prop · FU0361 · 1971-12-31 00:00:00 — i befarar all livsraedelsdistributörerfår besvär atl uppfylla transporlbe- Från livsraedelshygienisk synpunkt hälsar nämnden emellertidförslagel raed tillfredsslällelse. Deregler som f. n. gäller för Uvsmedelslokaler finns i 811 §§ stadga.Begreppet livsmedelslokal definieras inle ulan del anges endasl vilka lokalerbestämmelserna är tillämpliga på. Bestämmelserna gäller a) lokaler för framställningeller beredning av livsraedel avsedda lill försäljning eller servering ålallraänhelen, b) lokaler för sådan servering och c) lokaler för försäljning,förpackning eller förvaring av vissa följande livsmedel som är avsedda altsäljas eller serveras ål allraänhelen, näraligen köttvaror, färsk fisk,skaldjur, ägg, rajölkprodukler, raargarinvaror, glass, bröd och annat bakverksärat färdiglagad raal. TiU Uvsraedelslokaler räknas också olika biutrymmensåsora lagerrura, oraklädningsmra saral tvätt- och diskrura. Dessutom skallfast raen inle flyttbar kiosk räknas sora livsraedelslokal. Undantag frånbestäraraelserna ora livsraedelslokal gäller i fråga ora ladugård samtbeträffande sådan försäljnings- eller förvaringslokal där enbart förpackade livsraedelsäljs eller förvaras, om förpackningen lämnar livsmedlen nödigt skydd motförorening, fukt och annan påverkan (8 §). Densom ämnar inrätta en livsmedelslokal kan av hälsovårdsnämnden få ell s. k.förhandsbesked om framlida godkännande av lokalen. Dessutom kan byggnadsnämndenföre meddelande av byggnadslov inhämta hälsovårdsnämndens yttrande om denplanerade lokalens lämplighet (9 § 1 mom.). Lokalens innehavare skall anmälalill hälsovårdsnäranden när lokalen är färdig all användas (9 § 2 raom. ).Lokalen får dock inle tas i bmk förrän hälsovårdsnäranden eflerfärdigställandel utfärdat bevis all lokalen godkänts (9 § 3 mora.). Innansådant bevis meddelas i fråga ora slakteri eller lUlverkningslokal för kött-,fisk- eller raargarinvaror eller glass skall hälsovårdsnäranden inhäratayttrande av Ijänsleveterinär. När det gäller raejeri skall före närandensgodkännande veterinärslyrelsens yttrande inhäralas (9 § 4 mom.). SärskUl godkännandeav hälsovårdsnärand behövs inte i fråga ora slakteri eller charkuterifabriker,som ställts under veterinärslyrelsens kontroll. Godkännande behövs inle hellerbeträffande lokal för servering endasl av läskedrycker, saft och bakverk.Innehavaren av sådan lokal skall bara göra anraälan till hälsovårdsnäranden lagils i anspråk för angivna verksamhet (9 § 6 mom.). Hälsovårdsnärandenkan ålerkaUa godkännande ora rörelsen i livsmedelslokalen utvidgats ellerlokalens underhåll blivit väsentligt efter- 1971: 61 120 satt,inte längre fyller föreskrivna krav för lokalen eUer synnerUga skäl tillåterkallelse eljest finns. Godkännandet förfaller automatiskt, om lokalenbyggs ora eUer eljest väsentiigt förändras eller används till annat ändaraålän för vUket den godkänts (9 § 3 mora. andra och Iredje styckena). Vidöverlåtelse av rörelse som bedrivs i livsmedelslokal har den sora ämnar övertarörelsen rätt all få förhandsbesked av hälsovårdsnäranden ora hinder kan mötaatl använda livsraedelslokalen i befintligt skick eller om ändringar behövs.Den som överlåtit rörelsen skaU anmäla överlåtelsen tUlhälsovårdsnäranden (9 § 1 mom. tredje stycket och 5 mom.). Livsmedelslokalskall vara lämplig för sill ändamål, fylla skäliga hygieniska krav och varatillräckligt rymlig och ljus. Vidare måste finnas erforderliga lager- ochbiutrymmen samt lärapliga anordningar för luftväxling och för kylning avlivsraedlen. Lokalen skaU också ha lätt tillgång tUl vatten och ora så behövsanordning för varmvattenbered-ning. Den skall fylla vissa krav i fråga omsanitära och andra hygieniska förhåUanden. Serverings-, försäljnings- ellerförvaringslokal på landsbygden kan godkännas av hälsovårdsnämnden, även oralokalen inte tUl aUa delar uppfyller nu angivna föreskrifter. Samraa lättnadfinns i fråga om kiosk i stad och på landet (10 §). Livsmedelsstadganinnehåller vidare vissa föreskrifter ora underhåll av Uvsraedelslokaler ochderas utrustning saral ora daglig rengöring av golv och redskap ilivsraedelslokal dit allraänhelen bar tillträde (11 §). I1952 års norraallivsraedelsordning finns elt storl antal delaljföreskrifterora inredning och utrustning av olika slags Uvsraedelslokaler. Beskaffenhetenav raejerUokaler regleras raejeristadga saral av offentliga slakthusoch kontrollslakterier köllbesiktnings-kungörelse. Vidare harraedicinal- och velerinärslyrelserna raeddelat råd och anvisningar orabeskaffenhet och skötsel av kiosker saral velerinärslyrelsen ensara år 1967raeddelat vissa aUmänna riktUnjer för anordnande och inredning avlivsmedelslokaler. LSKanser all gäUande bestämmelser om Uvsmedelslokaler behöver utvidgas ochskärpas. a. bör av hygieniska skäl reglerna göras tiU-lämpUga också påandra lokaler än dera sora f. n. anges i 8 § stadga. Nuvarandeundantag från bestäraraelserna begränsas lUl lokaler för tillverkning,servering och försäljning av sådana livsraedel som är avsedda enbart förallmänheten. Denna inskränkning innebär att föreskrifterna ora livsmedelslokalinle gäller personalmatsalar vid industrier eller mållidslokaler i skolor,sjukhus, ålderdorashera, barnhera och därraed jämförliga inrättningar. framföralltfrån sådana serveringar rapporterats matförgiftningar till hälsovårdsmyndigheterna.Personalraalsalarna vid olika företag är dessutom också i viss omfattningöppna för andra än de anställda. LSK anser därför övertygande skäl tala för atlinle längre begränsa föreskrifterna ora Uvsraedelslokaler till enbart sådanadär livsraedel tillverkas, sei-veras eller säljs bara tUl allraänhelen.Beträffande undantaget för försäljningslokaler raed endasl förpackadelivsmedel har enligt LSK stor osäkerhet korarait atl råda om där förekoraraandeförpackningar verkligen alltid lämnar livsraedlen "nödigt skydd" motförorening, fukt eller annan raenlig påverkan. Dessutora är sådana lokaler,sora på grand av ifrågavarande undanlag inle behöver godkännas, ibland mycketprimitiva och bristfälligt utrastade. I vissa sådana lokaler säljs ofta ävenoförpackade varor sora potatis, rotfrukter, bloraraor och andra produkter.Denna ordning innebär enligt LSK hygieniska risker. Även begränsningen avföreskrifterna till livsmedelslokaler raed ell visst vara-sortiment har enligtLSK fått hygieniska nackdelar. Därigenom kan i icke godkända lokaler få säljasså ömtåliga varor sora viss djupfryst, saltad eller rökt fisk, äggpulver ochandra äggprodukter. LSK föreslår därför attföreskrifterna ora beskaffenhet och godkännande av livsmedelslokal i principskall gälla samtliga livsmedelslokaler. Begreppet livsmedelslokal definierarLSK som varje i byggnad inrymd lokal och annat särskUl utrymme, sorahuvudsakligen avses för stadigvarande hantering av livsmedel (33 § förstastycket). Enligt förslaget till 6 § skall livsraedelssladgan dock inle gällaenskilt hushåll. Begreppet byggnad bör ha den vidsträckta innebörd som följerav rättspraxis enligt byggnadslagstiftningen. Att lokal "huvudsakligenavses för stadigvarande hantering av livsmedel" innebär atl det väsentligasyftet skall vara alt där i första hand fortlöpande bedriva sådan hantering.Under begreppet faller sålunda inle lokaler, där saluhållande ellerdemonstration av livsraedel sker mera tillfälligt som i utställningslokaleroch vid mässor. Vidare kan inle en järnvägsslalionsbyggnad betraktas somlivsmedelslokal bara för all där förekoramer viss försäljning av exempelvisvarra korv eller glass från vagnar o. d. Inle heller den handel med livsmedel,som i ökande utsträckning sker i bensinstationer, ger anledning till all räknadessa sora Uvsraedelslokaler. Endasl då sådan handel bedrivs inorastationsbyggnader i elt avskilt utrymme, avsett huvudsakligen för detlaändaraål, bör bestäraraelserna ora Uvsraedelslokaler bli tillärapliga. LSKerinrar ora all den livsmedelshandel som sker på andra ställen än i reguljäraUvsraedelslokaler, t. ex. utomhus eller från automater, flyttbara kiosker ochvagnar eller vid tillfälliga raässor, föreslås bli reglerad genora eltsärskilt tUlståndsförfarande. Atl ordet lokal korapletlerals raed uttrycket"annat särskilt utryrame" avsett för livsraedelshanlering föranledsenligt LSK bl. a. av all livsraedelsavdelningar och serveringar i varuhus ochliknande större 1971: 61 122 försäljningslokalernumera ofta inte är skilda från andra varuavdel-ningar med särskUda väggar. Istället förekoraraer då bara flyttbara hyllor eller något slags luflridå. Mankan därför knappast beteckna sådana raera öppna ulrymraen som lokaler menföreskrifterna öm livsmedelslokal raåste uppenbarligen ändå bli tUlämpligadär. Begreppet livsmedelslokal avses även omfatta lUl lokalen hörande"ulryrarae sora brukas i saraband raed livsraedelshanteringen eller eljestkan vara av hygienisk betydelse för denna". Därmed avses i första hand dei 8 § stadga nämnda lager-, oraklädnings-, tvätt- och diskruramen. Ipraktiken har raan eraeUertid varit tveksara ora lill dessa s. k. b i u l-r yra ra e n också kan räknas personalrura där de anställda under rast kan ätamedhavd raal, läsa tidningar, röka ra. Sådana utrymmen kan enligt LSK habetydelse för hygienen i de reguljära livsraedelslokalerna, eflersorapersonalen vanligen beger sig direkt från dessa personalrura lUl sitt arbete.Sararaa gäller i fråga om toalettrum. En SärskUd hygienisk standard ansesnödvändig för sådana utryraraen och därav beror förslagel all raedlivsraedelslokal skall avses också ulryrarae sora eljest kan vara av hygieniskbetydelse för livsraedelshanteringen. UnderLSK:s utredning har från olika håll föreslagils atl livsraedelssladgan skalltUlärapas också på ladugårdar. LSK anser eraeUertid alt förhållandena i enladugård och dess beskaffenhet i första hand är en djurhygienisk fråga ochladugård bör därför inte anses sora livsmedelslokal. Hälsovårdsstadgansbestämmelser i 60 och 61 §§ om ladugårdar torde vara tillfyllest också frånlivsmedelshygienisk synpunkt. Eftersom mjölken redan hos djurägaren undergår enförsta behandling oftast i särskilda ra j ö 1 k r u ra sora är sammanbyggda medladugården anser LSK all föreskrifterna om livsraedelslokal skall gälla ocksåmjölkmramen (33 § andra styckel). Av LSK:s tidigare refererade stäUningstagandeni fråga ora spannraål följer vidare all s p a n n ra å I s-ra a g a s i n ochandra lagerutrymmen för säden inte faller under LSK:s definition pålivsraedelslokal. Redani saraband raed lillkorasten av stadga uttrycktes önskemål attbestämmelserna om livsmedelslokal skulle gälla också fartyg, tåg och flygplan.Så blev emellertid inte fallet. Frågan aktualiserades på nytt genom en motionvid riksdag (1965: II:15) med förslag tilllivsmedelskontroll på båtar i internordisk ttafik. Vid riksdagsbehandlingenframkom alt allvarliga livsmedelshygieniska brister fanns på en del passagerarfartygsom trafikerade svenska hamnar men också på tågens restaurangvagnar. Ärendetöverlämnades lUl LSK (2 LU 1965: 23, rskr 1965: 91). Under LSK:s uttedning harde hälsovårdande myndigheterna kritiserat de livsraedelshygieniskaförhållandena inte bara på färjor och andra passagerarfartyg särat i järnvägensrestaurang- och kafévagnar ulan också på serveringar i flygplan och bussar.Dessutom har tydUgt framgått all allmänheten ofta reagerar mot hygie- 1971: 61 123 neni serveringslokalerna på de allraänna koramunikalionsmedlen. En bidragandeorsak härtill är all föreskrifterna ora Uvsmedelslokaler inte kan tUlärapas pådessa utryraraen och alt offentlig kontroll av dera förekoraraer i alllför Utenutsträckning. LSK finner därför starkt fog för alt jämstäUa ifrågavarande"rörliga" livsmedelslokaler med motsvarande lokaler i byggnad ochföreslår alt livsmedelsslyrelsen får räll förordna atl föreskrift omUvsmedelslokal skall gälla sådant ulryrarae i fartyg, järnvägsvagn ochluftfartyg saral i motorfordon och därtUl kopplat fordon, därUvsmedelshantering bedrivs (33 § Iredje stycket). Vid tiUärapning härav raåstelivsmedelsstyrelsen givelvis ta hänsyn till de praktiska förutsättningarna attnå en lillfredsslällande livsmedelshygien. När det gäller serverings- ochköksulryramen i större fartyg anser LSK dessa förutsättningar vara lika godasom i fråga om motsvarande lokaler i byggnad. Större svårigheter kan eraeUertidraöta beträffande reslaurang-och kafévagnar på tåg och pentryn i flygplan. LSKföreslår därför i till-lärapningskungörelsen att bestäramelserna omlivsraedelslokal i tiUärap-liga delar skall gälla bara sådana utryraraen därlivsraedel bereds, serveras eUer försäljes. Föreskrifterna om livsraedelslokalskall enligt LSK:s förslag tUl lUlärapningskungörelse också kunna tiUärapas påde utrymmen i fiskefartyg där fisk och skaldjur undergår en första beredning.Hälsovårdsmyndigheterna har nämligen länge krävt att fiskefartygen skall hatillgång lUl vatten av bakteriologiskt och hygieniskt tillfredsställandebeskaffenhet. Däreraot föreslår LSK inle alt livsraedelsslyrelsen ännu skall fåbefogenhet all järaslälla ulrymraen i raotorfordon och släpfordon raedUvsraedelslokaler. LSK:sförslag löser inte frågan ora kontroll av själva livsraedelshanteringen vidinlernalionell trafik. Det är ändå etl avsevärt framsteg atl regler nu kangälla för ifrågavarande lokalers beskaffenhet. Fortiöpande kontroll kandessutora ske då fartyg eller flygplan befinner sig vid svensk baran resp.flygplats och så länge en järnvägsvagn med restauration befinner sig inomSverige. Vad gäller frågan om dennärmare beskaffenheten av livsmedelslokal har LSK behandlat frågan i vilkenform och av vUken myndighet föreskrifter därom bör raeddelas. harföreskrifterna huvudsakUgen funnits i livsmedelssladgan ochnorraaUivsraedelsordningen. LSK erinrar om alt man alltsedan tUlkomsten av1959 års byggnadsstadga strävat efter all utmönstra byggnadslekniskabestäraraelser ur andra specialförfatlningar och i stället föra över dera tUlbyggnadslagstiftningen. Så har skell exempelvis i saraband raed brandlagstiftningoch hotellförordning. Genom 76 § byggnadsstadgan har statens planverkbefogenhet meddela närmare föreskrifter bl. a. om konstruktion och utförande iövrigl av byggnader och andra anordningar. Denna befogenhet innebär attplanverket kan meddela lUlämp-ningsföreskrifter i frågor som regleras avförfattning också utanför byggnadslagstiftningensområde, t. ex. grundläggande krav på en byggnad ur hygienisk synpunkt (prop.1959:168 s. 270, prop. 1967:81 s. 18 20). A andra sidan frarahålls iförarbetena atl, ora rätten all raeddela sådana föreskrifter författningsenligttillkomraer annan myndighet, planverket uppenbarligen inte skall raeddela egnabestäraraelser. En följd av angivna principer kan enligt LSK bli att planverketskaU meddela saratliga delaljföreskrifter ora livsmedelslokaler. I och för sigkan delta synas fördelaktigt. Emellertid uppstår problem ifall bestämmelserna omsådana lokaler enligt LSK:s förslag skall tUlärapas också på raotsvarandeutrymmen i fartyg, låg, flygplan och motorfordon. Det synes sålunda uteslutetalt planverket också föreskriver hur dessa komraunikationsraedel skall varabeskaffade. Rätten därtill bör naturiigen i stället ankorama på vederbörandefackmyndighet, näraligen sjöfartsslyrelsen, statens vägverk och statensjärnvägar, luftfartsverket och . En följd avprincipen att inora byggnadslagstiftningen sammanföra alla bestämraelser orabyggnader vore enligt LSK då att nämnda myndigheter, sora en komplettering tUlresp. lagstiftning, var och en inom sitt område raeddelar delaljföreskrifter avbåde teknisk och hygienisk natur för koraraunikalionsraedlens Uvsraedelslokaler.Konsekvensen härav skulle eraeUertid i sin lur bli alt strävandena att samlaalla bestämmelser på ell sakområde inom sararaa författnings- komplexresulterar i alt regleringen på ett annat oraråde, näraligenlivs-raedelshygienens, splittras upp på fera helt skilda lagstiftningar. En sådanutveckling finner LSK inte tillrådlig, eftersom den i hög grad koramer attförsvåra arbetet alt få enhetliga regler på livsraedelsorarådel. LSK föreslårdärför i 34 § livsraedelssladgan sora raotsvarighet till 10 § stadgaen allmän bestäraraelse ora hur en livsmedelslokal i hygieniskt hänseendeskall vara beskaffad och skötas samt atl livsraedelsslyrelsen får befogenhetraeddela tillämpningsföreskrifter om den rent hygieniska beskaffenheten ochskötseln av sådana lokaler saral deras inredning och utrustning (35 § förstastyckel). Dessutom föreslås att statens planverk, sjöfartsslyrelsen, statensvägverk och , luftfartsverket och statens Irafiksäkerhetsverkfår meddela föreskrifter ora själva inrättandet av livsmedelslokaler i resp.byggnad, fartyg, järnvägsvagn, luftfartyg och motorfordon (35 § andra ochiredje styckena). Förslaget innebär också all angivna myndigheter skallsararåda med livsmedelsslyrelsen innan föreskrifter raeddelas. LSK ärraedvelen ora att också denna ordning medför en splittring på olikaförfattningar av bestämmelser som rör livsmedelslokaler. Så är emellertidoundvikligt vilket annat syslem man än väljer. Nackdelarna av splittringenblir dock från livsmedelssynpunkt raindre enligt LSK:s förslag än oraprinciperna för byggnadslagstiftningen och konsekvenserna därav skulle följas. Beträffande inrättande av livsmedelslokal gäller enligt 54 § byggnadsstadgan all byggnadslov somregel krävs för varje I fråga om livsraedelslokal finns dessutora enligt 9 § 1 mom.livsmedelsstadgan möjUghet för den som skall inrätta lokalen att avhälsovårdsnäranden få elt förhandsbesked ora fraratida godkännande.Byggnadsnämnden har inle någon absolut skyldighet att inhäralahälsovårdsnämndens ylttande över en ansökan om byggnadslov för enlivsraedelslokal. Systemet med förhandsbesked syftar lill atl hälsovårdsnäranderna,redan iiman en livsmedelslokal börjar byggas, skall få raöjlighet att påverkalokalens utformning så alt den i färdigt skick motsvarar livsmedelshygienenskrav. Enligt LSK har del emeUertid ofta hänt att företagama inle utnyttjardenna möjlighet. Inte heller begär byggnadsnämnderna alltid yttrande frånhälsovårdsnämnd ora en planerad lokals lämpUghet ur livsmedelssynpunkt. När såsker är ritningar och andra handlingar ofullständiga. Del ärdärför inle ovanligt alt en livsmedelslokal färdigställs ulan atlhälsovårdsnämnden annat än mycket ofuUständigt kunnat bedöraa lokalenslivsraedelshygieniska beskaffenhet eller inte ens känner till lokalen. skall godkänna lokalen i färdigt skick, kan det visa sig att mer ellermindre omfattande ändringsarbeten blir nödvändiga för alt få lokalen godtagbarfrån livsmedelshygienisk synpunkt. Sådana ändringar är ofta tekniskt svåra altulföra på etl så sent stadium och drar vanUgen betydande kostnader. Med hänsyntill angivna omständigheter föreslår LSK att den hygieniskaförhandsgranskningen av livsmedelslokaler görs obligatorisk och att systemethärför benärans förhandsprövning. Byggnadsnämnderna skall bli skyldiga atlalllid föranstalta om sådan prövning genora livsmedelsmyndigheterna.Byggnadslov får inte meddelas förrän vederbörande livsmedelsmyndighet efter förhandsprövningav ritningar och andra handlingar tUlstyrkt att lokalen inrättas. Besläramelserdärora bör finnas i byggnadsstadgan. För atl systemet skall kunna tiUärapas påaUa slags Uvsraedelslokaler bör byggnadsstadgan ändras så att byggnadslov krävsockså för sådan lokal på vissa icke planlagda områden, där byggnadslov förandra lokaler inte behövs. LSK:s förslag berör 56, 57 och 65 §§byggnadsstadgan. I fråga om godkännande avlivsmedelslokal föreslår LSK atl lokalen inte får las i bruk, förrän den ochdess inredning färdigställts och därefter godkänts för sill ändamål avUvsraedelsrayndighel (36 § andra stycket). Bestämmelsen motsvarar närmast 9 § 3mom. Det är viktigt all ändamålet med lokalen noga preciserastUl exerapelvis tillverkning, beredning, försäljning och servering av särskiltangivna slag av livsraedel. Vid godkännandet skall livsraedelsrayndighetenockså kunna föreskriva särskUda villkor för lokalens nyttjande. Därvid bör tassikte på faktorer som har väsentlig betydelse för att livsmedelshanteringen ilokalen kan bedrivas på elt så hygieniskt sätt sora raöjligl. a. bör kunnaföreskrivas vilken utrustning som skall användas och ges andra anvisningar förhanteringen, bestäraraelser ora per- 1971: 61 126 sonalenskorapelens, hälsokontroU av anställda, ra. Godkännandet bör ankomma på denmyndighet som har de bästa förutsättningarna och resurserna för att bedömavarje särskild typ av livsmedelslokal. Från denna utgångspunkt bör enligt LSKstyrelsen böra handlägga ärenden dels om lokaler, som är avsedda för en myckelomfattande livsmedelshantering med avsättning av varor över hela landet, ochdels lokaler raed särskUt koraplicerad utrastning. I tUlärapningskungörelsenföreslås därför atl livsmedelsslyrelsen skall godkänna lokal för tillverkningav Uvsmedel där antingen mer än 100 anställda beräknas vara sysselsatta ellertiUverkningen kan värderas lUl minst 5 railj. Alternativet med enviss större årsomsättning har tiilkommil raed tanke på all den ökadeautoraalionen ger möjlighet atl driva omfattande industriell verksamhet med enofta relativt liten personalstyrka. Dessutom föreslår LSK altlivsraedelsslyrelsen, i stället för veterinärstyrelsen, skall svara förgodkännande av aUa raejerier och slakterier. Övriga livsmedelslokaler börenligt LSK som hittiUs godkännas av hälsovårdsnämnden i orten. Därvid framhållsemellertid alt vissa närander, särskUt i raindre korarauner på landsbygden,inte fåll tillräckUga resurser för att kunna göra en tUlfredsstäUandelivsraedelshygienisk bedöraning av alla slags här ifrågakommande lokaler. Bl.a. fordras beträffande lokaler där ömtåliga livsmedel hanleras, t. ex. kött,fisk, glass, äggprodukter och färdiglagad mat, en prövning av sakkunniga raedhygienisk, teknisk eUer annan högre fackulbUdning. Med tanke på risken försmittspridning bör liknande krav på särskUd sakkunnigbedöraning gäUa i frågaora lokaler där tillverkning sker av livsraedel sora distribueras utanför denegna kommunen eller där livsmedel huvudsakUgen tillhandahålls andra änortsbefolkningen, exempelvis i hotell, motell och pensionat med servering större allmänhet. I den raån hälsovårdsnämnd inle har erforderlig sakkunskapför en bedömning av sådana eller liknande lokaler föreslår LSK itUlärapningskungörelsen alt närandens beslut om godkännande efter förordnande av länsstyrelsenskall underställas denna myndighets prövningför att bli gällande. bör ha såingående kännedom om kvalifikationerna hos varje enskild hälsovårdsnämnd inomsitt län att den kan avgöra för vilka kommuner och för vUka olika slags lokalersom underställningsförfarandet behöver utnyttjas. I fråga om sådanautryraraen i järnvägsvagn och flygplan sora skall anses sora Uvsraedelslokalerföreslås alt livsraedelsslyrelsen godkänner sådana lokaler. Beträffande fartygföreslås styrelsen godkänna Uvsmedelslokaler i sådana fartyg sora ärregistreringspliktiga enligt 2 § sjölagen, dvs. har en bruttodräktighet av 20regislerlon eller däröver. Mindre fartyg bör godkännas av hälsovårdsnäranden ifartygets hemmahamn. LSK:s förslag innebärvidare alt det nuvarande undanlaget från krav på godkännande upphör i fråga omlokaler där enbart läskedrycker, saft 1971: 61 127 EnUgt LSK kan livsmedelshanteringen i sådanaserveringslokaler innebära icke obetydliga sanitära risker. Ilikhet raed nuvarande ordning föreslår LSK viss anraälnings-skyldighet i frågaora Uvsraedelslokaler. En förutsättning för godkännande skall vara alllokalens innehavare skriftligen lUl vederbörande Uvsraedelsrayndighel anraälerall lokalen färdigställts eller när så beräknas ske (36 § Iredje stycket).Anmälan skall alltså kunna göras även i förväg raen den innebär inle alllokalen får godkännas eller las i bruk förrän den är helt färdigställd. Vidareskall livsraedelslokalens ägare och verksarahetens innehavare lill vederbörandeUvsraedelsrayndighel anraäla, då orabyggnad eller annan väsentlig ändringskall göras i lokalen eller dess inredning (37 §). En sådan ändring kräver intealltid byggnadslov. I sådana fall behövs inle heller förhandsprövning ochgodkännande av livsmedelsmyndighet.