prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — 100, SU100, rskr 265) om generell rätt för kommun att gå i borgen för halva»nominella» insatsen. Prop.1971:1 Bilaga 13 206 Utredningen har inle föreslagit någon vidgningav denna underställ-ningsfria borgensrätt utan endast rekoraraenderat ökadborgensteckning. Jag vill i anslutning tiU vad har anfört idenna fråga erinra om all en genereU borgensteckning i vissa avseenden gersamma effekt som en höjning av den övre lånegränsen för bostadsrättsföreningaroch atl borgen bör kunna lämnas tiU aUa hushållsgmpper efter behovsprövning.Jag viU också framhåUa att kommunema är oförhindrade att inom ramen för sinimderslällningsfria låne- och borgensrätt ge ökad borgen till dem som har behovdärav. Vad utredningen anfört ominneboenderum kan jag i stort sett ansluta mig till. Jag anser alltså liksomutredningen alt inneboendets nackdelar i främsta rummet bör motverkas genomökat utbud av bättre boendealternativ i enlighet med vad jag anfört i detföregående. Frågan om besittningsskydd och hyresprövning för dessa mm bör intetas upp nu utan får aktualiseras senare, om utvecklingen skulle ge anledningdärtill. Även om bättreboendealternativ koraraer till stånd i ökad omfattning, kan man inle räkna medalt inneboendesystemel skall kunna avvecklas på kort sikt. Nackdelarna meddenna boendeform skulle sannolikt i viss omfattning kunna begränsas genom ökadkoraraunal förmedling av inneboenderura enligt utredningens förslag. har ställt sig positivt härtill och jag förutsätter därföratt kommunala initiativ i denna riktning skall tas i den mån förmedlingarnafår resurser härför. Utredningen har ocksårekommenderat tillämpning av normalkontrakt för uthyming av inneboenderum.Förslaget har mött viss kritik vid remissbehandlingen. a. harHyresgästernas riksförbund understrakit att kontrakten inte får innehålla förhyresgästen förnedrande bestämmelser. har ifrågasatt ora detmed hänsyn till den heterogena kategori av hyresgäster det här gäller finnsföratsättningar för atl normalkontrakt koraraer att tillämpas i någon störreomfattning. Vad utredningen anfört på denna punkt ger enligt min mening inteunderlag för något ställningstagande från statsmakternas sida. Del bör närraastankorama på kommunema att i samarbete med berörda organisationer övervägafrågor om utformning och tUlämpning av normalkontrakl. Utredningen har behandlatvissa frågor rörande uthymingsregler för genomgångsbostäder, innefattande bl.a. frågor om besittningsskydd och bytesrätt. Utredningens genomgång av dessaspörsmål har lett-fram till att utredningen har ansett sig inte böra föreslånågon lagändring i dessa avseenden. Remissinstansema har delade uppfattningar ifrågan. Några anser att hyreslagens regler bör utformas så att de främjar ensnabb genomströmning i bostädema, andra hävdar all hyresgästerna i genomgångsbosläderbör ha samma stäUning som andra hyresgäster. För egen del vill jag framhåUa attdessa frågor faUer under den nya hyreslagen men att närmare erfarenheter avrättstillämpningen ännu saknas. Prop.1971:1 Bilaga 13 207 vaktan på sådana erfarenheter torde det intefinnas anledning att nu gå närmare in på frågan om eventuella ändringar ihyreslagstiftningen. Vad gäller bostadsförmedlingarnas verksainhet harutredningen också tagit upp frågor rörande raantalsskrivningstvång och nedreåldersgräns för bostadssökande. Utredningen anser att dets. k. manlalsskrivningslvånget bör slopas i de kommuner som ännu liUämpar del.Jag vill med anledning härav erinra om all statsmakterna (prop. 100, SU100, rskr 265) i princip uttalade sig mot atl krav på mantalsskrivning ikomraunen tillämpas vid bostadsförmedling. Detta har korarait tiUuttryck i de krav på normer för förmedlingsverksamheten sora staten uppställer isamband med alt koramun, som så begär, får länsbostadsnämndens medverkan lillatt kommunen får förmedla bostäder som tillkommer med stöd av statligabostadslån. Dessa normer innebär bl. a. att kommunen inte får görabostadssökandes rätt att bli anvisad bostad beroende av att han är bosatt ikomraunen. Några ytterligare åtgärder i denna riktning har inte föreslagits avutredningen. De nämnda normernainnebär vidare att kommun, som har begärt och fått ifrågavarande lånevillkortiUämpliga, skall bedriva verksamheten så all endast den som fyllt fårregistreras som bostadssökande och anvisas bostad. Undantag kan dock göras oradet finns särskilda skäl. Utredningen anser, ulan att föreslå någon ändring avbostadslånereglerna, att koraraunerna i sin förraedlingsverksamhet bör sänkaåldersgränsen från 18 till . Några reraissinstanser, bl. a. socialstyrelsenoch , har ställt sig kritiska härtill. Skolöverstyrelsenfrarahåller att ungdomar i denna ålder bör vara inlemmade i gemenskap medfamiljen eller andra vuxna. Jag är inte beredd att föreslå en generell sänkningav den i bostadslånekungörelsen föreskrivna åldersgränsen och vill framhållaatt undantagsbestämmelsen torde ge tillräckligt utrymrae för att i särskildafaU beakta bostadsbehov för yngre sökande. Det bör här näranas attKungl. Maj:t raed anledning av utredningens förslag att bosättningslån skaUkunna utgå även tUl ensarastående utan barn har uppdragit ål farailjepolitiskakoraraittén att pröva denna fråga i anslutning till den översyn av reglema förbosättningslån som kommittén har fått i uppdrag atl verkställa. Avslutningsvis vUl jag taupp en fråga som inte har berörts av utredningen men som har uppmärksammats ien del remissyttranden, särskilt från studenthåll, nämligen frågan omhyresgästinflytande över bl. a. förvaltning av genomgångsbostäder.Studentorganisationerna har framhållit atl det inom studentbostadsföretagenfinns väl utvecklade former för hyresgästinflytande och atl en övergång lillnya organisationsformer för genoragångsbosläder bör innefatta en fortsättningoch förstärkning av detta medinflytande. Av vad jag förut anfört framgår attdet i varje 1971:1 Bilaga 13 208 fallunder den av raig förordade övergångstiden finns goda möjUgheter förstudentorganisationerna att bevara det nuvarande médinflytandet; Detsamma gäUermédinflytandet i förvaltningen efter övergångstiden i den mån förvaltningen ligger kvar hos studentorganisationer och sludentbostadsföretag. och aUmänt sett är frågan ommedinflytande i förvaltningen något somgäller aUa hyresgäster. Frågan är enligt min mening av stor betydelse och jag anser det viktigt att enutveckling kommer till stånd i riktning mot ökat medinflytande. Jag äremellertid inte beredd att f. n. gå närmare in på frågan om vUka åtgärder idetta avseende som kan behöva vidtas från statsmakternas sida. Det beror bl. a.på vilka initiativ och vilketUtveckUngsarbete på området som kan komma fram inom de storabostadsförvaltande företagen och deras organisationer. Jaghemställer, atl Kungl. 1) förår 1971 uttala sig för en bostadsbyggnadsplan med den omfattning och fördelning jag harförordat, 2) medge att ramarna förbostadslån för nybyggnad bestäms medutgångspunkt i följande antal lägenheter år1971 ...87 1972... 87 1973... 65 1974... 50 1975...50 000 3) medgeatl Kungl. Maj:l meddelar bestämmelser om projektreserv för åren19711973 i enUghel med vad jag i det föregående har förordat, 4) medge att beslut orabostadslån för nybyggnad meddelas intiU ett belopp av 1 . 5) medgeatt beslut ora bostadslån för ombyggnad samt räntebärande förbättringslån meddelas intillett belopp av . under vartoch ett av , 6) medgeatt förhandsbesked ora bostadslån för hus som skall byggas medtillämpning av industriella produktionsmetoder meddelas för högst 10 000 lägenheter under vart och ett avåren 19721976, 7) bemyndiga Kungl.Maj:t atl under de förutsättningar som angivits i del föregående besluta omutökning av de under 2) och 5) upptagna ramarna för långivningen under år 1971och de under 4) och 6) upptagna ramarna, 8) godkänna vad jag idel föregående har förordat rörande avvecklingav lånefonden för maskinanskaffning inom byggnadsindustrien, 9) lillLånefonden för bostadsbyggande för /72 1971:1 Bilaga 13 209 anvisa ett investeringsanslag av 3 , 10) godkärmaav mig förordade riktUnjer för främjande av bostadsförsörjningen för ungdomar och andra personer.-som har behov av bostad av genomgångskaraktär, 11) beslutaatt de särskilda bestämmelsema om bostadslån till studentbostadsföretagskaU upphöra ätt gäUa utomi fråga om lån som bevUjats före nämnda dag, 12) beslutaatt gäUande villkor för lån tUl studehtbostadsföretag fr. o. m. inte skaUutgöra hinder för uthyrning av ifrågavarande bostäder tUl andra än studerande.. IV: 12. Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder 1969/70Utgifti 6 152 553 BehåUningi 5 146 707 1970/71Anslagi 5 500 000 1971/72 Förslag 6 900 000 ' Avser Lånefondenför inventarier i studentbostäder, vilken för innevarande budgetår redovisas under åttondehuvudtiteln. Enligt kungörelsen (1959: 371) om lånfrån lånefonden för inventarier i studentbostäder (ändrad : 156)kan lån för anskaffning eller fömyelse av inventarier i studentbostäderbeviljas med högst . per rum.Inventarielån kan avse ram såväl i studentbostadshus som i insprängdastudentbostäder och oavsett om bostäderna har tillkommit med stöd av statiigalån eller ej. Längsta amorteringstid är-15 år och ränta utgår enligt den vidlånets beviljande gällande normalräntan för lån från statens utiåningsfonder. I det föregående(p. IV: 11) har jag redogjort för ungdomsbostadsutredningens förslagoch mina ställningstaganden till dem. Jag har därvid förordat vissa åtgärder i syfte atlbättre än tillgodose bostadsbehoven för de hushåll som består avframför allt ensamstående som behöver entemporär lösning av sin bostadsfråga i avvaktan på en mera permanentbosättning. a. ungdomar, såväl studerande som yrkesarbetande,saml andra personer som behöver bostad i samband med t. ex. flyttning av sysselsällningsskäl, skilsmässa ellerinvandring. Specialbostäder för dessa grupper har karaktär avgenomgångsbostäder för atl tillgodose ett mera kortvarigt bostadsbehov och jaghar därför tillstyrkt utredningens förslag attden nuvarande långivningen för inventarier i studentbostäder vidgas tiU attomfatta även sådana specialbostä-8 1971. 1971:1 Bilaga 13 210 der.Jag tar i det följande, efter samråd med föredragande statsrådet iutbildningsdepartementet, upp vissa frågor rörande lånebeslämmelser ochanslagsberäkning m. m. Till följd avvidgningen av tillämpningsområdet bÖr lånefonden i enlighet med utredningens förslag föras överfrån åttonde tiU elfte huvudtiteln och ges benämningen Lånefonden förinventarier i vissa specialbostäder. Inventarielån kanenligt gäUande bestämmelser utgå tiU studentsam-manslutning, bostadsstiftelse eUer företag som eljest svararför inredning av studentbostäder. Låntagarkretsen bör i fortsättningen utgörasav bolag, föreningar och stiftelser, somsvarar för inredningen av specialbostäder av förevarande art. På dettasätt kan den åsyftade utvidgningen avlångivningen ske med bevarande av lånemöjUghetema för den nuvarande kretsen av låntagare. Någon anledningatt utsttäcka långivningen tiU ensldlda personer fiims enligt min mening inte.Administrativa skäl talar för attlån inte bör bevUjas om det sökta beloppet är ringa. Iblandtorde det inträffa att bostäder för vilka inventarielän har utgått inte längreanvänds för det avsedda ändamålet, dvs. att bostäderna övergår till attanvändas för permanent boende. Delta får dock antas komma atl gälla endast enliten del av dessa bostäder. En sådan ändrad användning bör enligt min meningi regel inte föranleda åtérkrav av inventarielån. Del får förutsättas attlåntagarna i den mån det är möjligt flyttar inventarierna till andra bostäderdär de kommer till avsedd användning. Deändrade lånebestämmelserna bör träda i kraft . Bostadsstyrelsenhar i sin anslagsframställning för /72 föreslagit att det högstalånebeloppet per rum i studentbostad med hänsyn tiU ökade inventariekostnader höjstiU . föreslår att lånebeloppet per enkekum sättstiU lägst . per rum skall utgå för inventarier i gemensamhets-utrymmen. Med hänsyn till attmaximibeloppet höjdes . så sent som vid ingången avinnevarande budgetår (prop. 1970: 1 bU. 447) anser jag mig inte böra förorda någon höjning av maximibeloppet. har hemställt attlånefonden för innevarande budgetår tiUförs ett belopp av 1,3 milj. kr. Jag är inte beredd att förorda detta förslag. För nästa budgetår beräknar jag anslagettiU 6,9 milj. kr. Jag förutsätter därvidatt vidgningen av inventarielånens tillämpningsoraråde, på grund av visseftersläpning i långivningen, inte kommer atl medföra någon mera betydande ökning av medelsbehovet för /72. Jag hemställer, atl Kungl. 1) godkänna den av mig i del föregåendeförordade ändringen av bestämmelserna om inventarielån, 1971:1 Bilaga 13 211 2) tiU Lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder för /72 anvisa ett investeringsanslag av . IV: 13: Lånefonden för kommunala markförvärv 1969/70Utgift 38-000 000 BehåUning 22 000 000 1970/71Anslag 30 000 000 1971/72 Förslag 50 000000 Lånebestämmelsema finns i kungörelsen(1968:227) om markförvärvslån till kommun (ändrad 1970: 112). Dessabestämmelser innebär i korthet att kommun kan erhålla lån av statsmedel förförvärv av sådan fast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingenkrävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning, företrädesvisför mark utan samlad äldre bebyggelse. Styrelsen föreslår alt anslaget ökas med170 milj. kr.-tiU 200 nulj. för /72. Från fondens tillkomst den 1 juli 1968har anslagsbeloppet faststäUts tiU 30 milj. kr. Riksdagenuttalade (SU 1970: 50, rskr 152) i sambandmed att medel anvisades för innevarande budgetår att me-delsanvisningeni första hand bör beräknas på grandval av den efterfrågan som visas och inte göras beroende av vissa skatteintäkter. NågraallmängUtiga erfarenheter av långivningen ansågs dock ännu ej ha vunnits. Ansökningar avseendeförvärv har inkommit tiU bostadsstyrelsentUl ett totalt belopp av 224,1 milj. kr. Fömtsättaingar för lån i fråga om markförvärv för nyexploaleringförelåg tUl ett belopp av 105,3 milj. kr. Styrelsen har beträffandeförvärv, av fasligheter inom områden medsamlad äldre bebyggelse, s.k. saneringsområden, avstyrkt ansökningar om88,8 milj. kr. och av andra skäl ansökningar på tillsammans 30,0 milj. kr. Om tillräckliga lånemedel hade funnits skuUestyrelsen ha kunnat tiUstyrka lån för markförvärv inom såväl exploaterings-som saneringsområden till elt belopp av 194,1 milj. kr. 1969 översteg således efterfrågan på markförvärvslån väsentUgttiUgången på lånemedel. Den stegrade efterfrågan påmarkförvärvslån anser styrelsen inte vara tiUfällig ochhänvisar tiU att kommunemas kostnader för faslighetsförvärv ökat från ca 700milj. under vart och ett av åren19641965 tiU ca 1 200 mUj. under vart och ett av åren 8* 1971. Prop.1971:1 Bilaga 13 212 19671968.För år 1969 uppskattades konmiunemas kostnader tiU ca 900 milj. kr. Deltabelopp innefattar inte de förvärv som kommunägda företag gör, utan endast deförvärv som görs inom ramen för den egentliga kommunförvaltningen. Av dettotala antalet faslighetsförvärv utgjorde andelen reglerings- ochsaneringsfastigheter och . I den konmiunalekonomiskalångtidsplaneringen (KELP 69) uppskattas kostnadema för förvärvav reglerings- och saneringsfastigheter tiU ca 260 mUj. kr., vilket motsvararca av de beräknade totala kostnadema (750 milj. för kommunalafastighetsförvärv under nämnda år. Bostadsstyrelsenkonstaterar atl kommunema enUgt uttalande (prop. 1967:100,SU 100, rskr 265) bör förvärva mark i sådan omfattning att de får ettdominerande inflytande över marktiU-gångarsora inom överskådUg tid kan beräknas bU tagna i anspråk för samhäUsbyggandet.Styrelsen anser att uttalandet har gUtighet även för mark inomsaneringsområden. Sammanställningar av uppgifter ur bo-sladsbyggnadsprogrammen för åren 19701974 visar att av deltotala antalet lägenheter i flerfamUjshus i saneringsområden är belägna påkommunmark, medan motsvarande tal för exploateringsområden är 83 %.Kommimernas markberedskap får därför anses vara relativt dåUg inom saneringsområden. Delta förhåUande är särskUt aUvarUgt medtanke på den satsning på saneringsverksamhet som är atl vänla . Idirektiven tiU saneringsutredningen framhåUs att den ledande roUen i saneringsverksamhelen måste lUUiomma kommunen.Insatsema från kommunemas sida bör enligt direktiven bl. a. bestå i enaktiv markpoUtik som lar sikte på inköp av saneringsfastigheter förrivning men i betydande utsträckning också av fastigheter för upprastning ochmodernisering. Kommimernas kostnader för markförvärv harvarit avsevärt större än den genom låneansökningar verifierade efterfrågan påmarkförvärvslån. Låneformen är emellertid relativt ny. Vidare kan dennuvarande medelsbegränsningen ha avhållit en del kommuner från att söka lån förde jämförelsevis kapitalkrävande förvärvenför saneringsändamål. Kungörelsens bestämmelser om prioritering av förvärvinom exploateringsområden kan dessutom ha medfört atl många kommuneravstått från att ansöka om lån för förvärv inom saneringsområden. Den för konstaterade efterfråganpå markförvärvslån kan enUgl styrelsensuppfattning förväntas öka ytterligare. För /72 beräknaslånebehovet uppgå tiU 200 milj. kr. Med hänsyn till detta föreslår styrelsenalt fonden tillförs 200 milj. kr., vilket tiUsammans med inflytande amorteringar skuUe ge en utlåningskapacitet för budgetåret1971/72 av 205 milj. kr. 1971:1 Bilaga 13 213 Bostadssiyrelsen har föreslagit en ökningav anslaget lill lånefonden från 30 tUl 200mUj. Styrelsens förslag syftar lUl atl tillgodose efterfrågan pålån i en omfattning som motsvarar kommunemas totala anspråk på StatUga lån för förvärv av såväl mark för nyexploaleringsom mark i saneringsområden. För långivningengäUer de riktlinjer som faststäUdes av statsmaktema (prop. 100, SU 100, rskr 265).Dessa innebar att statens långivning tiU kommunala markförvärv kan avse endasten begränsad del av de samlade förvärven. Kommunema förutsattes även framdelesgöra väsentUga finansieUa insatser för att förverkUga en aktiv markpolitik. Medhänsyn härtill borde långivningen till en början koncentreras till sådanaförvärv som avsåg mark för nyexploalering. Jag är inle bereddatt ta stäUning tiU frågan om en vidgning av långivningen tiU atl omfatta ävenförvärv av mark inom saneringsområden. Bedömningenav denna fråga kan komma atl påverkas bl. a. av resultaten av det arbete som pågår inom saneringsutredningen. Däremot anser jag att anslaget tillfonden för nästa budgetår bör anvisas medbelopp som gör det möjligt att öka långivningen för förvärv avexploateringsmark. I avvaktan på atl ytterligare erfarenheter vinns avefterfrågeutvecklingen beträffande lån för delta ändamål förordar jag attanslaget ökas med 20 milj. kr. och alltså förs upp med 50 milj. kr. Jag hemstäUer, att Kungl. alt tUl Lånefonden för kommunalamarkförvärv för /72anvisa ett investeringsanslag av . IV: 14. Lånefonden för allmänna samlingslokaler 1969/70Utgift 8 000 000 BehåUning 1970/71Anslag 10 000 000 1971/72 Förslag 10 000 000 Lånebestämmelsemafinns i kungörelsen (1957: 367) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokalerm. (ändrad 1960: 315). Dessa bestämmelser innebär i korthet att lånbeviljas kommun, aktiebolag, föreningeller stiftelse för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnad i syfte alttiUgodose behovet av allmänna samlingslokaler. Annan ägare av allmännasamUngslokaler än komraun eller kommunalt förelag beviljas även lån för avhjälpande av ekonomiskt trångmål. Lån utgår med högst eller, när synnerliga skäl föreligger,raed högst av låneunderlaget. Av lånet beviljas viss del somrähtefri stående del. Denna del fär iregel inte översliga av låneunderlagel. Prop.1971: 1 Bilaga 13 214 RUcsdagen fastställer för varje budgetåren ram för beslut om lån från fonden. Under denna rubrik har för innevarandebudgetår anvisats ett anslag om 10 milj.kr. RUcsdagen har medgivit, atl lån från fonden beviljas med högst 12milj. under budgetåret (prop. 1970: 1 bil. 13, SU 11, rskr 11). Nämnden hemställer att låneramen /72 vidgas tiU 15 milj. kr. saml att anslaget förs upp med ettoförändrat belopp av 10 milj. kr. I1970 ärs statsverksproposition (bil. 13) anförde departementschefen i fråga omnämndens hemstäUan angående höjning av låneramarna för såväl /70som /71 att han i avvaktan påresultatet av pågående utredning om statens stöd tiU samlingslokaler ickevar beredd att förorda någon vidgning av låneramen för /70 samtatt ramen även för /71 borde fastställas lill oförändrat belopp,12 milj. kr. Medhänsyn till departementschefens nyssnämnda uttalande anser sig nämnden nu intekunna förorda någon höjning av låneramen i annan utsträckning än den sombetingas av väntade koslnadsstegringar saml av det förhåUandet atl nämndennumera beslutat atl för varje särskilt objekt lån skall kunna tiUstyrkas medett belopp upp tiU 1,5 milj. kr. mot tidigare belopp av högst 1 milj. kr.Angivna skäl talar enligt låneramen vidgas till 15 milj. kr. Nämndenhar beräknat utbetalningarna för /71 till 12,5 milj. kr. och /72 tUl 13 nulj. Med beaktande av inflytande amorteringarföreslår nämnden att anslaget förs upp med oförändrat 10 milj, kr. Utredningen omstatens stöd till samlingslokaler beräknas bli slutförd inom kort.Utredningens förslag skaU därefter remissbehandlas. Någon proposition på gmndval av dessa förslagkan därför inte föreläggas årets riksdagunder vårsessionen. Jag förordar att såväl låneramen som anslaget tas upp medoförändrade belopp för nästa budgetår. Jag hemställer, att Kungl. 1) medgeatt beslut om lån, som skall utgå från lånefonden för aUmänna samlingslokaler,meddelas intiU . 2) lillLånefonden för allmänna samlingslokaler för /72 anvisa ett investeringsanslag av10 . 1971:1 Bilaga 13 215 V. FONDEN FÖR LÄNEUNDERSTÖD 1969/70Utgift 192 196 865 Behållning 138 026 141 1970/71Anslag 250 000 000 1971/72 Förslag 250 000 000 Från anslagetutläranas lokaliseringslån enligt kungörelsen (1970: 180) om stalUgl regionalpolitiskt stöd. Medelsramen förlokaliseringslån under den femåriga försöksperioden omfattande budgetåren 1965/661969/70utgjorde 1 000 milj. kr. Under periodenbeviljades lån raed 916 milj. kr., varför vid ingången av innevarande budgetårdispositionsmässigt kvarstod 84 milj. kr. till lokaliseringslån och utbetalningar skedde med 612 railj. kr.Under anslaget fanns sålimda vid ingången av innevarande budgetår enkassaraässig reservation på 138 mUj. Av raraen för regionalpolitiskt stöd ora1 200 railj. som inletts med innevarande budgetårhar för lokaliseringslån beräknats 800 mUj. 1970: 75, SU 103, rskr270). Inom näranda rara har stöd beräknats utgå också tiU Stiftelsen 5 milj. kr. 85, SU 106, rskr 272). Maj:t har vidarebemyndigats alt ta i anspråk den outnyttjade delen, 84 mUj. kr., av den ram förbeslut om lokaliseringslån sora gäUde för den femåriga försöksperioden. Styrelsen föreslår, att anslaget /72 förs upp med oförändrat 250 mUj. Under åberopande av vad jag haranfört vid anmälan av anslagetLokaliseringsbidrag (p. C 1) förordar jag i likhet med arbetsmarknadsstyrelsenatt anslaget tas upp med oförändrat belopp, 250 milj. kr. Jag vUl i dettasammanhang anmäla att jag har för avsikt att, om inle framstäUer erinran häremot,föreslå Kungl. Maj:t atl ett lån på 2,5raUj. får som en engångsåtgärd lämnas från anslaget tiU StiftelsenNorrlandsfonden att användas för särskilda stödåtgärder i inland,företrädesvis . Lånet lorde få lämnas räntefritt och i övrigt påvillkor som Kungl. Norrlandsfondensutlåning av ifrågavarande medel föratsatts ske på samraa viUkor som iövrigt gäUer för fondens kreditgivning. JaghemstäUer, att Kungl. 1971:1 Bilaga 13 216 att till Lokaliseringslån för budgetåret1971/72 anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUtbifaUer Hans Maj:i Konungen. 1971:1 Bilaga 13 217 A. m, ni. Kommittéer m. m. Bidrag till bestridande av kostnader för vissa 1 000 14 054 000 Arbetsmarknad m. m. 25 47 380 000 30 Arbetsförmedlingen 182840 000 52 Allmänna beredskapsarbeten m. ra. 62 Särskilda beredskapsarbeten ra. 69 Förläggningsbyggnader m. ra. 71 Kostnader förarbetsraarknadsstyrelsens förråds verksamhet 1000 72 /iLrbetsmarknadsutbildningra.