prop · FU0356 · 1971-12-31 00:00:00 — Dessutom kan man inle heller bortse från denännu allvarligare risken alt bolaget med otUräckligt kundunderlag aldrig erhåUerden specialkunskap, som skulle vara motivet för dess existens. Jagkan för min del inle förorda att det av utredningen föreslagna konsultbolagetkommer lill slånd. I stället bör man främst ta fasta på de möjligheter atl förbättrautbytet av resurserna för information som finns inom myndigheterna. a. det av utredningen påvisade utbildningsbehovet in i bUden. Jagåterkommer lill della i del följande. Enväsentlig uppgift på samhäUsinforraalionens område är alt få lill slånd eneffektiv samordning av myndigheternas informationsverksamhet. Utredningen harpåpekat all myndigheterna i stor utsträckning uppträder som isolerade organ isin konlaklverksamhel. Myndigheternas information är också i ganska ringa gradinriktad på atl klargöra för medborgarna hur åtgärder på olikamyndighetsområden griper in i varandra. Delbehövs enligt min mening ell särskilt organ med uppgift all verka församordning av samhällets olika informationsinsatser. Detla organ bör vara välförankrat i myndigheterna. För alt tillgodose detta behov bör en särskild nämndtillskapas. I nämnden bör ingå representanter för myndigheter som har enomfattande och för den övriga förvaltningen intressant informationsverksamhet.Dessutom bör de kommunala och landslingskommunala sektorerna vararepresenterade i nämnden. Nämndenbör verka för alt myndigheterna redan på planeringsstadiet söker samordna sininformationsverksamhet utifrån en grundsyn som utgår från individens samladebehov. Alla de myndigheter som berörs av en sådan samordning kan inte tänkasbli representerade i nämnden. Samordningsfrågorna får därför lösas på annatsätt. a. bör myndigheterna på elt tidigt stadium rådgöra med nämnden omsina informationsplaner. Nämnden bör också få tillfälle att yttra sig över myndigheternasframställningar om medel för informalionsändamål. Också i de fall då stat ochkommun gemensamt svarar för viss samhäUsservice bör nämnden verka församordning av informationsinsatserna. Detär naturligtvis av storl värde all de erfarenheter som olika myndigheter får isin informalionsverksarahel, och som har etl vidare intresse, verkligen komraerandra rayndigheter till del. Del bör därför ankorama på nämnden all finnaformer för insamling och bearbetning av sådana erfarenheter och sedan förmedla resultaten tillmyndigheter som kan antas ha nytta av dessa. För all kunna fullgöra sina uppgifter bör nämnden fåtillgång till ell raindre kansli. I någon raån bör kansliet stå liU förfogandeför rådgivningsverksamhet lill myndigheter, sora saknar egen inforraationsperso-nal.Om del på grundval av erfarenheterna från nämndens verksamhet uppkommer behovav atl utöka konsultfunktionen, får nämnden återkomma tiU Kungl. Maj:t härom.1 del sammanhanget får också i så fall frågan om avgiftsbeläggning avtjänsterna övervägas. Del bör över huvud slå nämnden fritt all utifrån faktisktkonstaterade behov lägga fram förslag som syftar till all resurserna förinformationsverksamheten utnyttjas mera rationellt. Den av raig förordade näranden bör inrättas den 1 juli1971. Jag beräknar medelsbehovel för nämnden under /72 till ca400 . Jag har därvid räknat medel för bl. a. en chef för kansliet och iövrigt två handläggande tjänstemän saml erforderlig bilrädespersonal.Beträffande avtalsbara anställnings- och arbelsviUkor avser jag atl ge statens avlalsverkdet förhandlingsuppdrag som behövs. Till frågan om anslag ålerkoraraer jaglängre fram. Vidgade medel för informationsverksamhet Utredningen anser all myndigheterna inora ramen förnuvarande anslag saknar möjligheter all i rimlig utsträckning tUlgodosemedborgarnas behov av samhällsinformation och att delta har lett till diskrimineringi informationshänseende av vissa medborgarkalegorier. konstalerasemellertid atl myndigheterna inte i någon större utsträckning har begärt medelför vidgad informationsverksamhet i sina anslagsframställningar. Genominrättandet av ell centralt rådgivningsorgan anser utredningen alt det börvara möjligt att utarbela planer som motiverar all medel ställs lillförfogande med kort tidsfrist och utan atl invänta behandlingen i den gängsebudgetprocessen. Utredningen föreslår därför all 30 milj. resp.50 milj. kr. ställs till förfogande för informationsverksamhet. Medlen skulledisponeras av Kungl. Maj:I och användas efler framställning av myndigheterna isärskild ordning. I princip delar jag den tveksamhet till tanken på eltsärskilt anslag för inforraation sora kommit till uttryck i det särskildayttrandet och från flera håll vid remissbehandUngen. Utredningens egen grundsyninnebär atl informationsåtgärder utgör korapleraent och ibland alternativ lillandra åtgärder inom myndigheternas verksamhetsområden. Planeringen avinformationsåtgärder bör därför hållas samman med övrig verksamhetsplanering. Etlmera begränsat belopp än de av utredningen angivna bör emellertid även på kortsikt kunna utnyttjas effektivt och meningsfuUt. Jag förordar atl 15 milj. kr.ställs till förfogande för en I beloppet bör även inrymmas administrationskostnader förnämnden och den merkostnad som följer av det förslag om dagspressannonseringsom jag återkommer till i del följande. Nämnden bör få anslå medeltill informationsprojekt efler framställning från berörda myndigheter. Nämndenbör emellertid också ha möjlighet att själv ta initiativ till informationsinsatser.Informationsprojekt som i första hand bör komma i fråga bör vara sådana somsyftar till upplysning om medborgarnas rättigheter och skyldigheter. Särskildvikt bör läggas vid projekt sora innebär en saraordning av olika myndighetersinformationsverksamhet. Genom sin sammansättning bör nämnden ha godaförutsättningar atl identifiera områden där behovet av samordning är stort.Större informationsprojekt bör underställas Kungl. Det ankommer på Kungl.Maj:l alt meddela närmare föreskrifter härom. Det är väsentligt allerfarenheterna av den verksamhet, som kommer tUl slånd genom den nu förordademedelstilldelningen, kan läggas lill grund för nämndens fortsatta verksamhetoch eventuella förslag i frågor som rör samhällsinformation.Informationsprojekt som finansieras via nämnden bör därför i viss omfattninginbegripa förundersökningar och effeklmätningar. Vidare bör myndigheternasframställningar till näranden omfatta en plan över samtliga de informationsåtgärdersom syftar till att uppnå målet för informationen, även om myndigheten begärbidrag lill enbart en raindre del av den samlade informationsinsatsen. Jagdelar utredningens uppfattning all kravet på samhället måste ställas högt närdet gäller alt informera om sådan verksamhet som på ett avgörande sätt berörden enskUda medborgaren. Det slags inforraation som jag härvid tänker pågäller företrädesvis information om rättigheter och skyldigheter, exempelvisom sociala förmåner, rätt alt delta i allmänna val och skyldigheten alt avgesjälvdeklaration. För denna typ av information anser jag i likhet medutredningen och flertalet remissinstanser alt principen bör vara all allaberörda medborgare skall ges information som är differentierad raed hänsyn tillmedborgarnas olika fömtsättningar all tillgodogöra sig informationen. Såvälkostnadsaspekten sora svårigheten all raäla utbytet av information måstenaturligtvis sälla gränser för vad sora kan åstadkommas i fråga om differentieringoch spridning. Det måste alltså i varje enskilt fall ankomma på vederbörandemyndighet all avgöra hur långt man bör driva ambitionen atl saratliga berördamedborgare skall få del utbyte av information som svarar mot individuellabehov. mån statliga myndigheter eller andra statiiga organ väljer dags- pressannonseringsora ell led i en sysleraatiskl planerad informationsåtgärd avsedd all nå allamedborgare, förordar jag emeUertid atl annonsering sker i samtligadagstidningar. Motsvarande bör gälla regionall, då annonseringen avserbefolkningen i ell visst geografiskt område. Annonserna bör i regel ha sammainnehåll och format i samtiiga dagstidningar. Del är min förhoppning altkommuner och landsting också skall tUlämpa dessa riktlinjer. Vissaremissinstanser varnar för en överbeloning av annonseringens roll, vilket t.ex. enligt skulle kunna leda till annonsanhopning i pressen ochdärav följande avtrubbning av allmänhetens benägenhet all läsa annonserna. Slalskonloretantyder risken all myndigheterna schablonmässigt skulle komraa atl väljadagstidningar på bekostnad av andra och ibland effektivare media. Eftersomprincipen om en allmän och enhetlig dagspressannonsering avses gälla enbart isådana fall då myndigheterna ändå har gjorl bedöraningen altdagspressannonsering bör ingå som ell led för alt nå alla medborgare, anserjag alt principen ler sig naturlig från allraänl deraokra-liska synpunkter.Ingen medborgare kommer med en sådan ordning atl diskrimineras i inforraationshänseendepå grund av sill tidningsval. Dessutom har enligt informationsulredningentrycksaksproduktionen kraftigt överbetonats i myndigheternas raediaval. Jagvill för rain del ifrågasätta om inle elt större inslag av pressannonsering iden samhälleliga informationsverksamheten skulle vara önskvärd fråneffektivitetssynpunkt. Detla är emellertid en fråga som den föreslagna nämnden lordeha anledning alt la under övervägande. Vissa myndigheter kommergenom all tiUämpa principen om allmän och enhetlig annonsering atl få vidkännaskostnadsökningar, som inte kunde beräknas då anslagsframställningarna /72 gjordes. Dessa kostnader bör, om de inte uppgår till relativtsett obetydliga belopp, kompenseras i särskild ordning. Det är omöjligt atlens ungefärligt beräkna storleken av dessa merkostnader. Del lorde dock ligga istorleksordningen 24 railj. Medel för ändaraålet bör ställas lill denföreslagna nämndens förfogande och utbetalas på framställning av myndighetefter prövning i varje särskilt fall. FramstäUning om täckning av här avseddmerkostnad bör även innefatta en redogörelse för syftet med annonseringen ochför eventuella kompletterande informationsåtgärder, som myndigheten avser allvidtaga. Idelta sammanhang kan det finnas anledning all också beröra en fråga sombehandlats av informationsulredningen i betänkandet (SOU 1969: 7)Kungörelseannonsering. I del syslem för kungörelseannonsering som utredningenpresenterat intar lidningsannonseringen en central plats. Särskilduppmärksamhet ägnas annonsering i ortstidning, vilket anses vara detojämförligt mest effektiva medlet när del gäller all tillgodose det konkretasyftet med kungörelseannonseringen. ningenbör den regionala och lokala kungörelseannonseringen utsträckas till att avsede ortstidningar vilkas spridning läcker en klar majoritet av medborgarna iorten eUer området inle bara totalt ulan även inom skUda samhällsgrupper. Förslagelsom har remissbehandlats, bereds f. n. inom . alt laställning till avvägningen mellan riksomfattande annonsering och annonsering iortstidning i de olika situationer när kungörelseannonsering skall äga rum,vill jag i della sammahang efler samråd med chefen för ansluta mig lill utredningens principiella ståndpunkt allkungörelseannonsering bör ske i samtliga ortstidningar som har en spridning avnågon betydenhet. Enreform av bestämmelserna om kungörelseannonsering kräver emellertid en relativtomfattande detaljgenomgång av lagstiftningen på olika områden. Frågan kommeratt tas upp av chefen för så snart dettautredningsarbete slutförts. Utredningenhar pekat på behovet av en förbättrad förvaltnings-journalistik. Del ärväsentligt alt nyhetsmedierna har så goda kunskaper om myndigheterna och derasverksamhet all de har möjlighet all avvinna och förmedla intressanta aspekterpå den långsiktiga samhällsverksamheten. Förall förbättra nyhetsmediernas förutsättningar föreslår utredningen dels all pressombudsmannafunktionenförändras, dels all ell tiotal tjänster som pressombudsman inrättas snarast.På bör flera sådana tjänster inrättas. Pressombudsmannafunktionenborde enligt utredningen huvudsakligen innebära kontinuerliga kontakter mednyhetsmediernas redaktionella personal i stället för den överbetoning frånmyndigheternas sida av specifika händelser, som utredningen tycker sigförmärka . Jagfinner utredningens synpunkter på pressombudsmannafunktionen beaktansvärda. Denkontinuerliga bevakningen och rapporteringen skulle få ökad betydelse påbekostnad av dagsaktuella "nyheter" som i elt längre perspektiv kanframstå som skenhändelser. Det torde emeUertid närmast ankomma på myndigheternasjälva att ge pressombudsmannafunktionen del innehåll som bäst svarar molvederbörande myndighets behov. Vadgäller nyinrällandel av etl antal pressombudsmannaljänster vill jag förstframhålla atl etl myckel stort antal myndigheter har tjänster sompressombudsman eller som inbegriper pressombudsmannafunktionen och atlutbyggnad sker kontinuerligt. eller motsvarande finns f. n. vidrikspolisslyrelsen, , , , arbelarskyddslyrelsen,riksförsäkrings- verket,, , universitetskanslersämbetet,, konsumentinslilutet, statens pris- och kartell-närand, arbetsraarknadsstyrelsen,styrelsen för teknisk utveckling m. fl. I övrigl delar jagexempelvis postverkets och uppfattning all frågan om pressombudsmanbör behandlas i anknytning lill varje myndighels informationstjänst som helhet.Det finns därför enligt min mening inle skal alt i della sararaanhang gå in päfrågan om inrättande av tjänster för pressombudsmän. Informationsulredningenföreslår särskilda utbildningsinsatser på informationsområdet förmyndigheternas ledningspersonal och informationstjänstemän. En första ulbildningsetappskulle omfatta och genomföras av statens personalutbUdningsnämnd. Jag ärinle nu beredd alt förorda en så omfattande utbUdningsinsals som denföreslagna. Del får i stället ankomma på den av mig föreslagna nämnden ochpersonal-utbildningsnämnden alt geraensarat närraare överväga och fraraläggaförslag ora uppläggningen av en utbildningsverksamhet på ifrågavarande områdesom personalutbildningsnämnden bör genomföra. Utbildning som lar sikte påmyndigheternas ledningspersonal bör därvid prioriteras. Personalulbildningsnämndenhar i sill remissyttrande pekat på möjligheten all tillgodose vissa utbUdningsbehovinora raraen för nämndens reguljära chefsutbUdning. Även denna fråga börövervägas i sammanhanget. Jag anser det angeläget all vissutbildningsverksamhet kan komma i gång redan under /72. Om detskulle behövas särskilda medel för ändamålet, torde della få anmälas i annatsammanhang. Sominledningsvis nämnts har Kungl. Maj:t föreslagit atl, i avvaktan på särskUdproposilion i äranel, tUl Kostnader för viss statlig annonsering beräkna ettförslagsanslag av 10 milj. kr. Jag förordar att för de av raig angivnaändamålen i stället ell reservationsanslag på 15 railj. förs upp underbenämningen Viss informationsverksamhet. Underåberopande av del anförda hemställer jag alt Kungl. 1)godkänna de av mig förordade riktlinjerna för dagspressannonsering. 2) godkännaall en med de uppgifter som jag har angett inrättas , 3) till Vissinformationsverksamhet för /72 under sjunde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av . Medbifall tUl vad föredraganden sålunda med insläraraande av statsrådets övriga ledaraölerhemslälll förordnar Hans Maj:t Konungen all lill skall avlålas proposilionav den lydelse bilaga lill detla protokoll ulvisar.