prop · FU0337 · 1971-12-31 00:00:00 — Alternativa lösningar finns. Som vuxenskulle man kunna betrakta den som uppnått viss levnadsålder eller den som haren tids yrkesverksamhet och således erfarenheter av yrkesarbete och arbetsliv. SVUXhar för sitt yttrande över sludiemedelsutredningens belänkande valt att medvuxenstuderande avse den som före studierna haft en för vuxna typisk social roU i arbetslivet eller på annat sätt. De vuxna som f. n. av ekonomiska skäl ipraktiken är utestängda från studier är tUl stor del de som befiimer sig ute iarbetslivet och tiU följd av sina arbetsinkomster gjort ekonomiska åtagandensom inte kan med det studiesociala stöd som kan erbjudas. SVUX hardärför föreslagit ändringar av sludiemeddsförordningen vilka skulle göra detmöjligt för personer med mera normala förvärvsinkomster all med bibehåUande avhalvtidsarbete ändå kunna erhåUa ett visst studiesocialt stöd. Dettaförulsätler lättnader i de nuvarande behovsprövningsreglerna. Medde regler studiemedelsutredningen föreslår kommer det enligt SVUX:s uppfattningall bli nära nog omöjligt atl kombinera halvtidsarbete och studier eftersomden inkomst som följer av halvtidsarbete medför att studiemedlen kraftigtreduceras. KommitténframhåUer dock all en följd av SVUX:s förslag kan län- kasbli all universitets- och högskolstuderande som ej tidigare förvärvsarbetatgenom generösare regler för behovsprövningen i större utsträckning skuUe tadeltidsarbete. Därmed skuUe sludieeffekliviteten minska liksom ocksågenomströmningshaslighelen. Bakom en sådan studieordning skulle då ligga enönskan från den studerandes sida atl om än förlängd fåen högre levnadsstandard. Frågan om det är effektivt eUer inle altheltidssludera kan emellertid inte ses entydigt. För många individer kan detinnebära pedagogiska och psykologiska fördelar alt bedriva studier på deltidom man upplever kontakter med andra mUjöer än studierna som stimulerande. Fördenna kategori kan heltidsstudier i värsta faU leda tUl försämradestudieresultat. SVUX understryker emellertid all en av förutsättningarna föratt ddtidssludier skall bli lika effektiva som heltidsstudier är atlläroanstalterna anordnar kurser specieUt för deltidsstuderande. Där så harskett synes erfarenheterna vad sludieeffekliviteten beträffar inte vara dåligavid en jämförelse med heltidsstudier. SVUX lar också upp enannan aspekt på frågan om hel- eUer ddtidssludier. Samhället verkar i dagtotalt sett styrande tiU förmån för heltidsstudier, bedrivna i ungdomsåren. Densom studerar koncentrerat i ungdomsåren har som regel bättre möjligheter tillgoda arbets- och lönevillkor än den som börjar förvärvsarbeta . Dessutomförstärks den nämnda styreffekten genom de regler som gäller för beviljande avstudiestöd. SVUXifrågasätter således mot den här angivna bakgrunden om man inle bör lätta påden starka styrning mol heltidsstudier i ungdomsåren som f. n. råder. Deeventuella nackdelar som finns med en sådan ändring anser SVUX uppvägs av desamtidiga fördelar som en kombination av arbete och studier ger. Studiemeddsulredningen harföreslagit alt som villkor för deltidsstudier skaU finnas rimUgl skäl. SVUXdäremot anser att det bör överlåtas åt de studerande själva alt avgöra om devUl bedriva studierna på hel-eller dellid. Om del i det enskilda faUel är enbra eller dålig lösning att bedriva dellidssludier kan knappast avgöras av enmyndighet. SVUX understryker emellertid all den studerande självfallet bör fåhjälp av studierådgivare eller liknande. En annan begränsning kan beslå i detfaktum all deltidskurser inle finns organiserade på universiteten; elt problemsom emellertid måste lösas av universitetsorganisationen. SVUX har kommenteratstudiemeddsutrednuigens förslag innebärande atl svårare handikapp, långvarigsjukdom eUer konvalescens skaU berättiga till deltidssludiemedel. SVUX utgårhär ifrån att man inte avser att sådana studerande med svårare handikapp, somnu erhåUer utbildningsbidrag genom länsarbetsnämndema, i framliden i ställetskuUe försörja sig med deltidssludiemedel. SVUX skuUe finna det olyckligt omsjuka och konvalescenter i framliden hänvisats tiU alt försörja sig Denna lösning borde i så fall vara förbehållen de faU dåhalv sjukpenning utgår. SVUXhar som bakgrand för sina förslag beträffande reduceringsregler förstudiemedel vid deltidsstudier gjort vissa beräkningar på basis avsludiemedelsutredningens förslag. Av dessa framgår att heltidsarbetande (gift,elt barn, make saknar inkomst) med en årsinkomst av upp tUl . erhåUeren högre levnadsstandard om dessa personer i StäUet deltidssluderar, och därvidbibehåUer halva årsinkomsten kompletterat raed halvt studiemedel. Den som haftinkomster . (gift, ett bam, make saknar inkomst) såsom heltidsarbetandefår däremot vid halvtidsarbete och halvtidsstudier vidkännas en sänkning avlevnadsstandarden. SärskUl stor blir denna standardsänkning vid inkomstnivåer(avseende halvtidsarbetet), då även studiemedlen börjar reduceras. Denyssnämnda reglema kommer enligt SVUX:s uppfattning inle alt underlätta för demsom redan befinner sig i förvärvslivet all övergå till studier på deltid.Därtill är den levnadsslandardsänkning som redan i låga inkomstiägen drabbarden studerande aUtför stor. EnUgtSVUX:s uppfattning finns det därför skäl att väsentligt höja den gräns för denegna inkomsten vid vilken deltidsstudiemedlen börjar reduceras. Vidare bör detprocenttal sänkas varmed studiemedlen reduceras vid höjning av den egnainkomsten. SVUX:s förslag innebär atl fribeloppet vad avser egen inkomst fördeltidsstudiemedel bestäms till tre basbelopp , dvs. elt och ett halvtbasbelopp per termin. Vid elt basbelopp på . bUr fribeloppet 18 900 kr.per år resp. . Studiemedlen bör därefter reduceras med 30%av den del av den egna inkomsten som överstiger fribeloppel. SVUX:sförslag bör också ses i förhåUande till dem som är heltidsstuderande. Om enheltidsstuderande kan förvärvsarbeta i en omfattning som gör att han kan ha enbrutloårsinkomst av t. ex. , så skulle han blott erhåUa . istudiemedel (enligt de reduktions-regler som fortfarande skuUe gäUa förheltidsstuderande). Om han däremot vore deltidsstuderande och behandladesenligt de regler SVUX föreslår skulle han erhåUa . SVUX anser attsådana skillnader inte är rUnliga raen framhåUer att del knappast ärrealistiskt alt länka sig förvärvsarbete i en sådan utsträckning med följandeårsinkomst all inte den aktueUa sysselsättningen inverkar på studierna i sådan gradatt det faktiskt blir fråga om deltidsstudier. SVUX föreslår därför att heltidsstuderandemed inkomster över en viss nivå nämligen den där deltidsstuderande eljestskulle erhåUa det bättre studiestödet bör- erhålla studiestöd som om de voredeltidsstuderande. SVUX föreslår att den nivån faststäUs till två basbelopp. Defribelopp som f. n. gäUer för heltidsstuderande, nämligen 0,8 basbelopp per åreller med elt basbelopp av . , föreslår SVUX blibibehåUna. SVUXhar vidare framlagt förslag till förändring av reglerna för re- duktionav studiemedel vid heltidsstudier. Enligt nuvarande regler gäller attstudiemedlen reduceras med två tredjedelar av den del av den egna inkomsten somöverstiger fribeloppel. SVUX anser att dessa regler slår hårt eftersom enensamstående därigenom får sina studiemedel reducerade redan vid inkomsteröver fribeloppet. För gifta studerande med barn där make saknar inkomststartar samma reduktion vid inkomst som överstiger . SVUX föreslår atlheltidsstudiemedel skall reduceras av den del av den egna inkomstensom överstiger fribeloppel. SVUX:sförslag avseende reduceringsreglerna kan sammanfattas: för heltidsstuderandegäller oförändrat fribelopp. Studiemedlen reduceras därefter i ställetför två tredjedelar av den del av inkomst som överstiger fribeloppet. Fördeltidsstuderande gäUer ett nytt fribelopp nämligen tre basbelopp per terminmot av studiemeddsulredningen föreslagna två. Reduktions-reglerna fördeltidsstuderande föreslår SVUX utformas så alt studiemedlen reduceras av den del som överstiger fribeloppel (tre basbelopp) mot avstudiemeddsulredningen föreslagna två tredjedelar av den del av inkomsten somöverstiger basbeloppet (två basbelopp). För att inle alla heltidsstuderandeskall registrera sig som deltidsstuderande med därav följande förmånligareekonomiska viUkor föreslår SVUX att aUa studerande med egen inkomst över tvåbasbelopp skaU erhålla studiemedel som om de vore deltidsstuderande. Beträffandebehovsprövningen mot makes inkomst samt egen och makes förmögenhet har SVUX t.v. ingen erinran. Nämnda frågor behandlas närmare under SVUX:s fortsallaarbete. Beträffandestudiemeritkraven ansluter sig SVUX tUl sludiemedelsutredningensdefinitionsmelod, nämligen alt ulgå ifrån alt den studerande skall uppnå visssludiepreslation per termin. Studiemedelsulredningensförslag all som heltidsstuderande räkna den som avser att uppnå 20 poäng pertermin vid filosofisk fakultet ansluter sig SVUX tiU i princip. SVUX förordarsamtidigt alt denna regel till-lämpas med urskiljning. Särskilt vad gäUervuxenstuderande kan viss toleransgräns vara önskvärd eUer nödvändig. Försomliga kan del vara problem med att erhåUa full tjänstledighet under, periodersom exakt sammanfaUer med terminsgränserna alt erhålla barnpassning under exaktsamma period osv. Deomständigheter som nämnts i det föregående äger än större giltighet när delgäller dellids- än heltidsstudier. Del torde snarare vara regel än undantag attden som vid filosofisk fakultet vill bedriva halvtidsstudier inte kanåstadkomma en kombination som under vardera terminen ger precis 10 poäng.Troligen kan han åstadkomma kombinationen 9 + 11 eller 8 + 12 poäng. Medstudiemedelsulredningens förslag skuUe han därvid bara kunna fåhalvlidsstudiemedel under en av terminerna, nämligen då han når över 10 poäng.Däremot finner SVUX det rimligt alt deltidsstudiemedelendast beviljas den som under en termin nått 8 poäng eller som under tvåterminer i följd avser att uppnå minst 20 poäng. SVUXhar också berört situationen för de korttidsstuderande. F. n. saknar dekorttidsstuderande möjligheter all erhålla studiemedel. SVUX anser att dennafråga bör behandlas som förslaget om studiestöd tiUdeltidsstuderande bereds. Eftersom behovsprövningsreglerna är uppbyggda så atthänsyn las lill den inkomst en studerande har ,undanröjs som regel möjligheten all erhållastudiemedel. sådana de föreslagils tidigare gereffekter även för de kortlidsstuderande som enligt SVUX är godtagbara. SVUXhar i sill yttrande begränsat sig tUl att beröra de deltidsstuderande inomstudiemedelssystemet. SVUX framhåller emeUertid all del även inom de skolformersom sorlerar under sludiehjälpssyslemet finns stora grapper deltidsstuderande,som vore betjänta av att motsvarande förändringar vidtas inomsludiehjälpssyslemet. Särskilt gäUer detta vuxenstuderande, dvs. personer somräknas som s. k. äldre studerande. SVUX har dock avstått från alt ta upp dennafråga eftersom arbetet f. n. pågår för atl överföra s. k. äldre studerande inomstudiehjälpssystemet lUl studiemedelssystemet. TUl SVUX:s yttrande harledamoten avlämnat elt särskilt yttrande. föreslår i dellaatl i avvaktan på hur sludiefinansieringen för vuxna skall lösa utvidgningenav studiestödet enligt det generella regelsystem som kommittén förordat skall avse de personer som efter en längre tids förvärvsarbete återupptarstudierna. En anknytning till en åldersgräns (förslagsvis ), eventueUtockså krav på viss tids yrkesverksamhet, där därför ske. En sådan provisoriskavgränsning stämmer med de principer som följts i fråga om kompelensutredningensförslag. Närdet gäller vUka kategorier som inom ungdomsutbildningen bör få studiemedel fördeltidsstudier bör man enligt mening följa förslaget årsstudiemedelsulredning. 5.5.5Sista ansökningsdag för studiemedel 1968års studiemedelsutredning har haft i uppdrag atl med förtur behandla frågan omsista ansökningsdag för studiemedel. Bakgrunden tUl uppdraget är den storaanhopningen av studiemedelsansökningar vid slutet av terminerna då nämndernasamtidigt har alt behandla ärenden för den iimevarande och kommande terminen.Ansamlingen av ansökningar har stundom medfört stora förseningar, vilket letttiU stark kritik från studenternas sida. Såväl centrala studiehjälpsnämnden somstudiemedelsnämnderna har framfört önskemål om att utredningen lägger fraraförslag på detta område. Enligt nuvarande regler kan ansökan om studiemedelinlämnas när som helst under terminen. Studiemedlen måste dock lyftas föreutgången av den termin för vilken de beviljats. Denna bestämmelse har föranlettcentrala studiehjälpsnämnden atl utfärda vissa tillämpningsföreskrifter enligtvilka sludiemeddsansökan för vårterminen skall vara ingiven lillsludiemeddsnämnden före och för höstterminen före . Utredningenhar för sina stäUningstaganden undersökt vilka kategorier av studerande somföreträdesvis inlämnar sin ansökan i slutet av den termin för vilka studiemedelsöks. Utredningen har därvid funnit olika motiv för en sen ansökan. Det är fördet första studerande som på grand av svaga studieresultat väntat med att lämnain ansökan i hopp om alt meritera sig under pågående termin för all erhållastudiemedel för densamma. Det är för del andra studerande som på grund avOtiUräckliga studiemeriler fåll avslag på ansökan tidigare under terminen ochönskar göra ännu ell försök sedan ytterligare studiemeriler uppvisals. För deltredje är det studerande som trott sig kunna klara sig helt ulanstudiemedel eller tidigare sökt och erhållit partiella studiemedel. Av de sentinkomna ansökningarna är merparten att hänföra liU de två första kategorierna.Utredningen hänvisar till redan tidigare uttalade principer att studiemedelbeviljas för kommande prestationer inle som premie för redan utförda.Utredningen vill dock inte bortse ifrån att meriter som åstadkommits under entermin kan visa på en god sludieprognos. Utredningen menar emellertid allansökan ändå inte bör kunna inlämnas så sent på terminen som är fallet.Beträffande den tredje kategorin är utredningen av den uppfattningen alt det ärvUctigt att den enskUda studerande planerar sin ekonomi. Utredningen tror inlealt det skulle vara av någon avgörande betydelse för denna kategori om sistaansökningsdalum sattes en eUer elt par månader före terminsskiflet. Utredningenhar undersökt frekvensen sludiemeddsansökningar underterminen. Av undersökningen framgår alt antalet ansökningar efter den 31 marsresp. är relativt litet. Utredningen har emellertid vall altskapa en extra marginal och föreslår all sista ansökningsdatum isludiemeddsförordningen fastställs lill resp. . Inomstudiemedelssystemet finns utbildningslinjer vid vilka studierna påbörjas efterden resp. . Vidare förekommer det att studerande även iandra faU påbörjar sina studier efter den 15 aprU resp. . Det ärdå rimligt atl ansökan får inges efter nämnda data. Utredningen föreslår attansökan i dessa fall får inlämnas från det att studierna påbörjades.Annan studerande bör också, om särskilda skäl föreUgger, kunna få ansökan, somingells efter resp. , upplagen till prövning. Sludiemedelsutredningensförslag att studiemedel i framliden skall kunna ulgå för deltidsstudiertillstyrks av remissinstanserna. UKÄ framhåller bl. a. att en närmareprecisering av de sludiesociala villkoren för de deltidsstuderande är angelägenmot bakgmnd av en förväntad ökning av antalet deltidsstuderande. LO betonarstarkt all de föreslagna ökade valmöjligheterna meUan deltids- ochheltidsstudier i huvudsak kommer de studerande på eftergymnasial nivå till del.Dessa utgör en ytterst begränsad andel av de vuxenstuderande. LO anser därföratt samma möjligheter som de föreslagna bör tillkomma även dem som bedriverddtidssludier på förgymnasial och gymnasial nivå. Studiemedelsutredntngenoch SVUX har stannat på olika ståndpunkter när det gäller frågan om rimligaskäl skall krävas för rälten att få studiemedel för ddtidssludier.Studiemeddsulredningen har förordat att sådana skäl skall krävas, medan SVUXhar ansett all det skall överlåtas åt den enskUde att avgöra om sludiema skallbedrivas på hel- eUer deltid. Inom SVUX har i elt särskilt yttrande förordatsall för ungdomsstuderande bör en prövning göras av om rimliga skäl föreligger. Flertaletremissinstanser stöder förslagel att den enskUde själv skall få avgöra dennafråga. SÖ anser alt studiemedelsutredningen gjort en alltför snäv bedömning ochatl en prövning av sludiemedelsansökning-arna tiU dellidssludier skulle föramed sig en alltför stor arbetsbelastning för studiemedelsnämnderna. Blandövriga remissinstanser .<:om stöder förslaget från SVUX kan nämnas TCO ochSACO. a. följande. EnligtSFS:s mening är det omöjUgl all avgöra vilka aktiviteter som i kombination medstudier är de mest önskvärda ur såväl individens som samhällets synpunkt. 1968års sludiemedelsulrednings exemplifiering och överväganden i samband därmedvisar också tydligt svårigheten att fastställa rimliga skäl. Utredningen harsjälv anfört alt det inte går att enkelt och entydigt ange vad som kanbetraktas som rimliga respektive orimliga skäl. Det blir studiemedelsnämndernasom, utöver den uppräkning som finns i utrednmgen kommer alt tvingas avgöravilka skäl som kan anses rimliga. SFS anser därför i enlighet med SVUX' förslagatt man bör överlåta ål den enskilde individen all avgöra om han vill bedrivaStudier på hel- eller deltid. Studiemedel vid ddtidssludier bör ulgå till densom vid ansökningstillfället själv anger alt ansökan gäller dellidssludier. CSNpekar i sitt yttrande på all det är möjligt all ell genomförande av SVUX:sförslag skulle medföra ökat upplagande av förvärvsarbete blandungdomsstuderande. För många skulle della säkerligen innebära enbart positivaeffekter. Erfarenhetema från sludiemedelsnämndernas verksamhet talar å andrasidan för att förvärvsarbete vid sidan av studier i många fall är splittrande.Den bristande planering som ofta följer av engagemang åt olika håll kan bidratill mindre god studieframgång. vudparlenav de ungdomsstuderande torde enligt CSN behöva ägna en heltidsinsats åt sinastudier för all nå bästa resultat. gör det möjligt för heltidsstuderande att när han så önskarövergå till dellidssludier. SVUX förslag kommer att stimulera tUldellidssludier. I ett skede, när den nya studieordningen vid fU. är underuppbyggnad, kan konsekvenserna av ett ökat skiftande mellan hel- ochddtidsstudier bli olyckliga. F.n. förekommer kurser för deltidsstuderande endast i mycket liten utsträckningvid fU. ; vid andra lärosäten inte annat än i undanlagsfaU. Denundervisning som aUlså är uppbyggd för heltidsstudier kan den deltidsstuderandeknappast tillgodogöra sig på ett tiUfredsstäUande sätt. Planeringen av dekommande sludiema är därför särskilt viktig för denna grapp. Det är önskvärtall man i informaiionen om möjlighetema tUl ddtidsstudier även framhållervikten av kontakt med studievägledaren innan studierna påbörjas. CSNanser del synnerligen angeläget, att en utvidgning av det studiesociala stödetsker lUl vuxengrappema. SVUX har inle begränsat sitt förslag tiU någon visskategori. Motivet härför har ingående belysts i yttrandet. Av detta framgårvilka svårigheter som infinner sig, så snart man närmar sigavgränsningsproblemel. Med hänsyn tiU svårigheterna all åstadkomma en rättvisgränsdragning mellan de båda gruppema finner CSN att SVUX:s alternativ är denlösning som raan bör välja med tanke på de vuxenstuderande. ÄvenUKÄ diskuterar de problem som kan uppslå vid universiteten och framhåller bl.a. följande. i denna fråga måste enligt UKÄ:s mening beaktas delskostnadsaspekterna, men dels även önskvärdheten all erbjuda vuxnaförvärvsarbetande sådana sludieekonomiska betingelser, att de ser sig kunna tatillvara de vidgade möjligheter tiU högre studier, som samhället vill erbjudadem. Från den sistnämnda synpunkten sett ter sig SVUX' förslag rimligt avvägt.Atl å andra sidan låta de av SVUX föreslagna, relativt liberala reglema gällaalla deltidsstuderande, sålunda även studerande , blir delskosmadskrävande, dels knappast helt rättvist med hänsyn lill grappenheltidsstuderande ungdomar. Vid en vägning av dessa synpunkter mot varandra harUKÄ efter viss tvekan likväl stannat för all förorda SVUX' förslag. UKÄ:stveksamhet beror dels på att de ekonomiska konsekvenserna av förslaget inleutretts, dels på att heltidsstuderande därigenom kan stimuleras att övergå tiUddtidssludier. Den senare konsekvensen av SVUX' förslag kan dock ur andraaspekter te sig positiv, nämligen med hänsyn lill att förvärvsarbete paralleUtmed sludiema kan göra dessa mer meningsfulla. A andra sidan skulle SVUX'förslag, om det anknyts till viss ålder och eventuellt även krav på viss tidsyrkesverksamhet, skapa svåra gränsdragningsproblem och medföra alt studiemedelför studerande i samma studiesociala situation men i olika ålder beräknasenligt olika regler. TiUde remissinstanser som ställer sig tveksamma till att generellt utvidga rättenlill dellidssludier på sätt SVUX föreslagit hör LO som dock tillstyrkerförslaget från SVUX i fråga om de vuxenstuderande. Iflera yttranden har frågan om studiestödet tUl de handikappa-d e tagils upp.Handikapputredningen påpekar alt frågan om de handikappades studiefinansieringbehandlas i en arbetsgrapp, vari ingår företrädare från ,, centrala studiehjälpsnämnden ochhandikapputredningen. Utredningen finner det för sin del mest naturligt att enhandikappad som på grund av sill handikapp studerar på deltid bör fåoförminskade studiemedel. CSN anser att personer som på grund av handikappmåste hålla en lägre studielakt bör hänföras till gruppen heltidsstuderande förvilka särskilda hänsynstaganden skall kunna ske. Nämnden anser allmöjligheterna för dessa studerande att erhålla utbildningsbidrag bör vidgas. Vadgäller reduktionsreglerna tillstyrker flertalet remissinstanser förslaget frånSVUX. TCOanser alt många vuxnas möjligheter tiU ddtidssludier inle kommer att kunnainfrias om man tillämpar sludiemedelsutredningens förslag. TCO understrykeratt de av SVUX framlagda förslagen måste betraktas som en provisoriskanpassning inom ramen för nuvarande studiemedelssystem. Somnämnts i det tidigare pekar UKÄ i sitt yttrande på de kostnadsmässigakonsekvenserna av SVUX:s förslag. Även CSN håller för troligt alt detta förslaginnebär en väsentlig förstärkning av studiestödet. SACOhar i sitt yttrande lagt fram en altemativ lösning tUl reduktionsregler.Enligt organisationen får man med de av SVUX föreslagna reglerna räkna med allpersoner, som annars skulle ha studerat på , lockas till dellidssludier.Det kan inle, framhåller , ligga i samhäUets intresse att stimulera tiUförlängningar av utbildningstiden. SACOföreslår en enhetlig avtrappningsregel för heltids- och deltidsstuderande. Förheltidsstuderande bör fribeloppet höjas tiU 1,0 basbelopp . Studiemedlenbör sedan reduceras av del överskjutande beloppet. De upphör då attulgå vid en inkomst av ca . för ogift i nuvarande penningvärde.Avtrappningsreglema för deltidsstuderande ansluter liU dem förheltidsstuderande, varvid fribeloppet sätts tUl 2,4 basbelopp . Meritprövningenför deltidsstuderande bör enligt CSN ansluta sig till de regler som f. n.gäUer för heltidsstuderande och stå i proportion tiU dessa. Från dennasynpunkt är studiemedelsutredningens förslag tiU meritvärderingsregler någothårdare än de regler som CSN utfärdat för heltidsstuderande. Dessa reglerbyggde på förslag av studiemedelsulredning. Det bör ankomma på CSN atlutfärda anvisningen om meritprövningen för deltidsstuderande. I sakmotsvarande synpunkter har anförts även av andra remissinstanser. Förslagelom att införa sista ansökningsdag för studiemedel har i allmänhet godtagits avremissinstansema. Förslaget tillstyrks helt av bl. a. CSN. Studiemedelsnämndeni framhåller alt de ansök- ningarsom kommer in efter resp. är av sådan art att defordrar en mer ingående prövning än vad som normall är faUet. Nämndentillstyrker därför utredningsförslaget men anser alt sista ansökningsdalum börvara . Även UKÄ bar förordat denna lidsgräns. SFS anser atl man främstbör pröva möjligheten att genom ökade resurser liU studiemedelsnämnderna kommatUlrätla med problemen.