prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Detär självklart att bidrag inte bör utgå lUlföretag som uppenbart saknar utsikter atl uppnå en lönsam verksamhet.Då syftet med de nu föreslagna åtgärderna är atl stiraulera omställningar ochprojekt som utan del statUga stödet inte skulle ha kunnat förverkligas raen somtrots detta är motiverade på lång sikt anserjag emellertid inte atl medlen bör användas till att finansiera undersökningarhos företag sora uppenbart besitter nödvändig styrka och livskraft. Denu föreslagna åtgärderna torde trots detta indirekt komma all påverkasituationen även för dessa företag på ett gynnsamt sätt genom den sanering avkonkurrensförhållandena som de kan medföra. Då de undersökningar för vilka bidrag äraktuella kan få organisatoriska och andra konsekvenser som direkt berör deanställda i företagen anser jag det angeläget att information lämnas iföretagsnämnden eller, i företag utan företagsnämnd, på annat lämpligt sätt i samband med atl det statliga stödet söks resp. beviljas. Atl sådan informationlämnas bör ställas upp som ett villkor för erhållande av bidrag. Vidare är detav vikt att företagsnämnden på lämpligt sätt tillförsäkras full insyn irationaliseringsarbelet. För att möjliggöra finansiering avsådana om-slällningsinvesleringar, som ärmotiverade enligt de statligt stödda konsullundersökningarna, föreslår utredningen atl statiiga lånegarantier Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 53 ställslUl förfogande, dvs. all staten inträder som garant för upplåning påaffärsmässiga grunder i svenska kreditinrättningar. Förslaget ansluter sig ävenpå denna punkt till den ordning som antagits för exportprogrammet. lagtillstyrker, i likhet med de remissinstanser som yttrat sig i frågan,utredningens förslag. Statliga garantier bör sålunda kunna lämnas både för investeringar ianläggningstillgångar, eventuellt i förra av rörelseförvärv, och föranskaffning av omsättningstillgångar. Garantierna bör i första hand lämnaslill projekt som står i samband med de statligt stödda konsultundersökningarnamen bör kunna avse även projekt somuppkommit utan sådant samband. Med hänsyn lill garantiernas övervägandeaffärsmässiga karaktär bör de kunna lämnas för hela investeringsbeloppetvid en omställningsinveslering. Utredningenhar anvisat två möjligheter all bereda plats för den förordadegarantigivningen. Antingen kan särskilda ramar inrättas för ändamålet ellerockså kan garantierna lämnas inom ramen för det statliga kredilslödet lillhemslöjd, hantverk och småindustri. Jag anser det mest ändamålsenligt all densenare metoden väljs. Lån och garantier utgår redan nu i viss utsträckninglill TEKO-industrierna inom ramen för detta garantisystem. Inrättandet avsärskilda ramar för de nu aktuella ändamålenskuUe skapa besvärliga gränsdragningsproblera. Del statliga kredilslödetlUl heraslöjd, hantverk och sraåinduslri är i första hand inrättat för atlunderlätta finansieringen av anläggningstillgångar för sraåföretagssektorn. Enligt gällande bestämraelser för stödet (1968:354) finns emellertid möjlighet att när särskilda skäl föreUgger lämna kreditgarantieräven till annan industriell verksamhet än sådan som bedrivs inom småindustrinsaml till förvärv av fabriksbyggnad eller anskaffning av omsättningstillgångar. Sådana särskilda skäl bör f. n. generelltkunna åberopas för de svenska TEKO-industrierna. Jag har i denna frågasamrått raed chefen för . Jagvill i detta sammanhang erinra om det extra tillskoti av lånemedel lillhantverks- och industrilånefonden med 20 milj. kr., varom beslut nyligenfaltals (prop. 1970: 165 s. 70, SU 217, rskr 432) i avsikt alt underlätta finansieringsförhållandena för demindre och medelstora företagen. Dessa lånemedel är även tillgängligaför förelag i TEKO-industrierna. svarar för administrationenav det nu löpande exportprogrararael för TEKO-industrierna. Kollegietadministrerar också del i del föregående nämnda statliga kredilslödet tillhemslöjd, hantverk och småindustri. Jag finner del raed hänsyn härtill lärapligt atl kommerskollegium ävenanförtros uppgiften atl administrera de nu aktuella stödåtgärderna.Kollegiet har i sitt reraiss-yltrande tiUstyrkt en sådan ordning. Jagbedömer inte de tillkommande uppgifterna vara av en sådan art Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 54 altnågot särskilt sekretariat behöver byggas upp vid kollegiet såsom förexportfrämjandeprogrammet. Däreraot torde en viss personalförstärkning vidkollegiet bli ofrånkomlig. Kollegiet bör vid handläggningen avansökningsärenden på lämpligt sätt utnyttja den sakkunskap som finns företräddinom exportsekrelarialet och den till kollegiet knutna rådgivande . Detär angeläget atl kollegiet i sina överväganden om lämpliga undersöknings- och omslällningsprojekt beaktar detarbete som invesleringsbank bedriver på TEKO-området istmkturrationaliserande syfte. Kollegietbör hålla motsvarande kontakt med den lokaliserings-stödjandeverksamheten vid i de delar deima berörTEKO-industrierna. Del är även viktigt atl en nära samordning kommer lill ståndmellan den nu föreslagna verksamheten och det utbildningsprogram förTEKO-industrierna som administreras av remissinstanser har föreslagit all dellagandei ulbUdningsprogrammel görs till elt villkor för erhållande av statligabidrag eller kreditgarantier. Jag finner del naturligt all företag som erhåUer stöd för omställning utnyttjar demöjligheter som utbildningsprogrammet erbjuder, men jag är inte bereddatl förorda atl slödel generellt förenas med ell sådant villkor. Detta hindrarinte alt i konkreta fall elt dylikt villkor kan framstå som ändamålsenligt ochdärför bör ställas. Detankommer på kollegiet att på lämpligt sätt se till all statiiga bidrag ellerlån mot statlig garanti utnyttjas för avsett ändamål samt atl i övrigl följaverksamheten vid berörda företag. Förelag som mottar bidrag ellergarantiutfäslelser bör åläggas all inkomma lill kollegiet med rapport angåendeprojektens genomförande. Anslagsberäkning.För omställningsfrämjande åtgärder i form av statliga bidrag tillkonsulttjänster bör anslås ett sammanlagt belopp av 7,5milj. För /72 beräknar jag under förevarande anslag fördetta ändamål 2,5 milj, kr. Utredningenhar föreslagit atl statliga lånegarantier för /72 ställs tiUförfogande intiU 7,5 mUj. och atl den övre gränsen för summan avutestående garantiutfäslelser under de två därpå följande budgetåren fastställslill 15 milj. kr. resp. 22,5 milj. kr. Sora chefen för inrikesdepartementettidigare redovisat kan utrymme för en garantigivning av denna omfattningför /72 beredas ulan ökning av garantiramen för stöd lillhemslöjd, hantverk och småindustri eller härtill hörande anslag förförlusltäckning. Kostnaderna för administrationen vidkommerskollegium av de i del föregående nämnda åtgärderna har beräknats tUl . under treårsperioden1971/721973/74. Chefen för har vid sin anmälan avanslaget till kommerskollegium tagit upp delta belopp för /72. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 55 Stöd till forskning och utveckling Jag delar utredningens uppfattning attinsatser inom forskning och utveclding bör ingå i strävandena atl höja desvenska TEKO-industriernas konkurrenskraft. Endast genom ett målmedvetet ochfortlöpande arbete på att utveckla och förbättra produkter och processer kande svenska företagen uppväga vårt vidinternationell jämförelse höga löneläge. Företagens egna insatser måstehär liksom på andra områden i första hand bli avgörande. Lämpligt insattastatiiga åtgärder kan dock bidra till alt göra det möjligt att initiera ellerfullfölja strategiskt viktiga forsknings- och utvecklingsinsatser. Utredningen har föreslagit atl särskildamedel anvisas till styrelsen för teknisk utveckling i syfte att komplettera detnu utgående kollekliva forskningsstödet med stöd lill projektbunden forskningsom bedrivs av forskningsinstitut, branschorganisationer eller ensldldaförelag. Jag ansluter mig lill uppfattningen atlvisst statligt stöd till projekt-bundet forsknings- och utvecklingsarbete ärangeläget. Styrelsen för teknisk utveckling och flera andra remissorgan hartillstyrkt att sådant stöd lämnas. Av de exempel på forskningsprojekt somutredningen anfört finner jag flera vara av en sådan karaktär all de vid ettframgångsrikt genomförande skulle kunna medföra väsentiiga fördelar för svenskTEKO-industri. Jag vill här särskilt peka på del samarbete som inletts mellanledande svenska verkstadsförelag och konfektionsbranschen i syfte allvidareutveckla den traditionella konfektionslekniken. Med hänsyn lillkonfeklionsindustrins arbelsintentiva karaktär och höga relativalöneläge bör en insats på delta fäll ha speciella utsikter att lämna resultatav betydelse. Mot bakgrund av de anspråk som reses påforsknings- och utvecklingsstöd även av andra industrigrenar är jag emellertidinte beredd att nu förorda atl särskildamedel anvisas för forsknings- och utvecklingsinsatser på TEKO-orarådet.Ansökningar om stöd inom denna sektor får prövas tillsammans med konkurrerandeprojekt från andra bransch-och teknikområden inom raraen för de medel som stårtill förfogande för styrelsen för tekniskutveckling för finansiellt stöd lill teknisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Projektens kvalitet och sannolika betydelse församhällsekonomin blir härvid avgörande för fördelningen. Jag finner detsamtidigt naturligt atl styrelsen för teknisk utveckling aktivt verkar för attfrån TEKO-industriernas synpunkt intressanta projekt kommer fram. Jag harinledningsvis berört de skäl som frän allmän näringspolitisk utgångspunkt talar raot en användning aviraporlbegränsande åtgärder som ett generellt skydd för de inhemska TEKO-industrierna.Del bör Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 56 förövrigl i detta sammanhang noteras alt TEKO-produktionen åtnjuter ell lullskydd som i många fall ligger högreän genorasnittligl för industrivaror. Som framhålls av utredningen logsbetydande hänsyn till branschens problem vid tullförhandlingarna i den s. k.Kennedy-ronden. Oavsett de näringspolitiskabetänkligheterna föreligger såsom utredningen dokuraenteral endast ellbegränsat handelspolitiskt utrymme för ensidiga importbegränsande åtgärder frånsvensk sida. Sådana åtgärder skulle för alt få avsedd effekt behöva riktas inteendast mot iraport från s. k. låglöneländer ulan även mot bl. a. SverigesEFTA-partners som svarar för en större andel av vår TEKO-import än deförstnämnda länderna. Utredningen konstaterar sammanfattande atl en generellim-porlbegränsning som även skulle innebäraen oraprövning av skyddet mot länder med i huvudsak sammakonkurrenssituation och handelspolitik somvår egen inle framstår som en framkomlig väg. Jag vill understryka dennaslutsats. Vid olika tUlfällenuppstår emellertid inom begränsade varuområden allvarliga risker för marknadsstörningar på grund av snabbtväxande iraport från enstaka länder. En tillräckligt snabb anpassning hos deninheraska industrin kan i sådana lägen vara svår alt uppnå. Detta kan leda lill akuta sysselsällningsstörningar ochbortfall av på livskraftiga förelag. Vissa ingrepp avimportbegränsande natur kan i sådana lägen bli motiverade och handelspolitisktförsvarbara. Maj:t har sålunda ivissa faU då import till särskilt låga priser förekommit ingått bilaterala överenskommelser med länder inom ochutom , enligt vilka dessa förbundit sig alt begränsa sin export lillSverige av berörda varugrupper. I några fall har imporllicensieringinförts. Liknande licensie-ringsarrangeraang gäller i vår handelraed flertalet statshan-delsländer. Importrestriktionerna på ärtemporära åtgärder som avser atl ge andrumför en nödvändig omsläUningsprocess inom de berörda industrierna. I likhet medutredningen bedömer jag det som nödvändigt alt iväsentliga stycken bibehålla nuvarande begränsningspolitik. Någon annanuppfattning har inle heller framkommil vid remissbehandlingen. Utredningen haruttalat som ett önskemål all åtgärderna så långt möjligt ges en systematiskutformning och att importulvecklingen näraföljs så alt ett aktuellt underlag kontinuerligt skapas för enanpassning av restriktionerna. Jag kan i princip in-stärama i önskvärdheten aven sådan ordning. Med hänsyn till bl. a. internationellabindningar och de skilda förutsättningar som föreUgger vid olikaförhandlingstUlfällen är jag dock medveten om svårigheterna atl åstadkommaden i och för sig önskvärda utformningen. Även risken för åtgärder riktade motsvensk export sätter bestämda gränser för omfattningen och inriktningen aviraportrestriklioner. Del bör även observeras all effekten av nåddaöverenskomraelser motverkas, när importhandeln 1971:1 Bilaga 15 industridepartementet 57 överflyttar sina inköp till nya marknader. Vadbeträffar iraportutveck-lingen pågår en kontinuerlig övervakning.Denna tar även sikte på att när förhållandena så raedger planmässigt avvecklagällande restriktioner. Vissa tendenser till ökadproteklionisra på gör sig f. n. gällande i utlandet. I det fallfarhågorna för nya omfattande importrestriktioner skulle besannas får dettalångtgående konsekvenser för hela den internationella handeln medTEKO-produkter. Den målsättning för den svenska handelspolitiken som jag häruttryckt kan i ell sådant läge behöva omprövas i den mån man inte påraultilateral bas kan finna lösningar sora motverkar en utveckling i denantydda riktningen. Jag vill i dettasammanhang ta upp frågan om den svenska försörjningsberedskapen påTEKO-området, vilken har nära anknytning till imporlfrågorna. Efter samråd med chefenför handelsdeparteraentet frarahöU jag redan i prop. 1970: 41 (s. 39) viklenav att beredskapsfrågan får en från försvars- och försörjningssynpunkttillfredsställande lösning. 1 vår försörjningsberedskap intar de textilaförnödenheterna en central plats, och den oraständighelen alt fredskonsumtioneni ökad utsträckning bygger på import får självfallet inte medföra att vårförsörjningsberedskap eftersatts. I de fall fredsproduklionen av en vissförnödenhet hotar att sjunka under den för gäUande beredskapsplaneringuppställda minirai-gränsen måste särskUda åtgärder vidtas för att tryggaförsörjningsberedskapen. En huvudsynpunkt bör härvid vara atl den somnödvändig bedömda försörjningsberedskapen åstadkoms till lägsta möjliga kostnadför samhället. Jag konstaterade i näranda proposition alt det inte generelltkan avgöras ora del frän sarahällets synpunkt är fördelaktigast att tillgodoseberedskapsbehovet genora att upprätthålla produktionen eller genora lagring,utan att denna fråga raåste prövas från fall till fall. De återgivnasynpunkterna överensstäraraer med dem som utredningen nu fraraför. En prövningav del här nämnda slaget har skett med anledning av situationenpå ylletextilorarådet. Sora ell resultat har för alt tryggaförsörjningen raed yllegarner lill-sararaans raed AB Eiser inträtt som delägarei det vid tillfället nedläggningshotade yllespinneriet i Stigen (jfr prop.1970: 165 s. 80, SU 219, rskr 434). På ylletygområdet har den bästa lösningenav problemet bedömts vara att öka fredslagringen. Utredningen har påpekatatl tendenserna till minskande självförsörjning f. n. återfinns ävenbeträffande andra varuområden än TEKO-produkterna som en konsekvens avnäringslivets fortgående internationalisering. Flera remissinstanser harunderstrukit detta förhållande och har mot denna bakgrund efterlyst en meromfattande analys av beredskapsproblematiken än den utredningen genomfört. prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 58 Jag delar uppfattningen atlberedskapsfrågorna bör ses i ett vidare sammanhang och alt en analys av deproblem som på grund härav kan uppslå är önskvärd. Olika metoder för alt tryggaförsörjningsberedskapen bör undersökas bådemed avseende på sin effektivitet från beredskapssynpunkt och beträffande sinakonsekvenser från allmänna näringspolitiska och handelspolitiskasynpunkter. Frågor som bör belysas är bl. a. avvägningen mellan produktion ochlagring samt fördelningen av ansvaret i dessa sammanhang mellan staten ochnäringslivet. Uppdrag till en utredning med detta syfte övervägs f. n. Arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder Som jag inledningsvis nämnt, delar jagutredningens uppfattning att de åtgärder som satts in i branschstiraulerandesyfte bör kombineras med särskildaarbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser. Utredningen har påvisatall den väntade nedgången i antalet TEKO-förelag i växandeutsträckning kan komma alt ske på orter med ettensidigt näringsliv och begränsade möjligheter till alternativ sysselsättningför anställda som drabbas av företagsnedläggelser. Det är i delta lägeangeläget alt med samhälleliga åtgärder underlätta omställningen för deberörda lönlagarna. Remissinstanserna har utan undanlag delat dennauppfattning. Som erfarenheterna visat kan den äldre arbetskraften ha specielltsvårt alt finna nytt arbete i den öppna marknaden. Såsom chefen förinrikesdepartementet tidigare denna dag frarahållit bör dearbetsmarknadspolitiska insatserna därför i hög grad inriktas på att trygga denäldre arbetskraftens sysselsättning. I likhet medflertalet remissinstanser och efter samråd med chefen för ställer jag migpositiv lill atl en särskild kontaktgrupp för TEKO-frågor knyts tillarbetsraarknadsstyrelsen med uppgift atl biträda styrelsen i frågor rörandesysselsättningen inom TEKO-området. Del ankommer på styrelsen alt ge gruppenden för ändamålet lämpligasamraansältningen. Med hänsyn till vikten av alt de beredskapspolitiskahänsynen blir beaktade på ett så tidigt stadium som möjligt vid aktualiserade nedläggningar eller driftsinskränkningar finnerjag del naturligt alt överstyrelsen för ekonomiskt försvar blirrepresenterad i kontaktgruppen vid sidan av branschrepresentanterna. Vad härefter gäller utredningens förslagom all särskilda åtgärder bör vidtas för atl differentiera näringsstrukturen iBorås-regionen, anser jag behovet av sådana åtgärder dokumenterat. Inom berördadepartement övervägs vilka åtgärder som kan vidtas i sådant syfte. Jag viU erinra omall åtgärder har vidtagits genom bl. a. investeringsfondfrisläpp ochlokaliseringsstöd för att främja en utveckling i den avsedda riktningen. Underden senaste femårsperioden har statligalokaliseringsbidrag och lokaliseringslån beviljats i medresp. 11,5 och 77 milj. kr. Stödet har avsett investeringar om sam- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 59 manlagt178 milj. kr. med en beräknad sysselsättningseffekt av mer än 2 000 personer.De olika statliga stödåtgärder som har satts in har lill en del gällt investeringar i ochavsett andra företag än TEKO-företag. Regionens behov av en meraallsidig näringsstruktur kvarstår dock oförändrat. Bland landels A-regioner harendast , ochKarlskoga A-regioner en högre specialiseringsgrad än Borås-regionen.TEKO-industrierna är starkt överrepresenteradeinom regionen, medan t. ex. transportmedels-, maskin- och elektro-induslri,offentlig förvaltning ra. m. är starkt underrepresenterade. Även om den för 1970-lalel förutseddasysselsättningsminskningen i TEKO-induslrierna som utredningen förutspårskulle komma alt särskilt gälla den del av industrin som är lokaliserad utanförBorås-regionen, utgör den ensidiga näringsstrukturen i området en påtaglignackdel från samhällelig och social synpunkt. De redan inledda strävandena bördärför fullföljas. I första hand är det enligt min meningönskvärt att den åsyftade breddningen avnäringslivet kommer lill stånd genom etablering i avindustriföretag i sådana branscher som är underrepresenterade i området.Förutsätlningarna härför bör såsom utredningen påpekar vara goda med hänsyn till den geografiska närheten lill den expansivaGöteborgs-regionen. har bifaUit Kungl. Maj:ts förslag till lag om lokaliseringssamråd vidnybyggnad av eller annan åtgärd med lokaler, för vilken fordras byggnadslov (prop.1970: 154, BaU 69, rskr 446). Det förutsedda samrådssysteraet syftarlill atl garantera atl företagareslokaliseringsbeslut fattas på grundval av allsidig information omlokaliseringsfömlsättningarna på skilda håll i landet. Del är naturligt all , somkommer atl handlägga samrådsärendena, bland orter med strukturellasysselsättningsproblem uppraärksaramar även ' A-region. Möjligheterna atltill attrahera ny industri blir sora utredningen frarahåller inte rainstberoende av de fördelar området kan erbjuda i fråga ora s. k. infrastrukturenservice. Kommunikationsförhållandena spelar i delta avseende en betydelsefullroll. En förbättring av kommunikationsförhållandenaför kommer att inträda lill följd av såväl denplanerade ombyggnaden av väg 40 BoråsGöteborg till motorväg och tillkomsten aven ny riksvägförbindelse BoråsGislavedVärnamo som den kommande flygplatsenvid väster om . Frågan om takten i del fortsattamotorvägs-byggandet kommer atl prövas i samband med nästkommande revidering av flerårsplanema för delstatliga vägbyggandel. Den anpassning av vägutbyggnaden som kan motiveras medhänsyn till expansionsbehov kommer härvid atl beaktas. Utredningen harslutligen ansett att behov bör uppmärksammas särskilt i samband med dendecentralisering av statiiga in- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 60 stilutioner varom förslag lagts fram avdelegationen för lokalisering av statiig verksarahet (SOU 1970: 29). Eftersomprövningen av delegationens förslag ännu inte är avslutad, kan jag för dageninte ta ställning till förslag i denna del. Under åberopande av det anförda hemställer jag,alt Kungl. a) godkännade av mig förordade riktlinjerna för omställningsfrämjande åtgärder förtextil- och konfektionsindustrierna, b) till Omställningsfrämjandeåtgärder för textil- och konfektions-industrierna för /72 anvisaett reservationsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 1969/70 Utgift 7 445 506 1970/71 Anslag 7 800 000 1971/72 Förslag 7 965 000 geologiskaundersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för ärenden om landelsgeologiska beskaffenhet. I geologiska undersökningens uppgifter ingår bl. a.atl verkställa bergarts- och jordartskartering, atl uppsöka och undersökaförekomster av och andra tekniskt användbara raineral, bergarter ochjordarter. Geologiska undersökningen skall också bedriva forskning av såvälvetenskaplig som praktisk natur med särskild uppmärksamhet på frågor av betydelseför näringslivets utveckling och lUlgodoseendel av sarahälleliga behov.Geologiska undersökningen har vidare atl inora sitt verksamhetsområdetillhandagå andra myndigheter med geologiska utredningar och äger verkställasådana utredningar även åt kommuner och enskilda. Resultaten av verksamhetenskall göras tillgängliga för allmänheten genom kartor, uppsatser ra. Chef för geologiska undersökning är engeneraldirektör. Verket är försöksvis organiserat på tre byråer och treavdelningar. Dessa är allraänna byrån, karlbyrån, malmbyrån, kemiskaavdelningen, geofysiska avdelningen och administrativa avdelningen. I avvaktanpå resultatet av geologiutredning gäller provisorisk instruktion(1965: 649). Beräknadändring 1971/72 Reseersättningar (även för utrikes (6 000) + 1 034 000 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 62 Löne-och prisomräkning ra. För ökade insatserbehövs följande personalförstärkningar nämligen en förste statsgeolog förgeologiska besiktningar, en förste statsgeolog och chef förmikropaleontologiska laboratoriet saml två andra tjänster inom laboratoriet, enförste statsgeolog och chef för jordarts-laboratoriet samt en tekniker inomlaboratoriet, en tekniker för att handha den växande samlingen av magasineradebergartsprover, en mineralog för analytiskverksamhet inom kemiska avdelningen, en expeditionsvakt saml enprogrammerare och en slansoperatris (+ ). Av beloppet avser 108 000kr. Medel erfordras förrese- och traklamenlsersättningar, bl. a. för deltagande i en internationellgeologikongress, och sjukvårdskostnader för ny personal (-. Medel begärs för kostnader för nyalokaler {+ . Medelerfordras för redovisning och utbetalning av löner med ADB (+ .) samt för nya ADB-projekt{+ . Medel begärs förintern verksutbildning av tekniker, exlrageologer och arbetare {+ . Ökademedel krävs för transport och hantering av geologiska undersökningenssamlingar (-1- . ), varav . Medel erfordras även tillengångsutgifter för inventarier till ny personal (+ .)