prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Visskonsultverksamhet, som inte har direkt anknytning till atom-energiarbelel,ligger i program 5 tUlsammans med kostnaderna för de centrala försäljningsfunktionerna.Program 6 omfattar bolagets produktion, huvudsakligen av instrument ochisotopservice. Program 7 omfattar driften av reaktorer, aktiva laboratorier ochövriga anläggningar, kostnader för verkstäder, dalamaskinarbete, kemiskaanalyser, el och värme, byggnadsunderhåll, skydd och säkerhet. Program 8 orafattarföretagsledning och central administration, program 9 större investeringar avengångskaraktär och program 10 låneräntor, skatter och bokföringstekniska poster såsom lagerändringar och skuld/fordringsändringar. Bolaget föreslårföljande disposition av statsanslaget för utvecklingsarbete inom reaktor- och bränsleområdet. i förhållande till 1970/71 bete, termiska reaktorer bete, snabba reaktorer Långsiktig, målanknuten forsk- -0,3 -0,1 -0,2 vice, teknisk service -1,7 -f0,2 -2,1 10. a) Låneräntor och skatter b) Lagerändringar, skuld/ford- ringsändringar m. m. -6,1 -1,0 Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet UO Vid sidan om den verksamhet somfinansieras med del direkta statsanslaget har bolaget en betydande verksamhetbaserad på annan finansiering. Följande tabell visar de beräknade intäkternasfördelning på de olika programmen för budgetåren 1969/701971/72. Den långsiktigaforskningen inom bolaget skall i princip finansieras genom bidrag frånstyrelsen för teknisk utveckling (STU) och forskningsråden. Intäkterav uppdragsverksamheten m. m. Forsknings- och utvecklingsarbete, ter- Forsknings- och utvecklingsarbete. Långsiktig, målanknuten forskning Reaktordrift, laboratorieservice, tekn. Den relativt stora ökningen raellanbudgetåren 1969/70 och 1970/71 är delvis förorsakad av faklureringsförskjutningmotsvarande ungefär 3 milj. kr. Utvecklingen av termiska reaktorer ifortsatt samarbete med industrin är f. n.bolagets viktigaste arbetsuppgift. Den hårda konkurrensen på reaktorområdelmedför stora krav på förbättrade prestanda hos reaktorer och reaktorbränsle.För utvecklingsarbetet är bolagets resurser i Studsvik av central betydelse. Debehöver dock planraässigt förnyas och kompletteras för atl motsvarautvecklingens krav. har gett värdefulla driftserfarenheter samtmöjligheter till bränsleprovning i full skala. Bolaget bevakar och utredermöjligheterna alt utnyttjaMarviken-anläggningen för utvecklings- och provningsarbeten. a. undersöksmöjligheterna alt i reaklordel ulföra vissa experiment beträffandefunktion och tillförlitlighet hos utrustningar avsedda atl förhindra ellerbegränsa verkningarna av felfunktioner och haverier. Studier av materialproblem utgör redan nuen relativt stor del av bolagets arbetsprogram och blir av central betydelseför bolagets framtida verksamhet. Vid utvecklingen av reaktorer mot högretekniska prestanda och bättre ekonomi ställer konstruktörer och tillverkarekrav på fördjupade insikter i materialens beteende. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 111 ocksåav mycket stor vikt i sammanhanget. Vad gäller kapslings-raaterial innebär t.ex. verksamheten att bolaget i samarbete med Asea-Atom och Jernverkstuderar mekaniska egenskaper som är av betydelse vid lång lids användning avzirkoniumlege-ringar, främst Zircaloy-2, exempelvis krypning och utmattning.Insatserna på Iryckkärlsslål inriktas påde säkerhetsanknutna problemen. Det nordiska betonglankprojeklel iStudsvik avser atl med en skalmodell klarlägga möjligheterna att utnyttjatryckkärl av förspänd betong för vatlenreaklorer. Provningsprogrammel, som lillstörsta delen har avslutats, har givit tiUfredsställande resultat. Pågmnd av de stora kostnader som är förknippade med utvecklingen av snabbareaktorer saml den relativt sena starten för de svenska arbetena anser bolagetdel vara lämpligast atl i inledningsskedetsikta på exploatering av reaktorsystem på licensbasis. Möjlighet bör dockfinnas lill en oberoende inhemsk tillverkning av snabbreaklor-bränsle.Insatserna avses genomföras med utnyttjande av bredast möjliga internationellakontakter. bemyndigade (prop. 15 s. 94, SU 13, rskr 13)Kungl. Maj:t all under vissa särskilt angivna förutsättningar godkänna ellsamarbetsavtal mellan Atomenergi och utländsk ulvecklingsorganisationbeträffande utveckling av snabba reaktorer. Av finansiella skäl har emellertidde berörda parterna beslutat atl skjuta på avgörandet om ell sådant avtal. Marknadeninom bränsleområdel kommer i fortsättningen att i storlek närma sigreaktormarknaden, och blir frågan om kärnbränsleförsörjningen alltmer aktuell. Arbeten inom de olikadelarna av bränslecykeln blir därför också en av Atomenergis huvuduppgifter.Sambandet mellan alternativa reaklorlyper å ena sidan och uranförbmkning,totalekonomi m. m. å den andra måste bli föremål för fortlöpande studier isamarbete med kraftindustrin och marknadens övriga intressenter, likaså studierbeträffande anrikning av uran och upparbetning av använt bränsle. En intensivbränsleelementutveckling är en förutsättning för varje reaktortyps fortsattakonkurrenskraft. Bolaget bedriver här i nära samarbete med Asea-Atom ettavancerat forsknings- och utvecklingsarbete. Delta arbete inriktas på såväluran-anrikat som plutoniumanrikat bränsle för termiska reaktorer. optimaltutnyttjande av plutonium blir en allt viktigare del i kostnadsbilden inombränslecykeln. i Mol för upparbetning av använt bränslebedöms ge sådana erfarenheter på området även underkommande budgetår att egna utvecklingsarbeten inle behöver ulföras.Bolaget bevakar utvecklingen beträffande strävandena atl i få lillstånd anrikningsanläggningar för uran med alternativa anrikningsförfaranden. Säkerhets- och miljöfrågor ägnasbetydande uppmärksamhet i bolagels arbete. Atomenergi har tillgång tillexpertis inom flertalet av de Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 112 ämnesoraråden som berörs av säkerhetsgranskningen.Säkerhels- och tillförlitiighetsfrågorfår allt större betydelse när kärnkraftutbyggnaden ökar i omfattning och när minskade avstånd till befolknings- eller industricentrablir aktuella. De accentueras också av de allmänt ökade kraven på mUjövänlighet och säkerhet hos alla industrianläggningar. a. i ell omfattande nationellt och internalionelll samarbete påreaktorsäkerhetsområdel samt i en nystartad utredning inom över frågor omhantering och förvaring av radioaktivt avfall. Atomenergi har för vissainvesteringar i anläggningstillgångar intill den31 erhåUit lån från statens utlåningsfonder på sammanlagt120 milj. kr. mol avlämnande av skuldförbindelser på motsvarande belopp. Lånenskall löpa med normalränta för lån från statens utlåningsfonder. Räntan erläggsårligen och . I fråga om återbetalning av lånetskall gälla vad Kungl. Maj:t härom särskiltbestämmer. Bolaget har med hänsyn till framtida avskrivningsbehovifrågasatt utbyte av de räntebärande skuldförbindelserna och hemställt omanvisningar från Kungl. Maj:l beträffande förfaringssättet för kommandeavskrivningar. Enligt den senare prognosen från centraladriftledningen kommer atomkraften all svara för 3040 "/o av den svenska elproduktionen. Det förstakommersiella svenska alomkraflverkel, I, är färdigställt ochskall enligt föreliggande planer leverera full effekt . Beställareär kraftgrupp (OKG) i vilken åtta komraunala och privatakraftföretag saraarbelar. Asea-Atom är huvudleverantör för den komplettaanläggningen omfattande bl. a. en lättvatlenreaktor av kokartyp. Därutöver harAsea-Atom tre lättvaltenaggregal för svenska atomkraflverk i beställning. De nya atomkraflverk som byggs under1970- och 1980-talen blir av stor betydelse för den svenskaenergiförsörjningen. Jag förutsätter att forsknings-och ulvecklingsorganisalioner, kraflförelag och tillverkande industrikommer att satsa hårt på alt göra dessa kraftverk tillförlitiiga, säkra och ekonomiska i drift. Såvitt nu kanbedömas koramer termiska reaktorer främst lältvaltenreaklorer avkokar- och tryckvatlentyp all domineraalomkraftutbyggnaden såväl inom som utom . Enfortsatt utveckling av konstruktionerna och däri ingående komponenter kanförutses. Forsknings- ochutvecklingsarbetet vid Atomenergi är ell mycket väsentligt led i ulbygganden av den svenskaatomkraften. Verksamheten vid bolaget har som ett huvudmål all öka svenskindustris möjligheter att konkurrera på den växande marknaden för reaktorer,bränsle och komponenter till atomkraftverk. Den1 överfördes lill Asea-Atom den projekterings-, lill- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 113 verknings-och försäljningsverksamhet på reaktor- och bränsleområdel, som tidigarebedrivits inom Atomenergi och ASEA. Detta innebar i sin tur en omläggning av arbetet inom Atomenergi. En plan för den stats-finansieradeverksamheten hos bolaget under budgetåren 1969/70 1973/74 godkändes av riksdag. Det är värdefullt atl bolagetdärigenom fått preciserade mål för sin verksamhet och elt fast planeringsunderlagför . Planen förutsätter en fortsalt ökning av bolagets uppdragsverksamhet, som inklusive forskningsbidrag redan nu svarar för drygt en tredjedel av bolagels omsättning. I linje med vad jag tidigare anfört anserjag atl Atomenergis resurser i form av personellt kunnande och kvalificeradutrustning skall sällas in framför allt på sådant arbete som kan bidra till attöka driftsäkerheten och förbättra ekonomin för de atomkraflverk som under1970-talet skall tas i bruk i . Säkerhets- ochmiljöfrågorna bör självfallet alltid ha hög prioritet i utvecklingsarbetet.Bolaget koncentrerar nu sina utvecklingsresurser för termiska reaktorer lUl de problem som rörbränslet och härden ävensom lill de säkerhetsproblem som rör reaklorsysteraet idess helhet. Sannolikt kommer del att blimöjligt för bolaget alt utnyttja Marvikenanlägg-ningen för utvecklings-och provningsarbeten. Del är betydelsefullt all närmare kännaegenskaperna hos de material och det bränsle som utnyttjas iatomkraftanläggningarna. Det har t. ex.förekommit besvärande driftstörningar på grund av material- och bränsleskadori utländska atomkraflverk efter alt dessa varit i drift . Inomramen för insatserna på materialområdet har Atomenergi bl. a. deltagit i ettnordiskt belongtankprojekt. De uppnådda resultaten har varit goda och kan fåsärskild betydelse ora det visar siglämpligt atl i bygga nya atomkraftstationer i närheten av tättbebyggdaområden. Jag vill erinra om att en offentlig utredning om närförläggningav atomkraflverk är under arbete. I de större industriländerna bedrivsnumera omfattande utvecklingsarbeten för att få frara snabba bridreaktorer.Denna reaktortyp utnyttjar bränslet ytterst effektivt och anses kunna leda tilllägre kraflkostnader. EnUgt Atomenergisbedömning kan de snabba reaktorerna förväntas slå igenom kommersiellt . Maj:t (prop. 15 s. 94, SU 13, rskr 13)att godkänna ett samarbetsavtal mellanAtomenergi och utiändsk utvecklingsorganisation beträffande utvecklingav snabba reaktorer. I planerna ingick ett femårigt utvecklingssamarbete, industriellt samarbete omfattande bl. a.li-censoptioner på reaklorsyslem och bränsle samt option på köp av enprototyp där svenska leverantörer skulle kunna bidra med vissa leveranser ochdär svenskt bränsle skulle kunna utprovas. Del förutsattes atl den tillverkande industrin och kraftföretagenskulle bidra till finansieringen. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 114 Atomenergi har anmält, att de anslagsom bolaget kan disponera för detta arbete och de resurser som övrigaintressenter inom landet kan ställa till förfogande inteförslår till utnyttjande av det förutsedda saraarbelsavlalel i avseddomfattning. De resurser som anses kunna disponeras för arbeten med snabbareaktorer bör, enligt bolagets uppfattning, satsas påatt förvärva ytterligare kunskaper om de nya reaktorernas system och säkerhetsegenskaperså atl ell fullt utbyggt samarbete kan etableras längre fram. Bolaget anser detvidare vara väsentligt all reaktorindustrin förbereder sig för rollen somkompetent licenstagare. Atomenergi har därför träffat avtal omforskningsutbyte med den brittiska atoraenergiorga-nisationen och förhandlarmed motsvarande organisationer i andra länder. Asea-Atom och Atomenergi harvidare träffat avtal med ett amerikansktföretag som ger möjlighet att till följa utvecklingenav ett bridreaktorprojekl. Ett samarbelsavtal av del slag som tidigareplanerats har mol den angivna bakgrunden skjutits . Atomenergi bör i sin anslagsframställningför /73 närmare belysa vilka insatser på snabbreaktorområdet sombolaget anser del motiverat att göra inom landet för alt möjliggöraatt snabba reaktorer införs i det svenskakraftsystemet under medverkan av svensk industri. Del uranbränsle som används förproduktionen av atomkraft i reaktorer genomgår flera olika stadier frånutvinning av naturligt uran fram till förvaringen av det radioaktiva avfallet.I denna s. k. bränslecykel ingår bl. a. anrikning och upparbetning. Frågan omSveriges försörjning på lång sikt med uran och Övriga tjänster inorabränslecykeln övervägs f. n. inora industrideparteraentel. Atomenergi svararhärvid för vissa undersökningar och förhandlingar rörande anrikning och upparbetning. Bolaget bedriver också i samarbete medAsea-Atom ell omfattande forsknings- och utvecklingsarbete beträffandeuran- och plu-toniuraanrikade bränslen för terraiska reaktorer. Ett optimaltutnyttjande av plutonium blir en alltviktigare del i kostnadsbilden inom bränslecykeln. Atomenergi är helt statsägtoch har för vissa investeringar i anläggningstillgångar intill den 31 december1969 erhållit lån från statens utläningsfonder på sammanlagt 120 milj. kr. motskuldförbindelser på motsvarande belopp. Lånen löper med normalränta för lånfrån statens utlåningsfonder. Atomenergis räntekostnader för lånen redovisasunder förevarande anslag. För att bolagetskall kunna göra planenliga avskrivningar på sina an-läggningstillgångar fr. o. m. år 1971förordar jag all nämnda skuldförbindelserper byts ul mot en icke-ränlebärande skuldförbindelse på 120 milj. kr. Eftersom bolaget imotsvarande mån får minskade ränteutgifter till staten, böranslagsramen för femårsperioden /71 Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 115 1974/75minskas med 7,2 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1971/721974/75. I den mån bolaget göravskrivningar på anläggningstillgångarna i sina bokslut bör skuldförbindelsensbelopp kunna justeras genom att staten efterskänker den del avsin fordran på bolaget sora svarar mol verkställd avskrivning. Under åberopande av vad jag anfört i detföregående hemställer jag, att Kungl. alllill Atomenergiverksamhet inom Aktiebolaget för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av 51800 000 1969/70Utgift 2 991 263 1970/71 Anslag 3 500 000 1971/72Förslag 4 100 000 Från anslaget bestrids främst Sverigeskostnader för dellagande i verksamheten inom del Internationellaatomenergiorganel (lAEA) och kostnader för vissa projekt inom det av OECDbildade Europeiska atomenergiorganel () saml för nordiskt samarbete påatomenergiområdét. I övrigt belastas anslaget av resekostnader m. m. i sambandmed internationella atomenegisammanlräden. De största kostnaderna hänför sigtill medverkan i ENEA-projeklen och saral undertidigare budgetår även Eurochemic. Utgifler för resp. budgetår redovisas i följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. Beräkad ändring 1971/72 En närmare redogörelse för de olikaprojekten har lämnats i prop. 1970: 1 (bU. 15 s. 99). 1.Sveriges bidrag lill reguljära och allmänna fond. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 116 bidragenligt treårsavtal 19701972 utgör totalt 2,8 railj. bidragenligt treårsavtal den 1 april 1970den uppgår sammanlagt liU 3,8milj. Beloppet1969/70 avser aktieteckning i Socielé de Fluoration de rUranium. Det svenska bidraget enligtfemårsavlal 19701974 beräknades till ca 5,4 milj. kr. Dessa medel bör liksomhittills anvisas över anslaget till under tredje huvudtiteln. Beloppet avserhuvudsakligen kostnader för svenskt deltagande i en nordisk arbetsgrupp rörandereaktorsäkerhet. Beloppetavser kostnader för dels resor, dels anordnande av konferenser m. m. i . I beloppet harräknats in kostnader om ca . för svenskt dellagande i den fjärdeGenévekonferensen för kärnenergins fredliga utnyttjande. Genom fördraget om förhindrande avspridning av kärnvapen som ratificerats av sedan delgodkänts av (prop. 1969: 164, UU 24, rskr 374) väntas lAEA komma attfå vikliga nya uppgifter i fråga om kontroll av klyvbart material. a. härav beräknas bidraget till organisationen öka. Dearbeten som med svenskt stöd och enligt långsiktiga åtaganden bedrivs påENEA-projeklen , Dragon och Eurochemic utgör för del värdefulla komplement lill del inhemska utvecklingspro-grararael.Även del nordiska saraarbelet på atomenergiorarådet har givit positivaerfarenheter. AB Atomenergi har fått i uppdrag altarrangera del svenska deltagandel i den fjärde förkärnenergins fredliga utnyttjande . Jag har beräknat medelhärför. Jaghemställer, att Kungl. att lill Internationelltatomenergisamarbete för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran 1969/70Utgift 10 000 000 Reservation 1970/71 Anslag 8 100 000 1971/72Förslag 8 100 000 Från anslaget bestrids kostnaderna förutvecklingsarbete rörande utvinning av uran ur de mellansvenska skiffrarna vidAB Atomenergis uranverk i . Arbetet syftar till atl gelekniskl-ekonomiskl underlag för ett beslut om en eventuell framlidaproduktion av uran ur de Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet Utvecklingsarbetetavses pågå /701971/72 till en kostnad av 25 milj.kr. i 1969/70 ärs pris- och löneläge (prop. 1969: 49, SU 88, rskr 226).Kostnaden innefattar viss drift vid verket och beräknas brutto ulan hänsynlill värdet av producerat uran. Bolagets prognoser ochplaner för verksamheten t. o. m. /72 framgår av följandesammanställning (i 1 OOO-tal kr. Sovring, krossning och Utvinning av uran ur Vid beräkningen avmedelsbehovet för /72 har hänsyn tagits till en beräknad ökningav pris- och lönenivån med 1,3 mUj. i förhållande till /70. Som framgår avsammanställningen beräknar bolaget bruttokostnaden för utvecklingsarbetetunder treårsperioden lill totalt 27,1 raUj. med hänsyn tagen lill pris- ochlöneutvecklingen. Frågorna om den framlidakärnbränsleförsörjningen kräver betydande uppmärksamhet. Uranbehovet i världenkommer att stiga i samband med att nya kommersiella atomkraflverk tas i driftoch svarar för en ökande andel av energiproduktionen. I enlighet med ell av1969 års riksdag godkänt treårsprogram pågår undersökningar för atl klarläggade tekniska och ekonomiska förutsätlningarna för att i stor skala 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 118 utvinnauran ur svenska mineralfyndigheler. i används därvid förall utveckla och utvärdera processer och teknik för billigare uranulvinning. En redovisning av dessa arbeten och förslag beträffandeden fortsatta uranförsörjningspolitiken kommer att läggas fram för åretsriksdag. Vid beräkningen avmedelsbehovet för verksamheten i m, ra. under nästa budgetår har jag uppskattat bruttokostnaden förutvecklingsarbetet /701971/72 lill totalt 26,2 milj.kr. Jaghemställer, atl Kungl. alt till Utvecklingsarbete rörandeutvinning av uran för /72anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 119 I samband medbudgetreformen blev dåvarande domänstyrelsen affärsdrivande verk. Dennuvarande benämningen domänverket, som gemensam beteckning för domänslyrelsenoch den lokala skogsförvaltningen, tillkom . I beslut av (prop. 1968: 103, JoU: 32, rskr 269) fastställdes vissa nya riktlinjerför domänverkels verksamhet. Enligt dessa skall verket med sikte på ett gottekonomiskt utnyttjande driva skogsbruk på den fasta egendom som hör lilldomänverkets fond, i övrigl förvalta denna egendom och andra tillgångar som hörtill fonden saml förvalta och öva liUsyn över vissa andra allmänna skogar ochecklesiastika boställens skogar. Det statiiga skogsbruket skall drivas uthålligt,affärsmässigt och effektivt. beslut syftadeockså till samordning av statens skogsbruk och skogsindustri. Det gemensammamålet för verksamheten vid domänverket och AB Statens skogsindustrier ()skall vara att åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte ochdärvid prestera ett ur förelagsekonomisk synvinkel rimligt årsresultat. Fr. o. m. ledsdomänverket av en särskild verksslyrelse. Denna beslår av chefen fördomänverket, verkställande direktören i och fyra andra ledamöter somKungl. Maj:t utser särskilt. Styrelsen består tillövervägande del av samma personer som ingår i . Deltalångtgående personsamband i styrelserna är ett viktigt led i samordningenmellan de båda företagen. Chef för domänverket ären generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Verkets centralaförvaltning är uppdelad på fem huvudenheter: försäljningsavdelning, driftsavdelning,rationaliserings-avdelning, ekonoraiavdelning och personalavdelning. Den lokalaskogsförvaltningen är indelad i 8 distrikt, vilka i sin tur äruppdelade i saramanlagt 68 revir och 3 domänoraråden. Antalet sysselsatta inomdomänverket framgår av följande sammanställning. 1965 1966 1967 1968 1969 Antal arbetare 7 200 6800 6300 5800 5400 Antal tjänstemän 1780 1750 1700 1690 1650 hardomänverkels ijänstemannapersonal minskat med ca 7 "/q. har arbelarstyrkan reducerats medca 25 o/o till följd av rationaliseringar främst genom fortgående mekaniseringav arbetsprocesserna inom skogsbruket. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 120 Domänverketsskogsmarksinnehav exklusive renbetesfjällens skogar och nationalparkernauppgick vid till i runt tal 3,9 milj. hektar produktivskogsraark, vilket utgör ca 18 Vo av landets produktiva skogsmark. Domänverkels försäljningav skogsprodukter består av skog på rot och upparbetat virke. Främst beroendepå önskemålet all lill skogen knyta en fast arbetarstam har efter hand enförskjutning skett från rot-försäljningar mol egna avverkningar. Under1930-lalel utgjorde rotförsäljningen mer än hälften av den totalavirkesförsäljningen, medan den f. n. är endast ca 12 »/o. Domänverkels försäljningav virke framgår av följande saramanstäUning. 1965 1966 1967 1968 1969 Milj.msk 7,5 7,5 7,6 8,1 8,3 Av den totalaförsäljningen på 8,3 milj. skogskubikmeter utgjordes 0,9 milj. avrolförsäljning medan återstående 7,4 milj. hänförde sig till upparbetat virke. Domänverkels ekonomiskaställning fraragår av följande sammanställning (i milj.kr. 1965 1966 1967 1968 1969 Omsättningstillgångar exklusive lager ochvaror i arbete Fysiska anläggningstillgångar Finansiellaanläggningstillgångar Egetkapital (statskapital) ' Inklusive redovisad vinst att inleverera tillstaten. T. o. m. harinvesteringarna avskrivits det år de gjorts. Fr. o. ra. har verketövergått lill planenliga avskrivningar för byggnader, vägar och raaskiner. Isaraband härmed har gjorts en uppskrivning med 82,7 milj.kr. motsvarande värdet av i bruk varande byggnader, vägar, maskiner ochinventarier. Domän-fonden har härvid uppskrivits med motsvarande belopp. Del bokförda värdet avverkets skogs- och jordbruksfastigheter uppgick till 387 milj. kr.Motsvarande taxeringsvärde uppgick lill ca 1 600 mUj. BlandanläggningstUlgångama ingår också aktier i och , ABläders Bruk särat AB skogar bokförda till elt värde av 34 railj. Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 121 eget kapital bestod t. o. m.år 1968 av dels del statskapital som verket har all förvalta underdomänfonden, dels förnyelsefonden för återväxlkoslnader. Dessutom ingick ettpar mindre fonder. I enlighet med nämnda ändrade grunder fördomänverkels förvaltning av statens skogar har den under domänfondenredovisade markfonden upplösts den 31december 1968. Behållningen inom fonden har överförts till en nyinrättadinvesteringsfond. Vidare har en disposilionsfond inrättats. upplöstes ävendomänverkets förnyelsefond för återväxlkoslnader m. m. Behållningen undersistnämnda fond har fördelats med 1/6 på investeringsfonden och 5/6 pådisposilionsfonden. ekonomiska resultat åren1965 1969 framgår av följande sammanstäUning (i milj. ./.0,8 ./.1,7 ./2,4 ./.8,6 ./.2,5 /.7,4 ./.9,9 ./.2,6 Rörelseresultat i % av Redovisat resultat i % ' Avskrivningar = investeringar .