prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Efterfrågelägels relativa betydelsesteg lill och bedömdes då av drygt 60 o/o av företagen vara denbegränsande faktorn för en produktionstillväxt, medan motsvarande tal vad avserbrislen på arbetskraft var 15 o/o. Av baromelerundersökningarna för byggnads-och anläggningsverksamheten framgår atl den måttliga brislenpå trä- och betongarbetare minskat ytterligare lill . Jämsides med den uttaladearbetskraftsbristen har sysselsättningen stigit inom industrin.Enligl kvar-lalsslalislik ökade antalet tjänstemänmed 4 o/o lill 1970. ökade enligl den månatiigastatistiken antalet anställda arbetare med 3 o/o, men ökningarna blev alltlägre under senare delen av årel. Andelen nyanställda arbetare i procent avtotala antalet anställda var fr. o. m. lägre än undermotsvarande period 1969. Rörligheten, mätt som andelen avgångna arbetare, varunder sista kvartalet 1970 lägre än . Avden säsongrensade serien för antalet vid arbetsförmedlingarna anmäldaarbetslösa synes framgå all arbetslösheten under loppet av 1970 varit svagtstigande saml all en mer markerad uppgång ägt rum under början av 1971.Regionall har utvecklingen varit gynnsammast i skogslänen. I tabell 1 ges uppgifterom den registrerade arbetslösheten. Som framgår av tabellen var antalet arbetslösaunder i genomsnitt 13 800 fler än under samma kvartal1970, med de största ökningarna i de södra och mellersta delarna av landet. Iapril 1971 var antalet arbetslösa 64 400, en uppgång med 24 800 jämfört medaprU 1970. Jämförelser av arbetslösheten försvåras dock av olikheter i väderlekensaml av vidtagna institutionella förändringar. För all göra en bedömningav arbetslöshetsnivåns förändring kan man inle, med hänsyn lill dessaförskjutningar, utan vidare använda den lo-tala arbetslöshetsprocenlen blandkassamedlemmarna. Om i stället arbetslöshetsprocenlen inom industrikassornautnyttjas, visar denna på en ökning i arbetslösheten jämfört med1970 med ca en halv procentenhet saml med ca 1 enhetunder . Även enliglarbetskraftsundersökningama framkommer en ökning i arbetslösheten från 1970lill 1971, vilket framgår av tabell 2. Det bör dock understrykas alt med denstatistiska metodik som tillämpas är skattningar av förändringarna mellankonsekuliva månader betydligt mer osäkra än de som avser kvartal. Nuvarandeundersökningsförfarande har vidare tillämpats under alllför kort lid (fr. o.m. Tabell V: 1. Vid arbetsförmedlingarna registrerad arbetslöshetjanuarimars 1971 Arbetslöshetsförsäkrade-- Saml- --------------------------------- -- liga Industri-Bygg- Skogs- Övriga ar- arbetare nåds- arbetare bets arbetare lösa Antal registrerade arbetslösa 1971 1. Hela landet jan. 3 370 3 730 5 700 2 960 2 210 4 550 2 800 270 5 280 , och jan. för all säsongmönslrel på ell tillfredsställande sättskall kunna klarläggas. Under januarimars 1971 var i genomsnitt 13 070 personeranställda i beredskapsarbeten (exkl. arbeten för arbelsvårdsprövade) atljämföra med 12 810 1970. I arbetsmarknadsutbildning deltogunder samma perioder genomsnittligt 54 020 respektive 42 200 personer. Ifebruari 1971 berördes ca 97 000 personer av olika arbetsmarknadsåtgärder.Della motsvarar 2,5 o/o av den totala arbetskraften Bil.1 Reviderad nationalbudget för TabellV: 2. Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna januarimars 1970 och1971 Hela landet Storstadslänen Skogslänen Övriga län Hela landet Storstadslänen Skogslänen Övriga län Hela landet Storstadslänen Skogslänen Övriga län 104 500 36 800 27 900 39 700 94 100 28 200 27 900 33 000 98 500 27 700 30 200 40 600 99 000 30 900 28 700 39 500 25 600 9 900 5 200 år tidigare varantalet 78 000 (2 o/o) och nästan 100 000 (2,6 o/o). Stegringenfrån lill 1971 ligger lill den aUdeles övervägande delen påarbelsmarknadsulbildningen. bedömdes ungefär en fjärdedel avde berörda personerna ha fått sitt arbete genom frisläpp av investeringsfondersamt tidigareläggning av statliga beställningar. berördes totalt 20 960 arbetstagare, varav inomindustrin 18 390, av lill inkomna varsel om personalinskränkningar.Under januarimars 1971 berördes 9 740 arbetstagare av sådana varsel mot 4 070under . Summerat har antaletberörda arbetstagare stigit successivt och uppgick i mars1971 lill 26 630. Sammanfattningsvis framgår av ovanslående all arbetsmarknadenunder loppet av 1970 och början av 1971 karakteriserats av minskandeefterfrågan på arbetskraft saml, åtminstone under slutet av perioden, ökadarbetslöshet. Nedgången i efterfrågan har avsett samtliga branscher, medanarbetslöshetens stegring främst synes ha inträffat i de hem-mamarknadsinriktadesektorerna. Föratl bedöma arbetsmarknadsläget görs i det följande uppskattningar avsysselsättningsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Dessa förändringar vägssedan samman och sätts i relation tiU elt beräknat arbelskraflsutbud. Tillunderlag för kalkylerna ligger av utförda beräkningarav sysselsättningen 1. o. m. Denna uttrycks i antalet totalt utfördaarbetstimmar samt i antalet sysselsatta, där definitionen av antaletsysselsatta anpassas till de i arbetskraftsundersökningama tillämpade. AUmänlsett har antagits atl efterfrågan på arbetskraft dämpas betydligtjämfört med del läge som rådde under större delen av 1970. Vidare antas attproduktivllelstillväxlen blir något högre 1971 än föregående år. Inomjordbruket beräknas sysselsällningsnedgången forlsälla och bli någotstörre än 1970. Inom skogsbru/IV, produktionen beräknas minska något lorde ennedgång i arbelslidsvolymen av storleksordningen 5 o/o vara atl emotse.Nedgången i antalet sysselsatta beräknas dock inle bli fullt lika markerad. Förantalet anställda kan således, främst med hänsyn llll allarbelslidförkortningen skedde i elt steg /1971,sysselsättningen beräknas bli i del närmasie oförändrad. Somframgår av kapitel IV väntas produktionen inom industrin tUlväxa medknappt 3,5 o/o 1971 alt jämföra med en ökningstakt som var ungefär dubbelt såhög 1970. Produktivilelslillväxlen, mätt som produktlon per utförd arbetstimmeav industriarbetare, uppgick till 5 o/o. Om tillväxten , ilikhet med vad som antogs i den preliminära nationalbudgeten, uppgår till 6,5o/o, skulle sysselsällningsvo-lymen för industriarbetare minska med 3 o/o från1970 lUl 1971. Antalet sysselsatta skulle , ,minska lika myckel. För den antalsmässiga UtveckUngen måste dock hänsyn lastill att arbetstidsförkortningen från 42,5 inleds . Dådenna emellertid lUl sin huvuddel synes komma alt tas ut kan den delav förkortningen som las ul beräknas medföra en minskning avarbetstiden för industriarbetare med endasl ca 1 o/o. Med ovanståendeförutsättningar minskar då antalet industriarbetare med 2 o/o lill1971. Del totala antalet sysselsatta inom industrin antas minska med 1,5 o/omedan arbetsvolymen antas minska med 2,5 o/o. Av avgörande betydelse försysselsättningsutvecklingen är all uppgången i produklivilelslUlväxlen från1970 till 1971 förutsatts bli relativt måttlig. Om tUlväxten 1971 t. ex.motsvaras av den genomsnittliga 1 Reviderad nationalbudget för 87 stegringen , ca 7,5 o/o, kanantalet industriarbetare beräknas minska med 3 o/o . Inom byggnadsverksamheten minskade, enligl statistiskacentralbyråns beräkningar, totala antalet sysselsatta med drygt 4 o/o ocharbelslidsvolymen med 5 o/o lill 1970. Investeringarna i byggnaderoch anläggningar inklusive reparationer och underhåll, som mellan 1969 och 1970anges ha minskal svagt, väntas öka med ca 1 o/o 19701971. Föratsatt enoförändrad eUer något högre produktivitetstillväxt 1971 än 1970 är fortsattasysselsällningsnedgångar att emotse. Inom tjänslesekloierna ökade sysselsättningen mellan 1969och 1970 med drygt 3 o/o. Liksom var ökningen kraftigast inom denoffentliga sektorn och uppgick lill 7 o/o. Därav ökade sysselsättningen inomkommunerna med ca 8,5 o/o medan den inom staten var hälften så snabb. Enbetydande sysselsällningsuppgång beräknas även ha ägt rum inom bank-, försäkrings-och uppdragsverksamhet. har arbelslidsvolymen inomtjänstesektorerna totalt antagits öka med 1 o/o medan antalet sysselsattaskulle öka något mer. Inom den offentiiga sektorn har antalet utfördaarbetstimmar antagits öka med 4,5 a 5 o/o, varav den kommunala sysselsättningenförutsatts öka något mer. Inom de övriga tjänstesektorerna har en nedgång iarbetsvolymen med någon procent ansetts sannolik, främst som en följd av enlägre lillväxl av den privata konsumtionen jämfört med samt enfortsatt dämpad aktivitet inom byggsektorn. Sammantaget visar de näringsgrensvisa kalkylerna altarbetskraftsefterfrågan, uttryckt i antal arbetstimmar, minskar med ca 1 o/ofrån 1970 till 1971.1 En nedgång med ytterligare en halv procentenhet ellernågot mer kan dock bli resultatet om produktivitetstillväxten blir högre än somförutsatts. Antalet sysselsatta har beräknats bli nästan oförändrat från 1970till 1971. Del antas då att arbetstidsförkortningen medför etl extraarbetskraftsbehov motsvarande 0,5 o/o. Vidare antas medelarbetstiden persysselsatt minska med en halv procent. Övervägandena om arbelskraftsutbudets utveckling baserasbl. a. på en befolkningsprognos. kan medelfolkmängden iåldrarna beräknas öka med 0,6 o/o eller med knappt 30 000 personer.Antalet under årel netloinvandrande har härvid antagils uppgå tiU 20 000 alljämföra med de knappt 49 000 som invandrade . Av avgörande betydelse för arbelskraftsutbudets utvecklingär vidare förändringen i de relativa arbetskraftstalen. Relativa AK-talen angerhur stor andel av befolkningen i en viss grupp som befinner sig I Som framgår av kapitel VI har i lönesummeberäkningamaförutsatt att sysselsättningskomponenten utgör en negaliv post om 1971.Med hänsyn llll företagamas trollgen minskande arbetsinsats torde detta totaltkunna beräknas motsvara en sysselsättningsnedgång med räknat i timmar,således med ca 1 procenthet mer än vad som här antagits. arbetskraften.Bedömningen av dessa tals utveckling kan göras på flerasätt. är alt anta att trenden i förändringen under perloden 19641970gäller även . Med denna förutsättning kan antalet personeri arbetskraften beräknas öka med 0,8 o/o eller ca 30 000 personer. Kalkylerna över utbudet avarbetskraft kan också utföras i antal arbetstimmar och man får då utgå från deanlaganden om frånvaro och medelarbetstid som gjorts i det föregående. Här förutsättssålunda alt frånvaron 1971 blir något högre än . Vidare gäller, somtidigare framhållits, alt arbelslidförkortningen 1971 minskararbels-kraflsliUgångarna med 0,5 o/o. Om det dessutom antas all övertidenminskas något samt atl en svag ökning av deltidsarbetet sker, kanarbelskraflstillgångarna, uttryckt I antal limmar, beräknas minska med 0,5 o/ofrån 1970 tiU 1971. De kalkyler som redogjortsför ovan synes indikera atl den antagna efterfrågan på arbetskraft blir enknapp procentenhet lägre än utbudet. Med hänsyn llll beräkningarnas osäkerhetkan dock differensens storlek inte ses som annat än elt närmevärde förutvecklingen inom hela ekonomin. Ovanslående resonemang kankompletteras med en sammanställning av sysselsättningsutveckling och produktioninom hela ekonomin. ökadenationalprodukten med 5,6 o/o, och då antalet arbetstimmar ökade med 0,6 o/ouppgick produktivitetstillväxten lill 5 o/o, att jämföra med 5,8 o/o 1968.Mellan 1969 och 1970 beräknas nationalprodukten ha ökat med 4,8 o/o. Samtidigtsynes produktivitetstillväxten ha dämpats väsentligt lill drygt 2,5 o/o. Som framgår avförsörjningsbalansen i del sammanfattande kapitlet anges nationalproduktenstillväxt 1971 lill 2,5 o/o. Med en utveckUng av arbetsvolymen som antagitsovan, en nedgång med ca 1 o/o, skulle produklivitelslillväxlen uppgå till 3,5o/o. ökadenationalprodukten, i detla fall mätt från produklionssldan, med 5,5 o/o. Somframgår av kapitel IV beräknas produklionslillväxlen, med utgångspunktfrån de produktionsprognoser som framlagts i de olika specialkapillen, öka medca 3,5 o/o . Med en nedgång i arbetsvolymen med 1 o/o19701971 skulle produklivitetstUlväxlen 1971 uppgå till 4,5 o/o jämfört medknappt 3,5 o/o 1970. Inom "näringslivet", här definierat som dentotala ekonomin exklusive den offentliga sektom, beräknasproduktivitetstillväxten 1970 ha uppgått llll knappt 4,5 o/o medan motsvarandevärde skulle ligga en procentenhet högre. Avslutningsvis skallarbetstidsförkortningen och dess genomförande beröras något närmare. Under 1971kan, som ovan angetts, inledandel av förkortningen beräknas medföra ell extraarbetskraftsbehov med 0,5 o/o totalt sett och för industriarbetare med ca 1o/o. 1 Revideradnationalbudget för 89 arbetstidsförkortningensynes komma all äga rum och kan beräknas minska del då eljesttillgängliga arbelskraflsulbudel med totalt sett ytterligare 3 o/o. Förindustriarbetare ger en motsvarande kalkyl etl beräknat extra arbetskraftsbehovmed ca 3,5 o/o. Vidare gäller all arbelslidsförkorlningen inombyggnadsverksamheten till aUdeles övervägande del tas ul saml allinom handel, stat och kommun hela förkortningen sker i etl steg vid årsskiftet1971/1972. Om, som etl illustrerande exempel, del antas all efterfrågan påarbetskraft blir av storleksordningen 1 o/o lägre än utbudet samt atl entrendmässig ökning i arbelskraflsulbudel med 0,5 ä 1 o/o äger rum mellan 1971och 1972 skulle del, om efterfrågan på arbetskraft förutsätts vara oförändradfrån 1971 lUl 1972, återstå en differens på 1 ä 1,5 o/o totalt sett för helaekonomin även vid ell arbelskraflsulnyltjande av samma omfallning som 1970.Naturligtvis kan efterfrågan försvagas ytterligare till 1972, och därmedminskar även behovet av extra arbetskraft. Genomsnittligt lorde vidaresysselsättningen minska något sett över . A andra sidan kan1972 länkas bli elt år med en konjunkturmässigl högre efterfrågan påarbetskraft än 1971. Del behov av arbetskraft som i della fall då skulleföreligga kan fyllas genom en betydande ökning av invandringen, ökatövertidsullag osv. En väl så tänkbar utveckling är också atlarbetskraflseflerfrågan inte helt kan tillgodoses. Deenskilda konsumenternas ekonomi 1. Dentotala lönesumman ökade såvitt framgår av de sammantagna seklorvisalönesummeberäkningama med närmare 11 o/o . Dessapreliminära beräkningar är för vissa sektorer baserade på direkta uppgifter omden utbetalda lönesummans storlek. Där lönesummeuppgifter saknas ligger inågra faU förtjänst- och sysselsättnings-statistik lill grund för kalkylerna.För sektorer där även förljänststalistik saknas har slutiigen lönesumman byggtsupp med hjälp av sysselsäll-ningsslalislik samt uppgifter om avtalsmässigalönestegringar och anlaganden om löneglidning. De definitiva beräkningarna avlönesumme-ulvecklingen bygger på laxeringsulfallel, som vad gäller 1970 kommeralt föreligga först . Deavtalsmässiga löneförhöjningarna beräknas svara för 5 1/avlönesummeökningen. Löneglidningen, som är den osäkraste av komponenterna, harav de seklorvisa beräkningarna alt döma stannat på något över 3 o/o, ett talsom kan förefalla förvånande lågt med tanke på de höga värden som kunnatobserveras för industriarbetarna. Sysselsältningskomponenten slutligen, harkalkylerats till drygt 2 o/o. Industriarbetarnastimförljänst beräknas ha ökat med drygt 11 1/2 o/o mellan helårsgenomsnillen1969 och 1970. Därav utgjorde den avtalsmässiga ökningen 4 1/2 procentenheter.Löneglidningen skuUe följaktligen ha uppgått lill något över 7 o/o meUan 1969och 1970. Industrins timkostnader steg ytterligare på grund av höjda ATP- ochsjukförsäkringsavgifter, så alt den totala limkostnadsökningen mellan 1969 och1970 kom att uppgå lill 12 1/4 o/o. För1971 räknas här med en lönesummeökning på 9 o/o och med en viss negativsysselsättningskomponenl. Enligt uppfattning kan dennauppskattas lUl storleksordningen 1 1/2 o/o. är en nedgång med ca 1procentenhet mera än vad som följer av den bedömning av utsikterna påarbetsmarknaden som framlagts i föregående kapitel, vilket utarbetatsinom sekretariatet för ekonomisk planering. Förljänslökningen, vari inräknasden mot arbetstidsförkortningen svarande höjningen av limlönerna, uppgår iinstitutets räkneexempel liU 10 a 11 o/o . Med det någotmera positiva sysselsällningsallernaliv som följer av kapitel V skulle samma 1 Reviderad nationalbudget för 91 lönesummeökning kunna uppnås vid en genomsnittligförtjänstökning om 9 å 10 o/o. På grund av redan beslutade avgiftshöjningar kommerarbetskraftskostnaderna all sliga med 11/4 o/o utöver kontanllöneöknmgarna. Deavgifter som kommer all höjas är ATP- och sjukförsäkringsavgifterna samt denallmänna arbetsgivaravgiften. För vissa delar av ekonomin kommer dessutomsannolikt förändringar av pensions- och sjukförmåner alt medföra ytterligarenågot ökade kostnader utöver kontantiönehöj-ningen . Faktorinkomsterna beräknas 19691970 ha ökat med 10,7 o/o.Detla är lägre än vad som angavs i den preliminära nationalbudgetenför 1971, vilket förklaras av nedrevideringen av lönesumman 1970. harfaktoruikomslens utveckling prognoserats till 7,7 o/o. Denna i förhållande lUlföregående år något lägre ökningstakt kan återföras på samtliga ingåendeinkomstslag. I första hand dock lönerna och därnäst de skilda företagarnasinkomster, som väntas minska med 3,3 o/o mot att 19691970 ha ökat med 10,2o/o. Företagar-inkomslerna bedöms komma alt påverkas negativt på grund av prisregleringensom bl. a. beräknas leda tUl lägre överskott i detaljhandeln. Beräkningarna över hushållens kapitalinkomster, dvs.nettot av hushållens ränteinkomster och ränteutgifter (inkl. räntor på liv-och sjukförsäkringsfonder) saml utdelningar på värdepapper, har reviderats fr.o. Att della kunnat ske först beror delvis på eftersläpning istatistiken över aktieutdelningarna. Revideringen medförde en nedjustering avden beräknade tillväxten från 15 1/2 lill 10 3/4 o/o för 19681969.Ökningstakten blev nästan lika hög 19691970 medan den mellan 1970 och 1971väntas avta. De egentliga inkomslöverföringarna (barnbidrag,studiebidrag, bostadstillägg m. som på grund av införandet avfamiljebostadsbldra-get llll bamfamiljer fördes upp på en hög nivå ökade ien betydligt lugnare takt 1970. kraftigt uppsving förväntas för 1971framför allt beroende på de i samband med skattereformen höjda barnbidragen. Utbetalningarna från socialförsäkringssektorn (inkl.folkpensionerna) beräknas ha stigit ca 14 o/o . Dettainnebär en något snabbare ökningslakt än 19681969 (10 1/2 o/o), vilketförklaras av dels större basbeloppshöjningar för folkpensioner och ATP 1970 än1969, dels av den nya sjukreformen 1970. För 19701971 förutses en lika storprocentuell uppgång som närmast föregående år, innehållande fortsatta höjningarav basbeloppet , främst lill följd av mervärdeskattens höjning . Direkta skatter och avgifter m. m. beräknas ha ökat19691970 med 16,8 o/o. Del är omkring 1/högre än vad somförutsågs i den preliminära nationalbudgeten. Vid della tillfälle hademan endast utfallet av preliminär A-skall för de fyra första skalleterminerna1970. Utfallet av novemberuppbörden har , då endast en skalletermin återstår,föranlett en upprevidering av de preliminära A-skatlerna. De beräknas nu haökat med knappt 17 o/o. Jämfört med föregående beräkningstUlfälle har också endel smärre poster i den totala skattesumman höjts. TiUsammantaget leder dellatill all den makroekonomiska marginalskaltekvolen 19691970 nu beräknas till49,2 o/o, vUkel i jämförelse med 19681969 är en betydande ökning. Hushållens inbetalningar av preliminär A-skall görs fr. o.m. 1971 enligl del nya skattesystemet. beräknar atlskallereformen medfört ell bortfall av direklskatteintäkter med 3 730 milj.kr. jämfört med om det gamla systemet varit i krafl. Beräkningen avser denslutliga skatten och baseras nu förutsedda lönenivå. Av denslutliga skatten inflyter erfarenhetsmässigt ca 87 o/o i form av preliminärA-skatl, följakthgen kan effekten av reformen på den preliminära A-skallenuppskattas till ca 3 250 milj. kr. med införandel av del nyasystemet ändrades utformningen av preliminär-skallelabellerna så atl del totalapreliminära uttaget blir ca 400 milj. kr. större än enligl tidigare principer.Effekten av skattereformen sett på den preliminära A-skatten reduceras såledestill ca 2 850 milj. kr. En Irendmässig ökning av den totala makroekonomiskamarginalskaltekvolen meUan 1970 och 1971 skulle ge en kvot på 50 o/o 1971 vidoförändrade skattesatser . Genom all applicera denna marginalskattpå lönesummeökningen 19701971 erhålls ökningen av den preliminära A-skallenberäknad enligt statiiga skallesystem och kommunala uttaxering. Genomatt till denna addera effekten av kom-munalskallehöjningen (i genomsnitt 1: 54kr.) och dra ifrån 2 850 mUj. erhålls en uppskattning av prellminärskatlenenligl det nya systemet. De beräkningar av statens inkomster som utförs avriksrevisionsverket ger prognoser på preliminär A-skatl som myckel väl överensstämmermed dem som konjunklurinstilulel gjorl. kalkyler bygger påell antagande om en procentuellt sett lika stor inkomstökning i samtligainkomstklasser. Eftersom avlalsökningarna 1971 sannolikt kommer att få enlåglöneprofil har inom inslilulel gjorts en beräkning, med hjälp avriksrevislonsverkels material, av effekterna på skatter och inkomster vid eltdifferentierat inkomstantagande. I dessa kalkyler har inkomstökningarnaantagits variera med några procentenheter uppåt och nedåt från dengenomsnittliga ökningen beroende på inkomstnivå, dvs. ju lägre inkomst destostörre anlagen inkomstökning. Skatten skulle enligl denna beräkning bli ca 200milj. ' Ökningen av den preliminära A-skalten 19691970dividerad med ökningen av lönesumman 19691970. Från den preliminära A-skatten1970 har härvid borträknats det tillskott som var en följd av kommunalskattenshöjning. Bil.1 Reviderad nationalbudget för den baserats på ell enhetligt inkomstantagande (om 9 o/o).Inklusive denna effekt beräknas ökningen av de preliminära A-skalterna19701971 stanna vid 5,6 o/o. Debileringen av den preliminära B-skatten utgårfrån den erlagda skallen vid senast kända laxering. Skattereformen och prissloppetkan komma alt påverka den inflytande delen av dessa debiterade skaller. Förprognosen av preliminär B-skatt 1971 har anlagils atl en något mindre del ännormall av den debiterade skallen kommer all flyta in. Såväl fyllnadsskattensom den överskjutande skallen beräknas öka långsammare 19701971 än mellan denärmast föregående åren. Netloinbelalningarna av fyllnads-, kvar- ochöverskjutande skatt beräknas öka och uppgå till 760 milj.kr. Tabell VI: 1.De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 19691971 kr., löpande priser Kapitalinkomster (netto)' Direkta skatter, avgifter m. m. till det offentliga (32) Disponibla inkomster (14+ Sparkvot (9:7) -0,1 ' Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknadepensionsavgifter för statliga och kommunala myndigheter samt för kommunalaaffärsverk är ej medtagna som löneförmåner i denna post. Summan av dessaavgifter uppgick till 10 089 milj. kr., 1970 till 11 027 milj. kr. ochberäknas uppgå till 12 504 milj. kr. Inkl. direkt utbetalda pensioner från statliga affärsverksamt inom Industri och handel. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl.skadeförsäkring). * Inkl. transfereringar från utlandet och utbetaldapensioner från stat och kommun. ' Inkl. kommunala bostadstillägg. kr., 1970 till 2 915 milj. kr. och beräknas uppgå till 3 134 milj.kr. Källor: och . Tabell VI: 2.Hushållens direkta skatter och avgifter 19671971 kr., löpande priser Netto (3-1-45) Summa direkta skatter och avgifter Källor: , ochkonjunkturinstitutet. skaller beräknas öka kraftigt 19701971 främst beroende påhöjningar av statliga och kommunala avgifter. Av tabell 1 framgår all hushållens disponibla inkomsterberäknas öka med 9,5 o/o 19701971 mol 8,4 o/o 19691970. Den förutsedda högreutvecklingstakten 19701971 kan tiUskrivas höjningen av barnbidragen ochsänkningen av den statiiga skatten. Överslagsmässiga kalkyler ger vid handenall om effekterna av dessa båda åtgärder fråndra-gits, skulle ökningen av dedisponibla inkomsterna 19701971 ha stannat vid 6,3 o/o. Denna något lägreökningstakt jämfört med 1970 förklaras huvudsakligen av den antagna lägreutvecklingen för faklorinkomslen samt av den större höjningen av den kommunalautdebiteringen meUan 1970 och 1971 än meUan 1969 och 1970.