prop · FU0365 · 1971-12-31 00:00:00 — De krav, sora fraraförallt körkortsrayndighelerna och polisen ställer på omedelbar tillgång tilluppgifter ur registret, gör det nödvändigt alt praktiskt taget samtiiga dalalagras i direklåtkomslrainnen. Registret bör därför ligga pådirektålkomstminnen. centraltkörkortsregister komraer all ha nära beröring raed andra dataregister,näraligen register sora skall ingå i RI, etl eventuellt centraltbefolkningsregister och del av i princip beslutade bilregistret. Ensaraordning på samraa dalamaskinanläggning kan väntas rainska antaletdubbelregistreringar samt spara dyrbart minnesulrymrae och andra delar avanläggningen. Polisensterminalförbindelser raed RI är självfallet ell skäl för samordning raellan RIoch körkorlsregislret. Men dessa förbindelser kan utan svårigheter användasäven för förbindelser raed elt körkortsregister på annan dataraaskin. Vidarbetet raed RI har raan också utgått från atl ett särskilt körkortsregisterskall finnas utanför RI. Något centraltbefolkningsregister finns f. n. inte. Förberedelsearbete pågår dock för ellsådant register på ADB-basis. Även ora etl centralt befolkningsregister skulleupprättas inora överskådlig lid, är del dock i hög grad osäkert ora raanbehöver ställa så stränga krav på ell raaskin-systera för befolkningsregistrelsora på en anläggning för körkorlsregislret. En saraordning kan leda lill enonödig fördyring av driften av befolkningsregistrel och vidare leda lill eltdalasyslera som skulle inrymma en mycket stor mängd dala utan inbördes samband.Skulle elt centralt befolkningsregister inrättas och läggas pådireklåtkomslrainnen kan saraordning ske genora all persondala inte registrerasi körkortsregislrel ulan i varje konkret fall häratas frånbefolkningsregistret. Fören saraordning raed bilregistret talar förutora sarabandel mellanägarregisler och ett register över körkorlsinnehavare även den omständighetenatt polisen snabbt och kan få uppgifter ur båda registren. Härtillkomraer all riksdagsbeslutet ora bilregistret innebär bl. a. alllänsstyrelserna, sora skall svara för bilregistreringen, koramer atl fåterminalförbindelser raed del centrala bUregistret. 1971: 65 21 mensamtnyttjande av detta förbindelsenät måste innebära en väsentlig besparing.Övervägande skäl talar för en samordning mellan bil- och körkortsregister i denformen atl de placeras på sarama datamaskin-anläggning. En sådan samordning gerinle anledning lill annan bedömning beträffande lokalisering av anläggningenän den sora redan förutsatts för bilregistret dvs. Dalaraaskinell förbindelsebör vidare finnas raellan körkortsregislrel och RI. Sådan förbindelse avsesändå finnas raellan RI och bilregistret och bör kunna användas även förkörkortsregislrel, raöjligen under förutsättning av en viss utökning avkapaciteten. etl centralt befolkningsregister inrättas och persondata förkörkorlsregistrels räkning skall häratas därifrån, måste datamaskinellförbindelse finnas även med befolkningsregistrel. Vanliga offenlUghelsreglerskall gälla beträffande de icke sekretessbelagda uppgifterna ikörkortsregislrel, dvs. person- och körkortsdata i del egentiigakörkortsregislrel liksom de belaslningsdata, som skall registreras där. I etldalaraaskinelll register finns emeUertid uppgifterna inle i skriftlig form påell regislerkort. Därför krävs raera kvalificerad medverkan av den myndighetfrån vilken raan vUl få upplysning. Med hänsyn lUl atlkörkorlsregistrels egentiiga syfte är alt tillgodose trafiksäkerheten börregistret organiseras så atl i första hand polis, länsstyrelser och övrigaorgan raed trafiksäkerhelsuppgifter får tillgång lUl dala ur registret.Länsstyrelserna och Irafiksäkerhetsverkel, sora föreslås sora centralregistermyndighet, bör ha förbindelse raed registret via bildskärraar. Polisenoch tullen beräknas också få raöjlighet atl ordna lerrainalförbindelse raedregistret. Övriga myndigheter sora behöver uppgifter kan inhämta dem genomframställning tUl regislerrayndig-helen skriftligen, rauntiigen eller pertelefon. I vissa fall kan även överläranande av magnetband eller hålremsaförekoraraa. Även förbindelse via lerrainal kan tänkas ora en rayndighel harsådan. Allraänhetens räll all ladel av offentliga uppgifter raåste också tillgodoses. I princip kan dettatillgå så att allraänhelen får beställa uppgifter ur registret frånkörkortsmyndighel och eventuellt annan rayndighel, som har lärapliglerrainalförbindelse raed registret, eller direkt från den centralaregisterrayndigheten. Man bör även kunna få upplysning muntligen eller pertelefon från dessa rnyndigheter. Vid raer omfattande krav på uppgifter, sorafordrar särskild bearbetning, kan dock vissa begränsningar erfordras. Försådana bearbetade uppgifter bör del vidare vara möjligt all la ul en koraraersiellavgift. Sådan avgift bör också kunna tas ut av statiig rayndighel i vissa fall. 1971: 65 22 Flertalet av de reraissinstanser, som yttrat sig ikörkorlsregisterfrå-gorna, godtar utredningens förslag om elt centralregislerpå ADB-basis och accepterar därvid i regel utredningens raotiveringar ellerläranar dessa utan erinran. Statistiskacentralbyrån framhåller atl utredningens principförslag avseendekörkortsregislrel inte behandlar de ADB- och datatekniska problemen på någotraer detaljerat sätt ulan raera allraänl belyser de nya möjligheter som öppnarsig för ell register som lagras på direklåtkomslrainnen och koraraunikalionvia bUdskärmar saml skrivraaskins-terrainaler. Centralbyrån pekar på atl t. ex.direklkoraraunikalion dator till dator är en ännu inle färdigutvecklad teknik,sora kan visa sig svårgenoraförbar. Om avståndet mellandatorerna är storl kan också kostnaden för en sådan inforraalionsöverföringför närvarande bli hög. Problera kan vidare uppslå ora raan önskar användasamraa terminal till mer än en dalabas med kanske helt olika datorsystem. Bl.a. kan systemulvecklingskoslnaden bli större än beräknat. Det kan vidare visasig att raan t. ex. inte kan förvänta sig att hadirektåtkomst till både körkorlsregislret och RI-syslemet med registren påolika datorsystem. Några reraissinstanser har redovisat synpunkter i frågorrörande allmän uppläggning av ett centralt register och samordning med andraregister. framhåller atl en kompletterande utredning börgöras varvid bör bedömas lärapligheten av integrering raellan körkorts- ochpersonregistret och en sammankoppling med bilregistret. Statskontoret, ochbilregislerulredningen tillstyrker en saraordning av bilregistret ochkörkortsregislrel på sarama maskinanläggning med hänsyn lill påtagligapersonalmässiga och ralio-naliseringsraässiga fördelar. Organisationen av elt centralt körkortsregister Utredningen utgår från att länsstyrelserna fortfarandeskall vara körkorlsmyndigheter. Övervägandena ora organisationen begränsasföljaktligen i första hand tiU frågan ora vilken rayndighel sora skall haansvaret för registret, dvs. vara central registermyndighet. De uppgifter som bör ankomraa på den centrala myndighetenkan sammanfattas så att del bör åligga myndigheten alt föra ell centralt körkortsregister och enligtsärskilda bestäraraelser lärana uppgift ur detta, alt raedverka vid upprättande av ansökningsblanketter förkörkorl. Prop.1971: 65 23 att meddela föreskrifter och anvisningar i fråga orasättet för läranande av uppgift till körkortsregislrel, för annan rayndighelsinförande av uppgift i detta och för rayndigheternas inhämtande av uppgifterfrån registret, atl främjaen enhetlig tillämpning av bestämmelser angående körkorlsregistrering, att lainitiativ lill rationaliseringar och förbättringar beträffande körkorlsregistrering, atl ledasamarbetet med andra myndigheter i frågor sora rör registrering av körkort, attfastställa forraulär och blanketter avsedda för uppgifter, sora skallregistreras i eller häratas från körkorlsregislret, altansvara för del syslera- och prograraraeringsarbele sora krävs för registret, atl planera och handha utbildning inom sillverksamhetområde samt atl iövrigl handlägga allraänna frågor rörande registrering och tillverkning avkörkort. Om denmaskinella utrustningen placeras hos rayndighelen bör denna även svara fördrift och underhåll. Dencentrala rayndighelens rält all raeddela föreskrifter och anvisningar avserendasl regislreringstekniken men bör inle avse tillärapningen av bestämraelserangående prövning av körkorlsärenden. I denna del bör körkortsrayndighelernaliksora bära hela ansvaret. Avgörandevid val av regislreringsmyndighet är om man utgår från någon befintligrayndighel i vUken utsträckning rayndighelens verksarahetsområde anknytertill de uppgifter sora enligt vad ovan angivils åligger den centralaregisterrayndigheten. Atl dencentrala registermyndigheten skall föra elt centralt register behöver inteinnebära atl en dalamaskin placeras hos rayndighelen. Maskinutrustningen kan iprincip placeras var som helst under förutsättning att lämpligaförbindelselinjer till bl. a. polisen och körkortsmyndigheterna kan ordnassamt atl rayndighelen har raöjlighet att utöva en effektiv kontroll öververksarahelen. Inte heller är behovet av uppgifter ur registret av någonväsentlig vikt när del gäller atl bestämraa var ansvaret för det centralaregistret skall ligga. Eftersomkörkorlsregistreringens viktigaste syfte är att vara ell hjälpraedel itrafiksäkerhetsarbelet blir de rayndigheter sora främst koraraer i fråga förcentrala ledningsfunktioner Irafiksäkerhetsverkel och rikspolisstyrelsen.Organisatoriskt och funktionsraässigt ligger irafiksäkerhetsverkel närraaretill än atl svara för körkorlsregislreringen. Verket har deadministrativa förutsättningarna alt klara de uppgifter i övrigl sora skallåvila den centrala myndigheten. Härtill kommer att trafiksäkerhetsverket enligtprincipbeslut av skall vara huvudman för det centrala bilregistret.Om körkortsregislrel, sora utredningen förordar, placeras på sarama dataraaskin sombilregistret talar starka skäl för att de båda registren har samraa huvudraan. På grund av det anförda förordas atl Irafiksäkerhetsverkelblir central registermyndighet. Verket föreslås också ha ansvaret förtiUverkningen och det forraella utfärdandet av körkorten. I fråga ora vera sora skall svara för drift och underhållföreslår utredningen samma lösning som för bilregistret eftersom de bådaregistren förutsetts ha gemensam maskinanläggning. Flertalet remissinstanser uttalar sig inte iorganisationsfrågorna beträffande körkortsregislrel. De allmänna godlagandenav huvudprinciperna i utredningens förslag, som präglar de flestaremissinstansernas yttranden, får anses innefatta etl accepterande av förslagenäven på denna punkt. Statskontoret, i län ochNäringslivets trafikdelegation tillstyrker uttryckligen att statenstrafiksäkerhetsverk blir central registermyndighet. Övergången till ett centraltkörkortsregister Det system för utbyte av nuvarande körkort som utredningenföreslår förutsätter alt elt centralt register redan finns. Med hänsyn tillbristerna i det nuvarande systemet är det angeläget att det centrala registretbyggs upp raöjligl. Persondala skall häratas från länsstyrelsernasbefolkningsregister eller, om etl centralt befolkningsregister kommer lillstånd, från detta. Överföringen av persondata från länsstyrelsernasbefolkningsregister som finns lagrade på magnetband kan på dalaraaskinell vägske enkelt och på kort lid. För att fåtill stånd en anknytning raellan personnummer och kcr-kortsnummer för ca enmUjon regislerkort, som saknar person- eller folkbokföringsnumraer förkörkorlsinnehavarna, föreslår utredningen att felande personnuraraer inhämtassamtidigt med' en av bilregisterutredningen planerad förfrågan tillfordonsägarna. Körkorlsdata och de belastningsdata sora inle skall förasi RI måste häratas från de nuvarande körkortsregistren, de senare i den månrehabiliteringsregler inte införs som gör del onödigt. Den i och för sig enklasteraetoden för överföring av dessa dala lorde vara att utnyttja bildskärmsterminaler.Med hjälp av dessa kan uppgifter från registerkorten matas direkt in idatamaskinen. Terminaler för överföring av körkortsdata torde emellertid kunnainstalleras tidigast , dvs. sarama år som bilregistrets terminaler kanberäknas bli tagna i bruk. Prop.1971: 65 25 av att överföringen blir mycket tidskrävande till följd avden stora mängden regislerkort har övervägts om inte arbetet med överföringenav körkortsdata kan påbörjas tidigare. Detta innebär emellertid atl dala från registerkorten istället för atl överföras med bildskärraar raåste stansas på hålkort ellerhålremsa för överföring till magnetband. När den centrala dataanläggningen ärklar att las i bruk kan de sålunda lagrade uppgifterna föras över från magnetbandentill dataraaskinen. Stansningen bör lämpligen ske på de data-kontor som finns ivarje länsstyrelse. Genom atl på delta sätt förbereda överföringen av datalorde åtskUUg tid kunna vinnas. Överföringen av dala i enlighet med del sagdabör påbörjas . Med den skisserade överföringsmetoden lorde arbetet medstansning av data från de nuvarande registerkorten kunna påbörjas redan år1971. Stansningsarbetel beräknas kunna vara slutfört . Den slutliga saramanföringen av körkorlsdata ochpersondata torde kunna ske . I saraband härraed bör underöverföringstiden inträffade förändringar uppdateras. För detla arbete börbildskärmsterminaler kunna användas. Del centrala registret bör vara klart atttas i bruk . i finner de skisseraderiktlinjerna för övergången tUl ell centralt ADB-register ändamålsenliga.Slalskonloret anser att inhäratandet och överföringen av felande personnuraraerbeträffande körkortsinnehavare bör ske på det av utredningen föreslagnasättet. pekar på raöjUgheterna till likforraighel vidomläggningsförfarandel för bil- och körkorlsregistren, exempelvis när detgäller överföring av registerdata från nuvarande register. Gällande bestämmelser m. ni. Besi'ämmelser om körkorl finns i huvudsak i 2835 §§ VTFoch i 6275 §§ VTK. F. n. förekomraer körkorl raed tre olika grader av behörighet,näraligen för bil, motorcykel och traktor. Bilkörkort gäller även förmotorcykel och traktor. Den sora har körkorl för raotorcykel fär också köratraktor. Enligt 27 § YTF krävs för alt föra bil i yrkesmässigtrafik förutom körkort för bil även trafikkort. Detsamraa gäller i fråga oratraktortåg. Buss vartill räknas även fordonslåg med fordon byggda förbefordran av tillhopa flera än åtta passagerare får i sådan trafik förasendast av den som har trafikkort på vilket särskilt angetts all del berättigardärtill. 1971: 65 26 Formulärlill körkort fastställs av Kungl. Maj:l (32 § 2 mom. andra stycket VTF). Enligt70 § VTK skall körkort utforraas i huvudsaklig överensslämraelse med bilaga nr21 lUl "VTK och därtill givna anvisningar. Blanketter tUl körkorttillhandahålls av Irafiksäkerhetsverkel och trycks på riksbankenssedeltryckeri. Körkortetskall innehålla uppgift om körkortets Uttera (länsbokstav) och numraer, ange omkörkortet avser bil, raotorcykel eller traktor, uppta innehavarens naran ochfödelsedalura, ort och dalura för utfärdande saml rayndighelens underskrift ochstärapel. I förekoraraande fall skaU även finnas anteckningar ora atl körkortetinlUl den dag, då innehavaren fyller , gäller endasl för lätt raotorcykeloch traktor saral ora särskUda villkor som raeddelals vid körkortetsutfärdande eller erinran ora att särskilda villkor meddelats. På blankettenfinns ulryrarae för införande av ändrat namn ra. På körkortet skall vidaredels innehavarens foto, dels beläggningsslärapel anbringas saral slärapelbeloppelantecknas. skall även innehavarens personnuraraeranges på körkortet. Körkortet skall vara av lämpligl kartongpapper eller papperfodral med linneväv eller annat lämpligt raaterial. Kortet skall kunna vikas pårailten. Mållen skall vara orakring 12 X 13 cm.Fotot skall vara välliknande saral så beskaffat all del lärapligen kananbringas på körkortet. Fotots forraal skall vara ca 40 X 50rara, dvs. detsararaa som för passfoto. Körkortoch trafikkort utfärdas av länsstyrelse. Trafikkortelskiljer sig från körkortet bl. a. därigenora all det saknar foto men gäller åandra sidan endasl tiUsararaans raed körkorl för bil. Formulär till Irafikkortfastställs av Kungl. I delta avseende gäller fortfarande kungörelsen (1937:51) angående körkort och Irafikkorl. På trafikkortel anges utöver Irafikkorletsnummer även innehavarens kör-kortsnummer. Om trafikkortel gäller även förförande av buss, skall detla anges på kortet. Duplettkörkorlutfärdas när körkort förstörts eller förkommit eUer undergått sådanförändring, atl del inle lärapligen kan användas. Även vid namnändring och ivissa andra fall kan duplettkörkorl utfärdas. Duplettkörkorl ulfärdas efleransökan hos den länsstyrelse sora utfärdat körkortet. Del skiljer sig frånannat körkort därigenom att ordet "duplett" skall finnas på kortet.Bestämmelserna ora duplettkörkort finns i 32 § 4 mom. VTF. Föreskrifterna i VTFäger motsvarande tiUärapning beträffande utfärdande av duplettrafikkort (27 § 3raora. tolfte styckel YTF). Pågrund av ofullständigheten hos nuvarande registrering finns ingen exaktberäkning av antalet gäUande körkort och Irafikkorl. Antalet gällande körkorlför bU har emellertid uppskattats liU orakring 3,1 railj. vid ingången av år1968. Härtill koramer de körkorl sora gäller endast för motorcykel ellertraktor. Antalet raolorcykelkörkorl lorde knappast översliga 50 000 och antalettraklorkörkorl beräknas lill högst 20 000. 1971: 65 27 Delsaramanlagda antalet gällande svenska körkort torde enligt denna beräkningkunna uppskattas lill högst 3,2 milj. Antalet Irafikkort sora gällde vid börjanav har uppskattats till ca 230 000. Föratt ge en uppfattning ora de förändringar i körkortsbeståndet sora kan väntasunder den närmaste tioårsperioden har ulredning-e n gjorl vissa prognoser förutvecklingen av dels antalet körkortsinnehavare, dels antalet tillverkadekörkorl. Del totala antalet körkortsinnehavare uppgår enligt del raeslsannolika alternativet till ca 4,5 milj. Totalt beräknas igenorasnitl 225 000 körkort korama att utfärdas frara lillår 1980. 1949och vägtrafikkonventioner samt 1967 ärs riksdagsbeslut omdifferentierade körkort m. m. 1949års väglrafikkonvention är konstruerad så all varje stal som ansluter sig lillkonventionen förbinder sig alt godkänna körkorl sora utfärdals i annankonvenlionsansluten stal. Fömlsätlningen härför är dels all föraren uppfyllervissa krav i fråga ora ålder, dels all körkortet överensstäraraer med ell tillkonventionen fogat formulär. Enligt formuläret skall i körkortet anges femolika fordonskategorier. Genom anbringande av sigill eller stämpel anges denkategori som körkortet avser. är sedan 1952anslutet till väglrafikkonvention. En ny väglrafikkonvention har inovember 1968 undertecknats av bl. Denna är avsedd atl ersätta1949 års konvention. 1968 årsväglrafikkonvention är i fråga ora körkorten konstruerad på principiellt samraasätt sora den äldre konventionen. Anslutna stater åtar sig bl. a. atl godlagällande nationellt körkort om innehavaren uppfyller ålderskraven förmotorcykel, personbil och lätt lastbil samt för övriga fordonskalegorieroch om körkortet är utformat enligt vissa föreskrifter. Enligt dessa skallkörkorl beslå antingen av ell ark i format A 7 (74 X 105rara) eller av ell dubbelt eller tredubbell ark, sora kan vikas till detforraalel. Färgen skall vara skär. Handlingen skall bära rubriken och får dessutora ha raotsvarande mbrik på andra språk. Tvåsidor av körkortet skall utora i ell visst avseende som jag ålerkoraraer lill överenssläraraa med lill konventionen fogat formulär. Enligt formuläret skallen sida på numrerade rader uppta: 1. efternamn, 2. förnamn, 3. födelsedag ochfödelseort, 4. adress, 5. utfärdande myndighet, 6. ulfärdandeorl och -dag saml7. På samraa sida skall finnas etl foto av innehavaren säratmyndighetens underskrift, stämpel eller sigill. Vidare finns utryrame förinnehavarens namnteckning som dock får utelämnas. 1971: 65 28 Dessa är i huvudsak desamma som konvention,näraligen B. Personbiloch lätt lastbil, dvs. lastbil raed högst lotalvikl, saral sådant fordon med tillkopplal släpfordon om släpfordonels total vikt inte överstiger . Släpfordonels lotalvikl får dock vara större under förutsättning dels att den inte överstiger dragfordonels Ijänslevikt och dels atl fordonens saramanlagda lotalvikl är högst . C. Tunglastbil, dvs. lastbil med lotalvikl som överstiger , saral sådani fordon raed tillkopplal släpfordon om släpfordonets lotal vikl inle överstiger . D. Busssaml buss med tillkopplal släpfordon om släpfordonets lo talvikl inte överstiger . E. Fordonskorabinationi vilken del dragande fordonet tillhör någon av kategorierna B, C eller D men som sammantagen inle faller under någon av dessa kategorier. Förvarje kategori finns på körkortet etl utrymrae för raarkering. Av-siklen är altden utfärdande myndigheten skall ange vilken fordonskale-gori körkortet avsergenom atl sälta stämpel eller sigill i utrymmet för denna. Den nya konventionentillåter emellertid att denna ordning helt utgår, ora i stället en rad 8 införspå körkortet och på denna anges bokslaven eller bokstäverna för den eller defordonskalegorier som körkortet avser jämte en asterisk för varje kategori förvilken körkortet icke gäUer. Formuläret innehåller också en sida med plats föranteckningar ora förnyelse av körkortet. Den sidan får uteslutas. Konventionenger fördragsslulande länder rält all under vissa förhållanden orahänderlakörkorl utfärdat i annan stat raen innehåller ingen regel ora anteckning påkörkortet av annan stat än den sora utfärdat del. Körkortet skall ulfärdas pådel utfärdande landets språk och med latinska bokstäver eller raed s. k.engelsk stil. Körkorlför traktor behandlas inte i konventionen. 1967års riksdagsbeslut innebär atl fera olika klasser av körkort skall finnas,näraligen en för traktor och fyra för raotorfordon. Av de senare klassernaskall en avse motorcykel, en personbil och lätt lastbil upp lill 3 500 kglotalvikl, en tung laslbU och en buss. Körkorten för tung lastbil och bussskall också berättiga till förande av bil i yrkesmässig personbefordran och medtillkopplal släpfordon, oavsett dess vikt. Den sora har körkorl för personbiloch lätt lastbil raåste däreraot undergå särskilt prov för all få köra iyrkesmässig personbefordran eller med släpfordon sora är tyngre än 750 kgeller, under vissa omständigheter, . Sådan räll skall anges påkörkortet med särskild påleckning. Körkorlen för motorfordon skallockså gälla för traktor och alla bilkörkor-len även för motorcykel. Körkortetför tung lastbil skall gälla för alla 1971: 65 29 fordonsslagutom buss, raedan busskörkortet skall gälla saratiiga kör-korlspUkliga fordon.Sora en följd av riksdagsbeslutet koraraer det nuvarande trafikkortel altförsvinna och ersättas av körkort för det fordon sora används i denyrkesmässiga trafiken och, när det gäller innehavare av körkorl för personbiloch lätt lastbil och rör sig om yrkesraässig personbefordran, körkort medpåleckning alt innehavaren har behörighet för sådan trafik. Föratl den nya körkortsulformningen emellertid inte skall behöva ändras när 1968års konvention träder i kraft föreslår utredningen atl de nya körkortenutforraas i enlighet raed denna. Jagövergår nu till att redogöra för utredningens förslag samt för remissyttrandenai dessa delar. III.Förfalskningsskydd m. m. Körkortetsprimära uppgift är alt tjäna som bevis om att innehavaren är behörig atl förakörkortspliktigt fordon. Körkortet är således i första hand enbehörighetshandling, som det är angelägel att raotverka förfalskning av. Kravenpå atl körkortet skall förses raed etl effektivt förfalskningsskyddsaramanhänger emellertid huvudsakligen med att körkortet i stor utsträckningtjänstgör även sora legitimationshandling. Det kan ifrågasättas i vad månhänsyn skall las lill denna funktion vid bestämmande av körkortets utforraning.Principiellt rikligast vore alt körkortet brukades endast som behörighetsbevisoch atl identifiering skedde genom en speciell legilimalionshandling. Så längedel inte finns en allmän legilimalionshandling lorde det dock inte varalämpligl att hindra att körkortet används sora legiliraalionshandling.