 § ilagen är skyldig all underrätta klaganden om vad han har all iaktta vid talanmot myndighetens beslut. Med hänsyn till vad nu anförts finner jag det intefrån lydUghelssynpunkl vara nödvändigt all i 2 § 1 ta in en uttrycklig erinranom att den i lagen föreskrivna besvärstiden skall lillämpas också beträffandebesvär som anförs hos Kungl, Maj:t, Jag vill tillägga alt regeln i 12 § Iredjestycket första punklen om avvisning av besvär som anförts för sent inte tordeböra göras Maj:ts proposition nr 1971 direkttillämplig i ärende bos Kungl. Har särskild besvärstid föreskrivits ien av Kungl. Maj:t beslutad författning, följer nämligen av allmännaslatsrättsUga grundsatser att Kungl. Maj:t äger medge undanlag för särskillfall i fråga om besvärslidens iakttagande. I anslutning till 2 § 2kritiserar lagrådet den lösning av frågan om jäv beträffande kommunalatjänstemän som föreslagits i remissprolokollet. Lagrådet förordar attförvaltningslagens jävsbeslämmelser görs tillämpliga på kommunala tjänstemäninte bara när de handlägger ärende hos förvaltningulan också när de handlägger ärende hos . Enligtlagrådels mening bör dock i sistnämnda fall göras undantag för sådanbefattningshavare som inte är anställd i kommunens Ijänst utan fullgör sinauppgifter i egenskap av förtroendeman. För förtroendeman skullesåledes alltjämt gälla endast jävsbeslämmelsen i 16 § första siycketkomraunallagen eller motsvarande föreskrift i övriga koraraunallagar. sålunda förordat ger mig anledning erinra om att det av mig framlagdaförslaget till förvaltningslag utgår från förutsättningen alt den oregleradekommunalförvaltningen i princip skall lämnas utanför lagenstillämpningsområde. I nu förevarande lagstiftningsärende har raed hänsynhärtill bortsett från all vissa regler i förvaltningslagen föreslås gällaäven i ärende hos besvärsnämnd gjorts bara vissa direktaföljdändringar till lagen i kommunallagstiftningen (se lagförslagen 3639 ilagrådsremiss . Det av lagrådet framförda förslaget om utsträcktgiUigbet av förvaltningslagens jävsregler beträffande kommunala tjänstemän börenligt min mening inte tas upp till bedömning i detta sammanhang. Jag ärsåledes inte beredd att föreslå någon ytterligare ändring ikomraunallagstiftningen i berörda hänseende. Lagrådetspåpekanden beträffande det i 3 § använda uttrycket »lagens särskilda bestämmelser»bör i förtydligande syfte föranleda dels viss omformulering av de inledandeorden i paragrafens båda stycken, dels att rubriken före 14 § får lyda»Särskilda bestämmelser för vissa ärenden». Jagbiträder de av lagrådet föreslagna ändringarna i 7 . Somjag framhållit vid remissen lill lagrådel syftar termen »besvär» i 1113 §§endasl på förvallningsbesvär. EnUgt vederlagen uppfattning avser näraligennäranda terra i regel endast förvallningsbesvär, när den används i författningsom inte hör till komraunallagstiftningen. Sora påpekats av lagrådet ianslutning till 11 § har eraellertid terraen på vissa ställen i det remitteradelagförslaget använts i en vidare bemärkelse. För alt undvika missförstånd bördärför orden »av besvär» i 3 § andra stycket 2 och 15 § första stycket andrapunkten 2 bytas ut mot orden »raed anledning av överklagande» och orden »genorabesvär eller efter» i 4 § försia stycket 3 ersättas med orden »efteröverklagande eller». Härigenom markeras att i de berörda bestämmelserna inteåsyflas bara förvallningsbesvär ulan också Kungl.Maj.-ts proposition nr 1971 703 kommunalbesvär.Med dessa justeringar saknas anledning atl göra någon ändring i 11 §. Medhänsyn till vad jag anfört belräffande besvärslidsreglernas tillämpningsområdei anslutning lill undanlagsregeln i 2 § 1 finner jag raig inte kunna biträdalagrådels yrkande under 12 § (jfr vad som sägs i det följande beträffande 7 §förvaltningsprocesslagen). Föreskrifteni 13 § bör jämkas på säll lagrådet förordat. föreslagit under 14 § anser jag mig däremot inte kunna biträda. Somjag påpekat vid remissen lill lagrådel lorde regeln ora lystnadsplikt i tredjestycket andra punkten få betydelse bara i sådana fall då upplysning oraheraligl raalerial lämnas rauntligen. Medanledning av lagrådets påpekande beträffande 15 § andra siycket vill jagframhålla att huvudregeln om myndighets kommunikationsplikl är att fatta så,att det i princip skall krävas att part nåtts av underrättelsen omutredningsraaterialet (jfr belräffande innebörden av uttrycket »underrätta»prop. 1970: 13 s. 60). Regeln innebär eraellertid inte något krav på att fullbevisning alltid måste föreligga om att underrättelsen verkligen kommit partenlill banda för alt ärende skall få avgöras. Myndigbeten måsle i förhållandevisslor utsträckning vara berättigad att utgå från att parlen nåtts av försändelsesom tillställts raed posten i vanligt brev. Det ankomraer pårayndigheten all bedöraa i vad raån särskild undersökning skall företas föratt med säkerhet kunna konstatera atl part nåtts av försändelsen. Del ligger isakens natur att del härvidlag emellanåt kan framstå som raest praktiskt altredan från början använda sig av någon av de delgivningsmetoder som föreskrivsi delgivningslagen, t. ex. s, k, ordinär delgivning enligt 3 § första stycketnämnda lag. Del synes emellertid inte finnas tillräcklig anledning alt, såsomlagrådet förordat, i förvaltningslagen uppställa som huvudregel altunderrättelse enligt 15 § i lagen skall ske genom delgivning. Jag anser migdärför inte böra frångå det remitterade förslagel i denna del. Deti 15 § första stycket andra punklen 2 upptagna undanlaget frånkoramunikationsplikten såvitt avser ärende rörande »antagning för utbildning»bör preciseras till att avse ärende som rör »antagning för friviUigutbildning». Undantaget syftar nämligen endast på sådana fall då fråga är omantagning av någon för utbildning sora är frivillig, dvs, annan utbildning änsådan som någon är skyldig atl undergå enligt lag eller annan författning.Regeln äger således inte lillämpning i t, ex, ärende ora barns rätl ochskyldighel alt gå i specialskolan enligt 23 och 39 a §§ skoUagen eller ärendeora ullagning av barn till specialundervisning enligt 25 § samma lag (jfr nr 13av de lill lagrådel remitterade lagförslagen). Del rör sig nämligen i nämndafall uteslutande om situationer då skolplikt föreligger. På samma sätt fåruppenbarligen ärende ora barns intagning för undervisning i sägasligga utanför det område som täcks av det be- Maj.-ts proposUion nr 30 är 1971 Detla äger däremot tillämpning exempelvis i ärenden som rörintagning av elev i gymnasieskolan, inskrivning av studerande vid universiteteller antagning av studerande lill spärrad utbildning vid universitet ellerhögskola. anfört beträffande 17 § försia stycket andra punkten 3 bör föranledaett förtydligande av lagtexten som markerar att även hänsyn till allmäntintresse i vissa fall kan nödvändiggöra att beslutsmotivering helt eller delvisutelämnas. Detta kan lämpligen ske genom att orden »rikets säkerhet»uttryckligen nämns som exempel på åsyftade fall. Föratl undvika feltolkning av 19 § bör i huvudsaklig överensstämmelse med vadlagrådet föreslagit paragrafens lydelse jämkas något. Förvaltningsprocesslag(förslag 2 i lagrådsremiss ) Lagrådethar föreslagit att i avsnittet om måls anhängiggörande (37 §§) införs enbeslämraelse, betecknad 7 §, om besvär till förvaltningsdomstol. Som enkonsekvens härav föreslås atl innehållet i de i lagrädsremissen föreslagna 37§§ disponeras om och inryms i 36 §§ samt alt 34 § utgår. Förslagel ärhuvudsakligen en följd av det önskemål lagrådet framfört i fråga omförvaltningslagen, att bestämmelser om besvär skall ges i anslutning tillbestämmelsema om de besvärsprövande organen. Somjag har framhållit vid 2 § förvaltningslagen är det enligt min meningnaturUgast att primärt se reglerna om besvär som förbållningsregler för den somavser atl överklaga ett beslut. Jag har därför inte velat gå ifrån det tilllagrådet remitterade förslaget att sådana regler ges i förvaltningslagen ävennär fråga är om fullföljd från förvaltningsmyndighet lill förvaltningsdomstol.Eraellertid ser jag fördenskull inte några hinder för alt tillmötesgå lagrådelsönskemål såvitt gäller förvallningsprocesslagens utformning i ifrågavarandehänseenden. Visserligen ges i så fall vissa regler om besvär vid fullföljd frånförvaltningsmyndighet lill förvaltningsdomstol både i förvaltningslagen och iförvaltningsprocesslagen. Detta är dock knappast någon nackdel utan kantvärtom innebära en fördel från tydlighets-synpunkt. Dessutom får man engemensara bestämmelse om anhängiggörande av mål hos förvaltningsdomstol genombesvär, som gäller oavsett om talan fuHföljs från förvaltningsrayndighet ellerfrån förvaltningsdomstol. Jag biträder därför med några sraärre järakningar lagrådets förslag. Jagkan i allt väsentligt biträda lagrådels förslag i fråga om 10, 12 och 18 §§.Sålunda bör bestäraraelserna i 43 § ora begränsningar i rätten atl ta del avdel som har tillförts målel äga molsvarande lillämpning i fråga omkommunikation av material enligt 18 §. Som lagrådet har föreslagit bör denerforderUga hänvisningen till 43 § tas in i en ny 19 §, lill vilken paragrafbör föras över också de nuvarande hänvisningarna i 10 § tredje siycket och 12 §andra stycket. bör göras några redaktionella ändringar i 10 och 12§§. Vidare bör i 18 § göras en ändring, som innebär KunglMaj:ts proposition nr 1971 705 altkommunikation får underlåtas, om det föreligger sådana skäl mol koraraunikationsom anges i 10 § ändra slyckel. Med anledning av lagrådetskritik mol den beslämmelse i 14 §, sora öppnar raöjlighet för domstolen altunderlåta att kalla part lill muntlig förhandling, vill jag efler förnyatövervägande förorda all möjligheten i fråga slopas. Bestämmelser om förhandlingi parts frånvaro bör i stället tas in i nykterhetsvårdslagen. Jag återkommersenare till förslagel härom. Dennya 19 § bör föranleda att 1932 §§ får numren 2033. Lagrådelsförslag belräffande 27 § i det remitterade förslaget bör iakttas med en mindrejämkning. Somjag har anfört förut med anledning av lagrådets yttrande över förslagel lilllag om allmänna förvaltningsdomstolar är jag inte beredd att godta lagrådetsförslag om atl reglerna om oraröslning i förvaltningsdoraslol skall flyttasöver till förvaltningsprocesslagen. har anfört i fråga om 32 och 33 §§ bör iakttas, varjämte etl parredaktionella ändringar bör ske. Därefter innehåller avsnittet om besvärparagraferna 33 och 34. Ifråga om beslämraelserna om prövningstillstånd i 36 § bar tre ledamöter avlagrådet i sak godtagit de regler sora del remitterade förslaget innehåller,medan en ledamot förordat en raera vidsträckt raöjlighet lillprövningstillstånd. För egen del finner jag inte anledning att göra ändring isak i det remitterade förslaget. Däremot finns det skäl atl ändra de föreslagnabestämmelsema i formellt hänseende raed anledning av vad som har anförts frånlagrådets sida. Jag ansluter mig sålunda till förslaget att i första styckel 2använda uttrycket »att grund för resning föreligger» i stället för de exempelsom angetts i första, andra och Iredje leden. Vidare biträder jag förslaget atli etl nytt andra stycke las in en bestämmelse som uttryckligen föreskriver allprövningstillstånd skall kunna meddelas i två eller flera samtidigtföreliggande likartade raål. Genom de förordade ändringarna uppnås irealiteten överensstämmelse med de i prop. 1971: 45 föreslagna villkoren förprövningstillstånd i högsla domstolen. Lagrådetsförslag till ändring av 39 § bör iakttas. Dessutom bör paragrafen jämkas raedhänsyn till de justeringar som berör 10, 12 och 19 §§. Vadgäller lagrådets förslag till jämkningar i 43 och 44 §§, vUka har sammainnehåll som 14 och 7 §§ förvaltningslagen, får jag hänvisa till vad jag haranfört med anledning av lagrådets yttrande över förslagel till förvaltningslag.Jag förordar således viss ändring av 44 §. Lagrådetsförslag till ändring av 48 och 49 §§ bör iakttas. Iövergångsbestämmelserna bör tillfogas ett Iredje slycke av innehåll all äldrebestämmelser .skall gäUa i fråga ora talan raot kararaarrätts beslut, som harmeddelats före . Lagrådethar föreslagit all under en övergångslid av åtminstone skall gälla bestäraraelserna i 98 § taxeringsförordningen om krav på Maj:ts proposition nr 1971 prövningstillståndför de där angivna målen och i övriga mål bestämmelser om särskilda villkor förlalans prövning som motsvarar dem 54 kap. 10 § RB. EnUgt de sistnämnda reglernakan bl. a. ändringsdispens meddelas. Sora jag har framhållit idel remitterade förslaget till lag om aUmänna förvaltningsdomstolar kan detinte koraraa i fråga att införa någon form av ändringsdispens iregeringsrätten. Avgörandena i raålen skulle fördröjas, det skulle bli svårareför regeringsrätten att fullgöra sin prejudikatbildande uppgift och arbetet meddispensprövning skulle bli omfattande. Del sagda gäller också en eventuelltidsbegränsad övergångsanordning. Enligt min mening slår man av flera skäl, bl.a. önskemålet om att snabbt råda bol på del bekymmersamma arbetsläget iregeringsrätten, i praktiken inför valet att antingen låta del föreslagnasysiemel med den däri inbyggda funktionsfördelningen mellan regeringsrättenoch kammanätl träda i krafl fullt ut raed en gång eller söka hell andralösningar. De framförda farhågorna för alt dömandets kvalitet inte skulle blifullgod i de nya kammarrätterna är enligt min mening överdrivna. Jag räknar medatt rekryteringen till kammarrätterna av jurister som är förtrogna med de förkammarrätt nya målområdena skall kunna ske utan större förfång förrekryteringen till länsrätterna, skatterätterna och länsslyrelserna i övrigt,över huvud tagel anser jag att man inte bör överskatta värdet av specieU insiktoch erfarenhet av de nya ämnesområden som tillförs kamraarrättema. Jag vill isammanhanget också erinra ora ett uttalande av förvaltningsdomstolskommittén(Förvaltningsrättskipning s. 367) att de nytillkomraande målen som regelingalunda torde vara svårare än de skattemål sora har utgjortkammarrättens huvudsakliga material. På grund av det sagda kan jag inte biträdalagrådets förslag. Lagom behörighet för kammarrätt att pröva vissa mål (förslag 2 i lagrådsremiss20.3. Som fraragår av detföregående godtar jag lagrådets förslag alt Iredje siycket iövergångsbestämmelserna till det till lagrådel remitterade förslaget lill lagora allraänna förvaltningsdorastolar förs över till lagen om behörighet förkammarrätt att pröva vissa mål och där får utgöra en särskild paragraf, somtorde böra utformas i huvudsaklig överensstämmelse med vad lagrådet harförordat. I samband härraed bör i enlighet med lagrådets förslag den sislnämndalagens rubrik ändras till lag om behörighet för allmän förvaltningsdoraslolatt pröva vissa raål. I fråga om lagens närmare uiformning kan jag även iövrigi, med vissa redaktionella jämkningar, godta lagrådets förslag. Jagföreslår således bl. a. alt i denna lag och inte i de raateriellaförfattningama anges de undantag som behövs från lagens regel om alt i vissauppräknade lyper av mål beslut enligt författningar som utfärdats före den 1januari 1972 skall överklagas hos kammarrätt, faslän enUgl den materiellaförfattningen eller annan författning besvär skall anföras hos Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 707 Kungl.Maj:l eller det av oskriven rätt följt att fullföljd skall ske tillKungl. Maj:t. Uppräkningen äv undantag kan lämpligen utformas på det sätt somlagrådet har föreslagit. Bland de mål ora föreläggande vid vite, som i 1 § 11undantas från kammarrätts behörighet och därigenom förbehålls Kungl. Maj:t istatsrådet, torde dock böra upptas också mål enligt den nytUlkomna lagen (1970:596) om förenklad akliehantering. Enligt 28 § sistnämnda lag står den i lagenbehandlade värdepapperscenlralen under tillsyn av bankinspektionen. Vidraeddelande av föreskrift eller förbud i saraband med tillsynen kanbankinspektionen förelägga vite. övervägande skäl synes tala för all besväröver bankinspektionens beslut om vitesföreläggande enligt lagen om förenkladakliehantering bör prövas av Kungl. Maj:t i statsrådet och inte avförvaltningsdomstol. Jag vill erinra om alt det såväl enligt gällande rätt somenligt vad jag föreslår ankommer på Kungl. Maj:t i statsrådet att pröva besväröver beslut av bankinspektionen ora vitesförelägganden enligt bl.a. lagen(1919:240) ora fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet och lagen (1955:183) om bankrörelse. Regeln i lagens sistaparagraf synes böra göras tillämplig också på det fall då besvärshandling, somskall ges in till regeringsrältens kansli, i stället koramer in tillslatsdepartement. I enlighet härmed bör i paragrafen föreskrivas alt om i mål,sora enligt lagen skall prövas av kammarrätt eller regeringsrätten,besvärshandling har koramit in till statsdeparlemenl inom föreskrivenbesvärstid, talan ändå skall anses fullföljd i rätl lid. Lagarom ändring i (förslag 5 i lagrådsremiss 20.3. 1970 och förslag 3i lagrådsremiss 14.1. Förslageni de två lagrådsremisserna bör ställas sararaan till ett lagförslag. I8 kap. 10 § tredje stycket föreskrivs f. n. all barnavårdsnämndenseller länsslyrelsens beslut ulan binder av klagan länder lill efterrättelseintill dess annorlunda förordnas. I lagrådsremissen föreslogsmed anledning av förslaget till omorganisation av förvaltningsrätlskipningenalt lagrummet skulle omfatta också kammarrätts beslut. Med anledning avförslagen lill förvaltningslag och förvaltningsprocesslag torde en ytterligareändring böra göras i stycket. I detta bör bara anges alt ,länsstyrelses eller kararaarrätts beslul oraedelbart länder till efterrättelse.Orden »intill dess annorlunda kan varda förordnal» kan utgå, därför atl såvälförvaltningslagen sora förvaltningsprocesslagen innehåller föreskrift ora attbesvärsprövande rayndighet kan meddela inhibitionsbeslut. Lagarom ändring i jordförvärvslagen (1965: 290) (förslag 6 i lagrådsremiss 20.3.1970 och förslag 4 i lagrådsremiss 14.1. Förslageni de två lagrådsreraisserna bör ställas samman till ett lagfor- 708 KungL Maj:ts proposition nr 1971