prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Densnabba exporltillväxten Inleddes i mitten av 1968 efter all orderingången frånutlandet börjat stiga kraftigt . Exporlorderingången fortsattesliga snabbi även och , men tillväxtensynes ha bromsats upp under loppet av 1970 och sjönkexportorderingången något. En svag nedgång synes ha ägt rum även under förstakvartalet . Exportieveranserna steg hastigt men tillväxten bromsadesupp något . Denna uppbromsning var sannolikt en följd av denstora bristen på arbetskraft med åtföljande störningar i produktionen och denkraftigt växande efterfrågan från hemmamarknaden. Sysselsättningen inomverkstadsindustrin som steg starkt under 1969 fortsatte att öka kraftigt under särskilt förstadelen av 1970 och efterfrågan från hemmamarknaden avtog under loppet av året,vilket lämnade utrymme för den kraftiga tillväxten av exportleveransema. Frånandra steg exporten säsongrensat med11 1/2 o/o i volym och mellan halvåren 1970 var exportökningen 10 1/2 o/o.Trots den starka tillväxten av exportleveransema synesexportorderstockarna ha varit något större i slutet av Ivärde räknat steg exporten av verksladsprodukler med 28 1/2 o/o, vilketmedförde andelsvinster i importen till de nordiska länderna och Storbritannienefler en svag andelsulveckling 1968 och 1969. Enexpansiv del var exporten av personbilar. varexportleveranserna låga, vilket torde kunna tillskrivas de stora nyköpen iSverige inför höjningen av mervärdeskallen. var emellertid exportenmyckel hög och utförseln av personbilar ökade 19691970 med 37 o/o i värde.Ökningen av personbUsexporlen föU på främst , ochStorbritannien. Tillgrund för bedömningen av exportutvecklingen 19701971 ligger den av statistiskacentralbyrån utförda exporlenkälen för verkstäder. Denna visarpå en fortsatt kraftig ökning av exporten. Enligt företagens planer ochförväntningar skulle exporten öka med 20 1/2 o/o i värde 19701971, vilketinnebär en uppjustering med näs- lan700 milj. kr. jämfört med augustienkälen 1970. Bakom denna uppjustering synesligga en fortsatt hög orderingång från exportmarknaderna under andra halvåret1970. Enligl konjunkturbarometem låg orderingången kvar på en hög nivåäven . Orderlägel enligl februarienkälen ärförhållandevis tillfredsställande. Första halvårets leveranser är lill 52 o/otäckta av order inkomna /1971 och för ärordertäckningsgraden 29 o/o. Dessa tal är höga jämfört med tidigare enkäter omän något lägre än i enkäterna avseende exporten . Företagenräknar med all kraftigt öka sin export till , ochStorbritannien, men även exporten lill råvaruländerna väntas expanderakraftigt. För de nordiska länderna förutses en långsammare tillväxt 19701971än 19691970 och exporten till hålls uppe av fortsatt stora leveranserav flygplan. Somframgår av föregående kapitel förutses efterfrågan I komma attvända och i och lorde ekonomin växa isamma takt 1971 som 1970. Efterfrågan i de nordiska länderna väntas däremot ökalångsammare vilket främst hänger samman med en kraftig uppbromsning avtillväxten i . Dessa utvecklingstendenser synes överensstämma medföretagens bedömningar i enkäten. Exportenav verksladsprodukler beräknas öka med 19 1/2 o/o i värde 19701971. Denberäknade något lägre tillväxten enligt handelsstatistiken än enligl enkätenhänger samman med all den sedvanligt positiva differensen förhandelsstatistikens utfall jämfört med utfallet enligl enkäten var ovanligtstor . Här är räknat med en mindre differens 1971 än 1970. Denberäknade ökningen med 19 1/2 o/o Innebär en avsaktning av exportlillväxlenfrån lill jämfört med tillväxtenmellan halvåren 1970. beräknas exporluppgångenbromsas ytterligare något (se diagram 1). Företagenräknar med en snabb prisuppgång 19701971. Mot denna bakgrund förutses exporlprislndexsliga med 6 o/o 19701971 mol knappt 6 1/2 o/o 19691970. Den volymmässigaexportökningen skulle därmed uppgå tiU drygt 12 1/2 o/o 19701971. Exportenav livsmedel uppgick lill 836 milj. kr., vilket innebar en minskning med 2o/o jämfört med trots att prisnivån genomsnittligt var betydligt högre än1969. En orsak lill nedgången är en minskning av fläskproduktionen somsammanföll med en kraftig ökning av den inhemska konsumtionen. medfördeatl exporten av fläsk föll kraftigt medannötkötlsexporlen var ungefär oförändrad. En produklionsnedgång ledde också lillatl utför- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 53 selnav raejeriprodukter minskade kraftigt 19691970. Exporlned-gången hängde ocksåsamman med den dåliga skörden som medförde all utförseln av foderspannmåloch oljefrön volymmässigt halverades. Exporten av brödsäd kunde däremot hållasväl uppe delvis beroende på en lagernedskärning. Exporlprislndex förlivsmedel steg med 19 0/0 19691970, bl. a. till följd av mycket starkaprisökningar för foderspannmål samt oljefrön och oljor. Exporten av livsmedelberäknas uppgå lill ca 900 milj. kr. 1971 en ökning med 7 1/2 0/0 från 1970.BI. a. lorde utförseln av foderspannmål och oljefrön kvantitetsmässigt stigarelativt kraftigt till följd av den större skörden än 1969. För exportenav brödsäd är räknai med en viss nedgång. Exporten av nötkött lorde komma allligga på en hög nivå om än något lägre än 1970, medan fläskexporten synes blirelativt låg för all sedan sliga och kvantitetsmässigt ökanågot 19701971. Priserna började totaltsett falla och är här räknai med en fortsattdragning nedåt. Årsgenomsnittet för exportpriserna 1971 förutses dock liggakvar nivå lUl följd av den kraftiga prisuppgången under loppet av1970. Exportenav övriga varor steg med 13 0/0 i volym 19691970. En dämpning av ökningslaktenför utförseln exklusive mineraloljeprodukler llll de nordiska länderna skeddeunder loppet av 1970 framför allt sammanhängande med utvecklingen av exportentill . Momshöjningen lorde vara en orsak tilldella. Exporten liU steg mycket kraftigt fram tUl slutet av 1969 ochlåg därefter kvar på i storl sett oförändrad nivå. Efterfrågan i var,efler en nedgång efler momshöjningen , fortsalt expansiv underhela 1970. Övrigvamexporten till ökade relativt kraftigt, trotsden svaga efterfrågeutvecklingen och en ganska låg total importökning. Ävenexporten tiU steg relativt snabbi och större delen avuppgången förklaras av en ökad träsko-export. förfärdigvarorna dämpades något tUl 1970 medan råvamdelen efler enminskning 19681969 ökade. MInkskinnsexporlen steg något, sannoliktsom en följd av ökad utslaktning av avelsdjur i samband med ell kraftigtprisfall, medan exporten av övriga råvaror var i storl sett oförändrad.Exporten av kemiska produkter steg myckel kraftigt, delvis sammanhängande medstora engångsleveranser men även med atl exporten i övrigl ökade i samma högatakt som . Exporten av mineraloljeproduklersteg med 110/0 i volym 19691970. påDanmark och och bestod llll största delen av motorbrännoljor och tunnaeldningsoljor. Exportprisindexför övriga varor steg med knappt 2 1/2 o/o 1969 1970. Uppgången kan helthänföras tiU färdigvarupriserna, som ökade med 4 1/2 o/o, medan priserna förråvarorna, speciellt minkskinn, sjönk. Under1971 lorde man kunna räkna med en forlsall svag utveckling av exporten lillDanmark, beroende på alt de ekonomisk-politiska åtgärderna tordekomma alt dämpa efterfrågan kraftigt. Däremot beräknas exporten tiU Finlandkunna öka relativt starkt i samband med en fortsatt kraftig stegring av denprivata konsumtionen. Exporten lill och förutses forlsällaöka relativt kraftigt. Efterfrågan i väntas expandera starkt även under1971 medan stegringen av exporten tiU till största delen är enföljd av den starka uppgången under loppet av 1970. Totalaexporten av övriga varor beräknas därmed öka med ca 8 o/o i volym 19701971.Exporlprislndex förutses stiga med ca 2 o/o. För färdigvarorna torde man kunnaräkna med en fortsatt prisstegring och även råvarupriserna beräknas sliga någotbl. a. lill följd av en prisstegring för minkskinn. Värdetav exportleveranserna av nybyggda fartyg uppgick till 1 375 milj.kr. en ökning med 16 o/o jämfört med . steg utförseln avbegagnade fartyg med 28 o/o. Den totala farlyg&expor-ten ökade därmed med17 1/2 o/o i värde 19691970. Desvenska varvens inneliggande orderstockar per den 1/3 1971 avseende leveranserandra och framåt uppgår tUl . enligl den i mars1971 av utförda varvs-enkäten. Jämfört med deuppgifter som lämnades i novemberenkälen avseende leveranser 1971 och framåthar orderstockarna ökat med . Drygt 70 o/o av de I daginneliggande orderstockarna avser beställningar från utländska redare, vilketinnebär att exporten av nybyggda fartyg under de närmasie åren knappast kommer atlbli lägre än leveransvärde. kan fartygsexporlen med hjälp avenkäten beräknas till 1 580 milj. kr. en ökning i värde med knappt 15 o/ojämfört med . Utförselnav begagnade fartyg är myckel svårbedömd. Kalkylerna pekar dock påen återgång tUl värde vilket innebäi en minskning av utförseln medungefär 25 o/o 19701971. För den totala fartygsexporlen innebär della allleveransvärdel 1971 kommer att översliga nivå med närmare 6 1/2 o/o. Densvenska exporten exklusive fartyg beräknas öka med 8 1/2 o/o i volym 19701971.Della innebär en något långsammare tiUväxt än 1969 1 Reviderad nationalbudget för 55 1970 som delvis hänger samman med eneflerfrågeförsvagning I utiandet framför allt beträffande massa och papper.Nedgången av efterfrågan på dessa produkter och första delenav 1971 synes framför allt vara en effekt av en myckel kraftig lageruppbyggnadi ullandel . Del är därför sannolikt all exporten avmassa och papper kommer atl sliga under loppet av 1971. Exporten avverksladsprodukler synes öka relativt kraftigt 19701971 även omexporttlllväxlen förutses avla markant under loppet av 1971. Bedömningen avutvecklingen 19701971 bygger på exporlenkäl förverksläder av vilken framgår all förelagen är ganska optimistiska inför 1971vUkel troligen är en följd av den relativt höga orderingången . Orderslockarna var vid slutet av 1970 alltjämt myckel stora.Även prognosen för exporten av järn och stål har som utgångspunkt enexporlenkäl och järn- och stålverken räknar med en relativt starkexporlvolymökning 19701971, vilket får ses mot bakgrund av dels den förutseddadämpningen av den inhemska efterfrågan, dels en ökad efterfrågan från Förentastaterna. Exporten av malm förutses öka kraftigt 19701971, vUkellill största delen är en effekt av alt andelarna av importen lill de störstaavnämarländerna väntas komma atl återställas lill en normal nivå efler nedgångeni samband med . Utsikterna för exporten avträvaror är förhållandevis goda. Konkurrensen från väntas avla, vilketinnebär möjligheter till ökade svenska andelar av importen till Storbritannienoch . Exporlprisulsikterna är nu något gynnsammare än Islutet av 1970. Så t. ex. har massaproducenlerna gjort avslut för andra halvåretlill de priser som uppnåddes och EEC-priserna för järn ochstål vände från en kraftig nedgång lill en svag uppgång i slutet av 1970.Malmförhandllngarna ledde också till höjda exportpriser för malm. De svenska verkstadsföretagen är enligl februarienkälenmyckel optimistiska beträffande prisutvecklingen och räknar med enkraftig prisstegring 19701971. För totala exporten förutses en prisuppgångmed drygt 3 1/2 0/0 19701971, vilken också innefattar en fortsatt uppgång avpriserna på exporterade fartyg. Importen 1970 och 1971 Importen exklusive fartyg, flygplan och vapen fortsattesliga kraftigt volymökningen blev ca 6 0/0 frånandra , dvs. ungefär lika myckel som mellan halvåren 1969.Därefter dämpades ökningstakten avsevärt och Importen steg med en- dastomkring 1/2 o/p i volym mellan halvåren 1970. Den huvudsakliga orsaken tUI densnabba importtillväxten torde ha vaiil den exceptioneUt storalageruppbyggnaden. Dessutom var den inhemska industrins kapacitet i början avårel fortfarande ansttängd som orderstockarna var myckel stora.Della medförde bl. a. atl betydande insalsvaruinköp måste föriäggas tUlutiandet. Produktionskapaciteten förbättrades dock under loppet av 1970,vilket tUlsammans med omslaget i lagerinvesteringarna torde vara bakgrunden tUlden svaga importökningen från första tiU . TiUväxten avkonsumtionsefterfrågan synes ha dämpats . Importenav verkstadsprodukter steg kraftig för atl minska något andrahalvåret. Nedgången hänför sig dock helt lUl per-sonbUsimporten som var hög ibörjan av 1970, delvis beroende på momshöjningen, och sedan kraftigt föUtiUbaka. Importen av övriga verksladsprodukler stagnerade från första tUI andrahalvåret en svag ökning noterades dock för importen av insalsvaror medaninves-leringsvaruLmporten minskade något. Till följd av de svenskastålverkens hårt ansträngda kapacitetsläge ledde den kraftigaefterfrågeökningen från verkstadsindusttin till all mefaZ/importen stegrelativt starkt . När sedan eflerfrågeliUväxtenmattades som kapacitetsläget förbättrades bl. a. i samband med attsysselsättningen kimde öka medförde della en minskning av importen under senaredelen av året. Importenav andra insatsvaror än verkstadsprodukter och metaller fortsatte atl öka underhela 1970 men stegringen mattades betydligt till följd av lagerneddragtungenunder . re;ic/j7importen,som består av konsumtionsvaror saml insalsvaror lill framför allt textil- ochbeklädnadsindustrin, ökade endasl svagt 1969 1970 beroende på att såväl denprivata konsumtionen av textilvaror som produktionen inom den svenska textU-och beklädnadsindustrin utvecklades svagt. Importprisema,som började sliga i snabb takt , steg kraftigt underförsta delen av 1970. fortsatte importpriserna all stigamen i betydligt lugnare takt än . stegimportprisindex med drygt 8 o/o, vilket är den snabbaste importprisslegringensedan 1950 1951. Importprisuppgången var en följd av den internationellamyckel snabba efterfrågestegringen under specielll sommedförde snabbi stigande priser framför allt på rå- och insalsvaror. Så t. ex.steg priserna på importen av järn och stål med 25 o/o 1969 1970. Denkraftiga uppgången inleddes och steg priserna iallt snabbare takt och uppgången fortsatte under de första tte kvartalen 1970för all falla något från Iredje lUl fjärde kvartalet. Även priserna på övrigametaller var myckel höga i början 1 Reviderad nationalbudget för Tabell III: 2. Inportutvecklingen för olika varugrupper19691971 Procentuellförändring från föregående år därav: verkstadsprodukter råolja Totalt, exkl. fartyg, flygplan, vapen Fartyg, flygplan, vapen därav: verkstadsprodukter jäm och stål textil -3,5 -0,1 -!0,5 -0,8 -0,6 -0,5 -9,4 -4,5 Anm. Samtliga uppgifter är prognoser.Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste hela 5-resp. 10-tal mUj. och deprocentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . av 1970 men föll från . Priserna på deimporterade konsumtionsråvarorna steg 19691970 med nästan 21 o/o. Förutompriset på råkaffe som drevs upp av den dåliga kaffeskörden i Brasillen under1969, steg priserna kraftigt på vegetabUiska oljor. Under inverkan av de stigande priserna på insatsvaror lillverkstadsindustrin, de snabbi stigande lönekostnaderna i flera viktigaImportländer och den västtyska revalveringen , steg importprisindexför verksladsprodukler med närmare 8 1/2 o/o 19691970 med den starkasteuppgången . Importprisindex fÖr bränslen, som sjunkit sedan denkraftiga uppgången i samband med stängning i mitten av 1967, börjadestiga , vilket får ses mol bakgrund av den begynnande brislenpå stenkol, koks saml tjocka eldningsoljor. Prisstegringstaklen tUltog underandra hälften av 1970 då oljefraklerna steg mycket kraftigt sombristen på vissa produkter kvarstod. Även råoljepriserna steg från första lillandra . För bränslen registrerades en importprisuppgäng med drygt9 1/2 o/o 1969 1970 medan råoljepriserna föU något. Motbakgrund av en beräknad relativt svag inhemsk eflerfrågelill-växl bl. a. lorde lagerinvesteringama komma all bli betydligt lägre 1971 än 1970 och en dämpad produktionsöknings-takt beräknas den totala importen öka med ca 11/2 o/o i volym 1970 1971 att jämföra med en uppgång med 9 1/2 o/o 19691970.Importen exklusive fartyg, flygplan och vapen beräknas öka något starkareeller ca 2 o/o. Imporlökningstaktenförutses avta markant för samtliga varugrupper med undantag avinvesteringsvaror. Fömtom en väntad myckel kraftig ökning av införseln avdalamaskiner drar de fortsatt ökade maskininvesteringarna med sig en ökning avimporten av investeringsvaror. För övrigl väntas importen avverksladsprodukler öka endast måttligt lill följd av den dämpadeeflerfrågelillväxlen orderingången från hemmamarknaden tUl den svenskaverkstadsindustrin föll enligl konjunkturbarometem svagt ochminskade ytterligare som imporlandelensjunker. Andelen importerade verksladsprodukler av den totala tillförseln hartidigare visat klara konjunklurvariationer. Importen av konsumtionsvarorväntas minska på grand av en fortsall nedgång av personbiisimporten som enföljd av en beräknad minskning av nyregistreringarna. Mol bakgrund av dendämpade produklionslillväxlen och minskade lagerinvesleringar lorde man kunnaräkna med en stagnerande import av insatsvaror. Denrelativt låga produktionsökningen inom industrin lillsamiTians med bl. a. desvenska stålverkens förbättrade leveranskapacllet är också orsaken till allimporten av andra industriråvaror än verksladsprodukler förutses bli av i storlsett samma storlek 1971 som 1970. Importenav textila konsumtionsvaror beräknas ånyo öka relativt kraftigt 19701971 bl.a. beroende på en viss ökning av konsumtionen efter en nedgång 19691970.Importen av textila konsumtionsråvaror föratses däremot minska något tiU följdav en produklionsnedgång inom texlilindusttin. Importen av övrigakonsumtionsråvaror förutses Öka svagt i samband med en ökning avkaffeimporten. Importenav bränslen som steg kraftigt 19691970 tUl följd av den kalla vintern och denlåga tillrinningen i de svenska älvarna beräknas minska 19701971. Importprisematorde sliga något långsammare än . EEC:s exportpriser påjärn och stål föll kraftigt under loppet av 1970 för att slabUiseras på denlägre nivån . Denna nivå torde med hänsyn tillbegränsningarna av stålproduktionen i och kunna hållasunder större delen av 1971 och de svenska importpriserna beräknas sjunka19701971. 1 Revideradnationalbudget för 59 Ävenpriserna på övriga metaller väntas falla 19701971 på grand av nedgången av bl.a. kopparpriserna på den internationella marknaden under större delen av 1970och början av 1971. Priserna på andra rå- ochinsalsvaror torde stiga långsammare än . I samband medeflerfrågeförsvagningen slutade priserna all stiga ellerföll något på de internationella marknaderna. Således är räknai med attimportprisema på konsumtionsråvaror kommer att falla något 19701971, vilketdelvis är en följd av sjunkande kaffepriser medan insalsvarupriserna (exkl.råolja) stiger betydligt långsammare 1971 än 1970. Å andra sidan förutsesprisema på importerade verksladsprodukler stiga kraftigt även 19701971 motbakgmnd av de kraftigt stegrade lönekostnadema. Den kraftigasteprisuppgången 19701971 beräknas för importen av bränslen och råolja. Orsakenlill delta är utgången av de förhandlingar om råoljepriserna som ägde rum motslutet av 1970 och början av 1971 mellan de råoljeproducerande länderna ocholjeförelagen. Förhandlingarna ledde lill en kraftig höjning av råoljeprisernamed direkt verkan samt överenskommelser om ytterligare höjningar fram t. o. m.början av 1975. Priserna på importen av råoljan tiU beräknas därförstiga med nästan 20 0/0 19701971 och som en följd av råoljeprishöjningen antasäven priserna på de raffinerade produkterna sliga ungefär lika myckel. Även omandelen kortlidscharlers till lorde vara ganska liten är utvecklingenav oljefraklerna en osäkerhetsfaktor i della sammanhang. För den totala importenförutses en prisstegring 19701971 med närmare 4 0/0, vilket således framförallt är en effekt av de stigande bränslepriserna och en fortsatt uppgång avimportprisindex för verkstadsprodukter. Handelsbalansenvisade 1970 ell underskott med ca 1 100 mUj. kr., vilket var av ungefär sammastorlek som 1969. I samband med den kraftiga tillväxten av den inhemskaefterfrågan och den kraftiga lageruppbyggnaden ochförsta försämrades handelsbalansen (säsongrensat) lill och underskottet ökade myckel kraftigt frånandra i samband med att lageruppbyggnadendå nådde sin kulmen som exporten hämmades av del högakapacitetsutnyltjandel inom den svenska industrin, den kalla vintern samtLKAB-strejken. Den betydligt lägre lageruppbyggnaden under andra halvåret 1970och den ökade leveranskapacitelen i samband med den dämpade tillväxten av deninhemska efterfrågan under lop- Tabell III: 3. Bytes- och betalningsbalans 19671971 kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif 39 325 38 230 Korrigering av handelsstatistiken' Sjöfartsnetlo Turistnetto Övriga tiänster, netto Korrigeringspost Si y|il92 iil 2,000 - 716 [800 Bytesbalans för varor och tjänster' Transfereringar, netto - 465 - 735 - 966 - 971-1 300 Bytesbalans för varor, tiäns ter och transfereringar' - 223 - 556-1003 - 1641 70 Kapitalbalans 579 .527 - 231 1168 TiUdelning av SDR ' 196 180 Restpost - 551 - '57 - 452 895 Bankernas utlandsstäUning - 195 - 86 - 1 686 618 ' Enligt handelsstatistiken. - Nettot av återutförsel och återinförsel, i utlandetdirektlandad fisk, import av icke monetärt guld samt rabatter och koncernbidragi samband med oljeimport. ' Överensstämmer bortsett frän halverad"korrigeringspost" med saldot mellan import och export av varor ochtiänster i försörjningsbalansen. * Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. ' Valutareservens förändring jämte förändringar iaffärsbankernas tidsposition. Källor: , ochkonjunkturinstitutet. pel av 1970, som ledde lill en markant dämpad lillväxl avimporten samlldigl som exporten fortsatte öka kraftigt, medförde ett avsevärtomslag i handelsbalansulvecklingen. uppvisadehandelsbalansen sålunda elt överskott med 365 milj. kr., vilket betydde ellomslag (säsongrensat) med drygt 1 300 milj. kr. Tillden svaga förbättringen av handelsbalansen liU 1970 bidrog en termsof Irade-förbällring med drygt 100 milj. kr. Den klara förbättring som inleddesi mitten av 1970 väntas, som framgår av föregående avsnitt, fortsätta under1971 och handelsbalansen skulle därvid uppvisa elt överskott med drygt 1miljard kr. Bakom denna markanta förbättring med . från1970 till 1971 ligger en uppbromsning av imporltillväxlen från 9 1/2 o/o 1969 1970 liU 1 1/2 o/o19701971. TiU grund för imporlulvecklingen 1970 1971 ligger ellantagande om betydligt lägre lagerinvesleringar än 1970 samt enberäknad svagare tillväxt av efterfrågan och produktion. Exporten väntasdäremot fortsätta öka i relativt snabb takt. 1 Reviderad nationalbudget för 61 Den beräknade exportutvecklingen bygger lUl stor del påenkäter bland förelagen. En negativ faktor från handelsbalanssynpunkl lordeunder 1971 bli prisutvecklingen. Importpriserna förutses sliga något snabbareän exportpriserna vilket framför allt hänger samman med de höjda priserna påråolja och därmed även på bränslen. Rederinäringens bruttointäkter vid utrikes sjöfart,baserad på den kvartalsvisa statistiken över influtna betalningar, ökade starkt1970 eller med 22 o/o, medan motsvarande kostnader ökade något mera eller medca 25 o/q. Nettoinseglingenskulle därmed ha resulterat i elt överskott på 1 893 milj. kr. Efter avdragmed 93 milj. kr. för passageraravgifter erlagda i svensk valuta och eflertUlägg med 300 mUj. för utländska fartygs utgifter i erhållspreluninärt ett sjöfartsnetto på 2 100 mUj. Den definitivastatistiken över brullointäk-terna, beräknade efter genomförda prestationer,kan emeUertid ibland avvika högst väsentiigt från den preliminära beräkningen.Brultoin-läklerna enligt preslalionsberäkningen, översteg de enliglbe-talningsstatislLken preliminärt beräknade med 186 mUj. kr., vilket skullebetyda all vissa betalningar avseende prestationer utförda borde hainflutit . I den preliminära nationalbudgeten antogs att 100 milj. kr. avde influtna betalningarna 1970 vore att hänföra lUl prestationer utförda under1969. Inget nytt som gör det motiverat att ändra detla anlagande har sedan dessframkommil.