prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående omlokalisering av viss statlig verksamhet; givenStockholms slott . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprolokollelöver finansärenden, föreslå alt bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredragande departemenlschefen hemställt. Motbakgrand av det ökade behovet av regionalpolitiska insatser framläggs ipropositionen förslag lill omlokalisering av viss statlig verksamhet. Syftetär både att stimulera en positiv utveckling i ett antal orter av storregionalpolitisk betydelse och atl bidra till alt dämpa expansionen i storstockholmsområdel.Omlokaliseringen avser huvudsakligen hela myndigheter och institutioner ochskall begränsas till ett fåtal orter. Förslaget innebär omlokalisering av 30myndigheter och institutioner och väsentliga delar av ytterligare sexmyndigheter och institutioner med sammanlagt ca 6 300 anställda till 13 orterutanför . Åtgärderföreslås för att lindra de omställningsproblem som uppslår för berörd personal.I delta syfte föreslås vissa direkta ekonomiska stödåtgärder för den personalsom följer med vid omlokaliseringen. Vidare lämnas garanti för fortsattsysselsättning i slorstockholmsområdet för dem som har vägande skäl all inleflytta med. Förplanerings- och utredningsarbete m. m. i samband med omloka-liseringarna föreslåsell belopp av 5 milj. kr. Dessutom erfordras 25 milj. kr. Förslagetinnebär all inflyttning på de nya lokaliseringsorterna beräknas kunna skeunder åren 19741976. Utdrag av protokoUet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på Stockholnis slott . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , , , ,. Chefenför finansdeparlementet, statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådels övriga ledamöter fråga angående omlokalisering av viss statligverksamhet och anför. Dencentrala statliga verksamheten är i huvudsak lokaliserad tillstorstockholmsområdel. Under har emeUertid frågan om altflytta ul statlig verksamhet från detta område vid en rad olika tillfällentUldragit sig statsmakternas intresse. Olika motiv har härvid varitvägledande. Motiven har varit dels generella, såsom ekonomiska, resursmässigaoch allmänt lokaliseringspolitiska, dels sådana speciella som föranletls avverksamhetens inriktning vid den enskilda myndigheten. Ulflytlningsfrågan harbehandlats i många sammanhang i och inom olika utredningar. Del mestlångtgående förslaget om lokalisering till orter utanför av statligaämbetsverk och annan litatUg verksamhet fördes fram av den tillsattaLokaliseringsutredningen rörande statlig verksamhet, vilken avlämnade sitthuvudförslag (SOU 1963: 69). Antalet statiiga verksamhetsgrenar som berördesav utredningens förslag uppgick till ca 120 och omfattade närmare 30 000anställda. Större delen av dessa föreslogs bilda en stor ul-flyllningsgrupp pågrundval av inbördes samarbetsbehov och borde enligt förslaget hållas sammaninom ett område med goda kommunikationer både inbördes och med landet iövrigl. En utflyttning av en sådan stor grapp skulle emellertid ställa myckelstora krav på samhällsekonomin och komma alt sträcka sig av1015 år. Utredningen lade därför fram även förslag om en mindreutflyltningsgrupp och om viss separat utflyttning. Prop.1971: 29 3 De remissinstanser som yttrade sig Över utredningensförslag var till övervägande delen negativt inställda lill förslagen.Lokaliseringsutredningens förslag i huvudbetänkandet har heller inte lett lUlnågot beslut av statsmakterna i ulflytlningsfrågan. Däremot uppdrog Kungl.Maj:l åt och fortifikalionsförvaltningen altvid den fortlöpande planeringen av lokalförsörjningen för den statligaverksamheten i samråd med berörda myndigheter överväga lämpligheten avlokalisering utanför och komma in till Kungl. Maj:t med häravföranledda förslag. framhöll sedermera att föratt styrelsen mera effektivt skulle kunna fullgöra sitt uppdrag vore det önskvärtall en särskild arbetsgrupp lillsaltes för all bereda frågor om lokaliseringav statlig verksamhet till orter utanför storstockholmsområdel. Eftersomdet mot bakgrund bl. a. av de allmänna riktlinjerna för en regionalutvecklingspolitik varom statsmakterna faltal beslut (prop. 1969: 1bil. 13 s. 92, SU 1969: 57, rskr 1969: 188) befanns vara eftersträvansvärtatl i ökad omfattning lokalisera civil och militär statiig verksamhet utanförstorstockholmsområdet tillkallade jag, med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndigandesamma dag, fem sakkunniga med uppdrag all inkomma med förslagom vilken statlig verksamhet som borde flyttas från storstockholmsområdel ochtill vilka orter lokalisering borde ske. De sakkunniga, som antog benämningenDelegationen för lokalisering av statlig verksamhet, har med skrivelse den 25maj 1970 överlämnat belänkandet Decentralisering av statiig verksamhet ettled i regionalpolitiken (SOU 1970: 29), vari läggs fram förslag lillutflyttning från storstockholmsområdel av myndigheter m. fl. vilka bedömskunna flytta ul i sin helhet. Delegationen har anmält all den fortsätterutredningsarbetet rörande vissa myndigheter, affärsverk och statliga företag.Den avser därvid att undersöka möjligheterna atl lokalisera även delar avmyndigheter och verk ulan-för storstockholmsområdel. Till det avgivna betänkandet är fogat ell särskiltyttrande av ledamoten . Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av , statenskriminaltekniska laboratorium, , centralnämnden förfastighetsdata, överbefälhavaren, försvarels sjukvårdsstyrelse,fortifikalionsförvaltningen, vämpliktsverket, mililärpsy-kologiska institutet,försvarels rationaliseringsinstitut, flygtekniska försöksanstalten,, statens rätlskemiska laboratoriums båda avdelningar,arbetsmedicinska institutet, , arbelar- ' statssekreteraren , ordförande,byråchefen , departementsrådet , planeringsdirektörenÅke och kanslirådet . Prop.1971: 29 4 skyddsstyrelsen,, statens vägverk, , luftfartsverket, statensgeotekniska institut, (),statskontoret, , , ,, statens omplaceringsnämnd, statenspersonalvårdsnämnd, universitetskanslersämbetet med bifogande av yttrande avrektorsämbetet vid i , centrala studiehjälpsnämnden,lantbruksslyrelsen, , skogshögskolan, ,, statens råd och statens institut förbyggnadsforskning, statens invandrarverk, statens planverk efter hörande avlänsarkitekterna i berörda län , lantmäteristyrelsen, rikels allmännakartverk, länsstyrelserna i samtiiga län, domänverket, geologiskaundersökning (SGU), affärsverksdelegalionen, transporlforskningsgruppen,delegationen för förvaltningsdemokrati, kommittén för television och radio iutbUdningen (), ulbildningsulredning (U 68), 1969 årsradioulredning, organisationskommittén för högre teknisk utbildning ochforskning i övre , expertgruppen för regional utredningsverksamhet(ERU), geologiutredning. , och (), och RiksförbundetLandsbygdens Folk (RLF), i (LO) efter hörande avStatsanställdas Förbund , (),(), akademikerscentralorganisation (), , radio AB samtLinjeflyg AB. Överbefälhavarenhar bifogat yttranden av försvarels civUförvallning, försvarels materielverkoch försvarels forskningsanstalt samt har i ärendet hört ävenförsvarsgrenscheferna och mUilärbefälhavarna. Till länsstyrelsernas yttrandenhar fogals ett stort antal yttranden av kommuner, regionala organ i länen, m.fl. I vissa fall har personalens organisationer ullalat sin anslutning tillmyndighetens yttrande. Flera myndigheter har bifogat yttranden frånpersonalföreningar o. dyl. Vidare har någramyndigheter, kommuner, organisationer och enskilda inkommit med synpunkter ochönskemål med anledning av lokaliseringsdelegationens betänkande. Sådanaskrivelser har avgetts av statens naturvetenskapliga forslcningsråd,akademiska reklorskonventel i , professorerna i de markvetenskapligaämnena vid och skogshögskolan, kartverkskommissionen,sammanläggningsdelegerade i nybUdade kommun, , ,, , , och , universitets studentkår,FCO Distrikt, , vidSveriges radio, viss personal vid , m. fl. Prop.1971: 29 5 Denstatliga verksamhetens omfattning och lokalisering Delegationenhar beräknat all del totala antalet anställda i statiig verksamhet hösten 1969uppgick lUl i runt tal 345 000. Härav faller mer än 40 o/o eller ca 150 000 påde statiiga affärsverken exkl. dotterbolag. Den därnäst största sektorn, civilamyndigheter och institutioner, omfattar nästan en fjärdedel eller 83 000personer. Därefter kommer försvarssektorn som sysselsätter ca 50 000 personeroch de aktiebolag, vari staten äger mer än halva aktiekapitalet, med 39 000anställda. Den minsta sektorn utgörs av statens civila utbildningsanstalter somräknar ca 24 000 anställda. Avbetänkandet framgår, atl av totalsumman 345 000 ca 250 000 personer eller drygt70 o/o av de anställda i statlig verksamhet är bosatta utanförslorstockholmsområdet. Ca 95 000 personer eller knappt 30 "/o tjänstgörvid myndigheter, institutioner och statiiga bolag som är lokaliserade lillslorstockholmsområdet. Fördelningen av anställda i resp.landet i övrigt varierar starkt mellan sektorerna. Av de anställda i destatiiga bolagen tjänstgör knappt en femtedel i huvudsladsregionen, medan fyrafemtedelar tjänstgör i övriga landet. Den högsta andelen anställda iStorstockholm återfinns inom sektorn civila myndigheter och institutioner.Della avspeglar den starka koncentrationen av central statiig verksamhet lillhuvudstaden. Av de närmare 83 000 anställda i sektorn tjänstgör ca 31 000 ellernärmare 40 o/o i . Till följd av affärsverkens dominerande betydelseur sysselsättningssynpunkt svarar dessa däremot för del högsta antaletanställda inom , ca 35 000. Denstatiiga verksamheten i slorstockholmsområdet kan delas upp i ä ena sidancentral, å andra sidan regional och lokal verksamhet. Med central verksamhetavses därvid central förvallning, utbildnings-, forsknings- och kulturellainstitutioner som har hela landet som upptagningsområde, försvarets centralainstanser, affärsverkens cenlralförvall-ningar saml de statliga bolagenshuvudkontor. Till regionall och lokalt inriktad verksamhet har förts annan äncentral verksamhet. Merän hälften eller ca 50 000 av de anställda i statlig verksamhet inomslorstockholmsområdet kan hänföras till regional och lokal verksamhet. Icentral verksamhet tjänstgör ca 44 000 personer. Av dessa sysselsätts ungefärlika många i civUa myndigheter och institutioner som i affärsverken. Deanställda i försvarets centrala institutioner motsvarar något mer än hälftenav de anställda i civila centrala myndigheter. De två återstående sektorerna,statliga civUa utbildningsanstalter resp. statliga bolag, svarar tillsammansendast för ca 10 o/o av det sammanlagda antalet anställda i central verksmhetinom Storstockholms- Prop.1971: 29 6 området.Antalet anställda i statlig verksamhet i slorstockholmsområdet fördelade påcentral resp. regional och lokal verksamhet framgår av följande uppställning. regional och lokal verksamhet Civila myndigheter och institutioner Statliga civila utbildningsanstalter Försvarssektorn Statliga bolag 16 700 1 100 8 400 14 400 3 500 14 500 6 100 5 800 20 600 3 300 Deanställda inom central verksamhet vid civUa myndigheter och institutioner inomstorstockholmsområdel återfinns inom ungefär 125 myndigheter av varierandestorlek. Inemot hälften av dessa myndigheter har färre än 50 anställda.Beträffande personalstyrkan vid de övriga hänvisas lill belänkandet (s. 16).Bland de större civila ulbildningsanslal-terna med hela landet somrekryteringsområde kan nämnas skogshögskolan och . Bland decentrala försvarsorganen som är lokaliserade lill storstockholmsområdel och för mer än hälften avdel totala antalet anställda. Inom affärsverkssektorn svarar postverket föröver 45 o/o av de anstäUda i central verksamhet i storstockholmsområdel. Häriingår verksamheten vid postbanken, som ensam centralt sysselsätter 4 700personer. Utöver postverket har , ochvaltenfallsverkel ell betydande antal anställda i central verksamhet. När detgäller de statliga bolagen har vissa svårigheter förelegal alt hänföra vissverksamhet till central eller annan. En översiktlig beräkning ger dock vidhanden all ca 3 500 personer sysselsätts med central verksamhet i Stockholm.Häri ingår mer än 1 100 anställda vid och . Dencentrala statliga verksamheten är som nämnts i huvudsak lokaliserad tillslorstockholmsområdet. Endasl elt centralt ämbetsverk, , ochell affärsverk, förenade fabriksverken, har flyttats ut från dennaregion, nämligen till resp. . Vidare har statistiskacentralbyrån förlagt en produklionsfilial lill . Vissa miUtärainstitutioner, bl. a. , arméns stridsskola ochmililärbefälsstaben i östra miUtärområdet, har flyttats ul från området under1960-lalet. Sålunda har civil och militär verksamhet med sammanlagt ca 1 200anställda flyttats från . 1971: 29 7 Inågra faU har slalsmaklema beslutat alt statlig verksamhet skall flyttas frånstorstockholmsområdel, men utflyttningen har ännu inle kommit tUl slånd.Sålunda är avsikten enligt riksdagsbeslut all statens centralafrökontrollanstalt och statens växtskyddsanstalt skall flyttas till ännu ejbestämd ort. Vidare skall enligt beslut av riksdag farmaceutiskafakulteten vid i (tidigare farmaceutiska institutet)flyttas från till när lokaler har färdigställts där. Sedannågra år pågår en koncentration av AB Atomenergis verksamhet lill Studsvik.Under 1970 års riksdag fattades beslut om flyttning av ochstatens veterinärmedicinska anstalt till . Vidare skall den nyakontrollorganisationen för läkemedel som innehåller bl. a. statensfarmaceutiska laboratorium och delar av lokaliseras tillUppsala. De här nämnda institutionerna har sammanlagt drygt 1 000 anställda. Härutöverkan nämnas att flera pågående utredningar enligt sina direktiv skall undersökamöjligheterna alt förlägga statlig verksamhet utanför slorstockholmsområdet.Dessa utredningar skall därvid samråda med lokaliseringsdelegalionen. Denstatliga nybyggnadsverksamheten inom storstockholmsområdel har varit av litenomfattning under . De förslag som fördefram om atl uppföra statliga förvaltningsbyggnader i Stockholmgodtogs inte av statsmakterna. Under hela detta decennium uppförde statensålunda inga nya byggnader för förvaltningsändamål i . Under1960-talet har däremot vissa förvallningsbyggnader uppförts i statlig regi.Huvuddelen av dessa lokaler har avsetts för affärsverk. För den centralastatsförvaltningen har med undantag för mindre tillbyggnader endasl enstatlig fastighet uppförts och tagils i bruk under 1960-lalel. Underliden har behovet av lokaler för statlig verksamhet ökat. Detta behov har iökad utsträckning fåll tillgodoses genom förhyrningar. Är 1957 utgjorde inomden civila statliga förvaltningen i förhyrningarna knappt 25 o/o avdet totala antalet tjänsterum. Ar 1970 hade andelen stigit till 45 o/o. Vidsistnämnda tidpunkt var förhyrningsandelen inom den militära förvaltningenungefär en tredjedel av del lo-tala antalet rum. Förhyrningarna har skett i enutpräglad bristsituation på hyresmarknaden. har medfört splittring avmyndigheterna på många lokaler och atl ibland mindre lämpliga lokaler har fåtttas i anspråk. Sålunda hade de större civila förvaltningsorganen sinverksamhet förlagd lill i genomsnitt 2,1 ställen. Ar 1970 hade genomsnittetstigit till 3,7 ställen. Förhyrningar i är mycket dyra.Förhyrningar sker i ökad omfattning i perifera lägen, varför Prop.1971: 29 8 avståndenmellan myndigheter och meUan olika lokaler inom samma myndighet ofta ärbetydande. Statsmakternahar beviljat medel för byggande av tre större civilaförvallningsbyggnader i som kommer att ge ett lokaltillskoll pånärmare 4 000 rum. Härutöver har planerat alt uppföra lokalersom skuUe ge ca 2 400 rum i skUda fasligheter. Huvuddelen av dessa senarelokaler lorde kunna bli färdiga att tas i bruk först i millen eller senarehälften av 1970-lalet. Motdelta planerade lokaltUlskott på ca 6 500 rum står emeUertid elt översiktiiglberäknat lokalbehov av ca 11 500 rum. För att avveckla de dyrbara eller eljestolämpliga förhyrningarna dessa uppgår lill mellan 3 000 och 4 000 rum samlskaffa lokaler som svarar mot expansionen av den civila statiiga förvaltningeni storstockholmsområdel skulle man alltså under 1970-lalel behöva uppföraytterligare statiiga förvaltningsbyggnader i storleksordningen 5 000 rum utöverde nu planerade. Lokalsituationenför de mUitära myndigheterna företer en likartad bild av splittring,trångboddhet, provisorier och förhyrningar. 1969 framlagdlokalförsörjningsplan har överbefälhavaren räknai med att för försvarssektornerfordras i ett tillskoti av militäraförvallningsbyggnader med drygt 3 000 rum. Häri har då inte inräknats de drygt1 200 rum som tillkommer i en pågående nybyggnad för bl. a. fortifikalionsförvallningensräkning. Större delen utgörs av ersättningsbehov för avveckling av förhyrningarm. Pågrundval av uppgifter från de lokalförsörjande myndigheterna har inomdelegationen översiktiigl beräknats kostnaderna för nybyggnadsbehoven förStatUg verksamhet i storstockholmsområdel första hälft.Beräkningarna framgår av följande uppställning (beloppen i mUj. Civila myndigheter och institutioner 1970/71-1974/75 Statliga civila utbildningsanstalter Försvarssektorn Avde redovisade investeringsbehoven för civila myndigheter och institutionersvarar institutioner med huvudsakligen central verksamhet resp. regional ochlokal verksamhet för ungefär hälften vardera av in- 1971: 29 9 Utbyggnaden av Stockholmsuniversitet på Fre-scaliområdel svarar för huvuddelen av investeringsbehovetför de statliga utbildningsanslallerna i slorstockholmsområdet. Iöverbefälhavarens nyssnämnda lokalförsörjningsplan för försvaret har anlagilsatl en ny ämbetsbyggnad i kvarteret påbörjas under 1970-lalelsförsta hälft. Nybyggnaden skall omfatta 1 100 rum. Av resterande lokalbehovinom försvarssektorn förutsätts 1 000 rum kunna erhållas genom en tillbyggnadför ämbetsbyggnaden och 1 000 rum i kvarteret påÖstermalm. Totalt har kostnaden för dessa objekt beräknats lUl ca 140 milj. kr. Äv affärsverkens planerade byggnadsinvesteringar islorstockholmsområdet under liden fram till 1970-lalels mitt faller hälften påen planerad utbyggnad vid . Sammanfattningsvisanger lokaUseringsddegationen alt lokalsituationen för den statUgaverksamheten i slorstockholmsområdet är mycket ansträngd. För täckande av akutabrister och för alt tillgodose tillkommande expansionsbehov behövs, somframgått av det föregående, mycket omfattande investeringar i nyproduktion avlokaler under 1970-ta-let. Med säkerhet skulle betydande svårigheter uppslå omde redovisade planerna skulle förverkUgas. a. skulle della bero påsvårigheterna att få erforderliga resurser i form av arbetskraft. Denkonkurrens med andra, ur det allmännas synpunkt angelägna projekt, somkonstituerar detta förhällande kan förväntas beslå . Erfarenheter av tidigare utflyttning av statlig verksamhet Del är som tidigare nämnts endast i myckel begränsadomfattning som central statlig verksamhet har flyttals ut frånstockholmsområdet. Erfarenheterna av sådan utflyttning är följaktligen begränsade.Lokaliseringsdelegationen har emellertid funnit del vara av intresse atl fåfram olika erfarenheter från företagna omlokaliseringar. Risken för en mindreeffektivitet vid lokalisering utanför har varit en vanliginvändning mol förslag om utlokalisering. Delegationen har därför undersökt hurnågra utflyttade organ kunnat bedriva sin verksamhet på den nya orten. Härvidhar förenade fabriksverkens huvudkontor, och statistiskacentralbyråns örebrofilial behandlats. beslutade all dåvarandeförsvarets fabriksverks huvudkontor skulle flyttas från tillEskilstuna. Del egentiiga förberedelsearbetet för utflyttningen började år1962. a. uppförandet av en ny kontorsbyggnad i 1 augusti 1965, dvs. efter det beslut fattades,flyttade huvudkontoret tiU . 1971: 29 10 Vidbeslutet om flyttningen fanns vid huvudkontoret ca 250 anställda. Äv dessaföljde ett 80-lal med vid flyttningen. Av dem som slutade sin anställning vidhuvudkontoret från beslutet om flyttning till själva flyttningenåberopade ett 90-tal som skäl för sin uppsägning alt de inle ville följa medliU EskUsluna. Vid nyrekryteringar stäUdes som villkor för dem som skulle anstäUasatl de var beredda all flytta med till EskUsluna. Äv de personer som började iverket rekryterades ca 50 från EskUsluna. Under en övergångstiddubblerades ett antal funktioner för atl underlätta för den ny-rekryleradepersonalen all sälla sig in i arbetet. Äv de anställda förflyttningen följde samtliga utom ca 20 med lill . Av dessa 20förtidspensionerades sju. För att personalen skullefå lära känna anordnades resor dit för huvudkontorets hela personal.Vid dessa resor fick personalen träffa representanter för EskUsluna siad, beseolika institutioner och bostadsområden m, m. Informationsmaterial om EskUslunadelades ut bland personalen med uppgifter om skolor, bostadsområden in. m. Vidareprenumererade fabriksverket på lokaltidningar frän EskUsluna för atl personalenvid huvudkontoret skulle få fortlöpande information om sin nya bostadsorl. Verksledningen utverkadeen särskild bostadskvol av stad för huvudkontorets personal. Kvoten avsågbåde lägenheter i flerfamUjshus och egnahem. De kommunala myndigheterna ansesha skött bostadsfrågan på elt förtjänstfullt sätt och del befanns vara en stortUlgång ur rekryteringssynpunkt all nyanställda kunde ullovas bostad. EftersomEskilstuna tillhörde en lägre dyrorlsgrupp än medgav Kungl. Maj:lvissa övergångsåtgärder beträffande löneklassplace-ringen efter prövning i delenskilda fallet. Likaså medgavs anstånd med omstationering under längre lid äneljest och flytlningsersällning utbetalades även till sådana som normall inteskulle ha fält sådan ersättning. De ölägenheter som hadebefarats i fråga om möjligheterna till kontakter med andra centralamyndigheter och verkets kunder har befunnits vara överdrivna. MöjligheternatiU kontakter har enligt samstämmiga uppgifter varit fullt tillfredsställandeefter utflyttningen. Kontakterna upprätthålls emellertid på elt annat sätt äntidigare. Sålunda har antalet personliga sammanträffanden minskat. ordnas iregel flera sammanträffanden per dag vid tjänsteresa t. ex. tUl Stockholm.Vidare tas kontakt med myndigheter och institutioner där oftare per telefon ellerbrevledes. I sammanträden som ordnas utanför deltar i regel färrepersoner från fabriksverkens sida än när verket fanns i . Eftersomhuvudkontoret fortfarande har en liten enhet kvar i har de tjänstemänsom reser till tUlgång tiU 1971: 29 11 sammanträdesrum,sekreterarhjälp och telefon. Detta bedöms vara väsentligt för all tiden iStockholm skall kunna utnyttjas effektivt. Efterutflyttningen har huvudkontorels kostnader för bl. a. resor ochtraklamenlsersättningar ökat, men i förhållande lill de sammanlagda kostnadernaför fabriksverkets huvudkontor är denna merkostnad inte av nämnvärd betydelse. Möjligheternaatl rekrytera nya tjänslemän har varit goda i . I fråga ombiträdespersonal är läget myckel bättre än i och även rekryteringenav teknisk personal har förlöpt väl. Omsättningen av personal har också varitpåfallande låg efter flyttningen. Sedan huvudkontoret flyttade till Eskilstunahar endast elt fåtal anställda återvänt lill . Detta gäUer främstnågra tjänstemän vars makar inte kunnat beredas lämplig sysselsättning iEskilstuna. Det stora flertalet tjänstemän och deras familjer uppges haacklimatiserat sig väl i . Delegationenfinner aUlså alt både från verksledningens och de anstäUdas sida anses depositiva effekterna av utflyttningen överväga de negativa. En väsentiigförutsättning för att flyttningen kunde genomföras på ett tillfredsställandesätt anses vara, alt det förflöt en från beslutet om flyttningtiU dess att flyttningen skedde. Från personalens sida har framhåUits attverksledningens positiva inställning lill flyttningen och dess åtgärder för altgöra flyttningen så tilltalande som möjligt var av mycket stort värde. Enomständighet som synes ha haft betydelse för personalens inställning lillflyttningen är all huvudkontoret i var splittrat på två ställen ochmöjligheterna atl samla verket på ett ställe i bedömdes sommycket små.