prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Sjöfartsverkethar i sitt remissvar genomfört vissa justeringar av utredningens prognoser.Verket räknar med all flottans bidrag till betalningsbalansen skaU öka meddrygt 19701975. För atl denna uppgång skall gå all förverkligakrävs dock alt näringens kreditbehov blir tillgodosedda. Liksom andraexportgrenar bör rederinäringen prioriteras vid avvägningen avinvesteringsulrymmet, anser . Utredningenhar utgått från två olika material när del gäller bostadskonsumtionen ochbostadsbyggnadsbehovel fram lill 1975. Dels har man haft tillgång till enutredning av , dels lill Industriens utredningsinstitutsprognos för den privata konsumtionen där bosladskonsumlionen utgör en av deprognoslicerade delgrupperna. Enligl bostadsslyrelsens kalkyler skullebostadsbyggnadsbehovel fram lill 1975 uppgå tUl 110 000 lägenheter per år.Bostadssiyrelsen har i sina kalkyler arbetat med två alternativ för bostädernasutrymme. Enligl etl lägre alternativ skulle den genomsnittliga lägenhelsytan iraedellal för perioden 1975 sjunka års nivå, enligldet högre skulle ske en motsvarande ökning . Bosladsinvesleringarnastillväxt skulle enligt de två alternativen bli respektive per år19701975. Bostadskonsumtionenskan då, enligl utredningen, beräknas sliga med (3,) i det lägrealternativet och något (4,) i det högre. I dessa kalkyler över denpotentiella konsumlionsulvecklingen bar emellertid ingen hänsyn tagils tillrelativprisutvecklingen för bostäder. IUI:sprognos för den privata konsumtionens fördelning på varugrupper ärprincipiellt en efterfrågestudie som analyserar hur konsumtionen varierar medförändringar i relativa priser och individernas inkomster. I denna prognos harförutsatts en relativprisökning för bosläder. Bostads-konsumtionen skulleenligl denna kunna öka vid en Ökningslakt för den totalaprivata konsuralionen ora (utredningens grundkalkyl). En sådankonsuralionsökning skulle kunna realise- 3 1970 årslångtidsutredning 63 rastrots en minskning av bostadsinvesteringarna med . Genom atlinvesteringarna, vilka utgör brultotillskollel lill bosladssloc-ken, uppnått enså hög nivå kan bostadskapilalel ändå beräknas öka raed ora året. Utredningenanser en höjning av relativpriset på bosläder sora sannolik. Vidare anser manden avgång av bostäder sora bostadssiyrelsen kalkylerat med för första hälftenav 70-talet (1 miljon lägenheter) vara osannolikt hög. Mot den bakgmnden harutredningen ansett en konsumtions- och investeringsulveckling, som den urlUI-prognosen härledda, som raesl realistisk. Utredningenkonstaterar att det bostadspolitiska målet om 1 mUjon nyproducerade lägenheter19651974 kan uppfyllas med den antagna investeringsutvecklingen.Investeringarna i bosläder skulle därmed uppta av det totalainvesleringsutrymmet , vilket kan jämföras med ca 22 %under 60-talet. Enligtbostadsslyrelsens bedömning skulle en rainskning av bostadsinvesteringamainnebära att förverkligandet av de raål sora uppställts för bostadspolitikenskjuls längre frara i liden. En ytterligare fördröjning av saneringen av delsämsta ostadsbeståndet skulle sannolikt vara ofrån-komUg, vilketbl. a. medföi en risk för skärpning av de sociala problera sora förekoraslen avelt utslitet bostadsbestånd raedför. Den skulle också försärara raöjlighelematill den produktionsökning i exportindustrin, sora långtidsutredningen anserangelägen med hänsyn lill betalningsbalansen. Man måste också räkna med atlförutsättningarna för en forlsall förbättring av bostadsraarknadslägel istorsladsoraråden, där bostads-brislen är betydande, skulleförsäraras. Bostadsstyrelsenanser att det inle finns skäl att frångå den bedömning av bostadsbyggandetsomfattning, som gjordes i den prognos som styrelsen överlämnat lilllångtidsutredningen. Denna bedömning stöds även av de kommunala uppskattningaroch planer för bostadsbyggandet som redovisas i de kommunalabostadsbyggnadsprogramraen. Tillsammans redovisar dessa ett nybyggnadsbehovför den närmaste femårsperioden, som är något större än enligl styrelsensbedömning. Erfarenheterna visar också atl koraraunernas anspråk ifråga om bostadsbyggande inle har kunnat tillgodoses och all avsältningsproblemför nyproduktionen har förelegat endasl punktvis trots atl färdigställandetunder en följd av år uppnått en nivå av 105 000110 000 lägenheter. Deekonomiska förutsältningarna för hushållens efterfrågan på de nybyggda lägenheternasynes enligt långtidsutredningens bedömningar för första hälften av 70-lalelinle heller bU sämre än de har varit under 60-lalels senare del. Kommunförbundetframför liknande synpunkter och påpekar bl. a. alt saneringsbehoven tvingar sigfram med allt större styrka i synnerhet i äldre tätorter. Långtidsutredningensanlagande i delta sammanhang alt det inte sker någon väsentlig ökning avbosladssaneringen synes tillkommet ulan närmare kännedom om de faktiskabostadsförhållanden som råder på många håll. 1950 upptog bostadssektorn i den totala investeringsramen. 1965 hade andelen sjunkit till ochskulle enligl långtidsutredningen sjunka lill 16,3 o/o 1975. Denna andel av investeringsvolymenför bosladsinvesteringar måste mol den faktiska bakgrunden uppräknas, avslutarkommunförbundet. Ocksåstatens planverk ställer sig kritiskt lUl bedömningen av saneringsbehoven.Utredningen synes inle ha behandlat frågan om kostnaderna för den förbättringav boendeservice och boendemiljö som eftersträvas av stal och kommun. Skall enväsentlig förbättring av boendemiljön kunna åstadkommas kommer detta atlmedföra kostnader som bör beaktas i en prognos för bostadsbyggandetsutveckling. Utredningenhar räknai med atl kostnaderna för ombyggnad av bostäder kommer att vara igenomsnitt högre 1975 än 1969. Även på denna punktmåste bedömningen anses osäker. Enligl planverkels bedömning tordesaneringsverksamhelen under 70-lalet komma atl få sådan orafaltning atl den avutredningen antagna ökningen framstår som tämligen måttlig eller till och medotillräcklig. Länsstyrelseni anser utredningens anlagande alt avgången av lägenheter skulle kunnapressas ner till den nivå sora gällde för perioden 19601965 osäkert. En ökadavgång och ett därav betingat nybyggnadsbehov får i stället ses sora en möjligkonsekvens av strukturomvandlingen inom näringslivet. Del är därför enligllänsstyrelsens raening tveksamt om den av utredningen förutsatta nedgången avbostadsbyggandet i riket utgör en realistisk bedömning av det faktiskabostadsbyggnadsbehovel. TCOframhåller viklen av all etl högt bostadsbyggande fortsätter i expansivaområden. Bostadsbristen på sådana orter utgör ofta elt hinder för förelag allrekrytera arbetskraft. Vidare lorde även dessa områden kräva relativt storainvesteringar i infrastruktur. En av målsättningarna för regionalpolitiken äralt genom offentliga investeringar skapa expansiva orter i regioner där sådanasaknas. Det kan därför visa sig svårt att därapa bosladsinvesteringar ochoffentliga investeringar så kraftigt som långtidsutredningen räknar med, anserTCO. och däremot sammanfaller utredningenskalkyler över bostadsbyggandet väl med dessa organisationers uppfattning. anser att vår kunskap ora bostadsefterfrågans bestämningsfaktorerär bristfällig men påpekar alt då det med den subventionering sora skerav boendekostnaderna kan kon- 3 1970 årslångtidsutredning 65 staterasall bostäder i stor utsträckning slår all uppbringa, kan säkerligen denslutsatsen dras all bostadsbeståndet bättre skulle utnyttjas raed enraarknadsmässig hyressättning. Den av utredningen förutsatta relativaminskningen av det privata konsumlionsutrymmet kommer också atl bidra härtill.Etl borttagande av hyresregleringen och återställande av marknadsmekanismen påkreditraarknaden skulle därför innebära möjligheter för en mera reaUstisk synpå bostadsbehovet och bättre utrymrae för de nödvändiga investeringarna inomnäringsUvet. understryker all borttagande av hyresregleringenmåste förenas raed bl. a. selektivt stöd ål mindre bemedlade såsomflerbarnsfamiljer m. fl. Efterfråganpå vatten har ökat snabbi såväl från hushåll som industri. Den senasteprognosen över vatlenkonsumtionen, publicerad 1965, förutsåg en fördubbling avvattenförbrukningen . Miljöproblemeni samband raed avloppsvattnets rening har på senare lid fokuserats och enkraftig utbyggnad pågår här. finns ca 40 reningsverk med kemiskrening, 60 är under uppförande och 240 under projektering. Förall kartlägga kommunernas investeringsplaner för perioden 19711975 utfördestatistiska centralbyrån 1969 en undersökning. En summering av enkätresultatenvisar atl kommunerna bedömt behovet av investeringarna i vattenverk,avloppsverk och renhållning Ugga på en genomsnittligt något lägre nivå underperioden 19711975 än och väsentligt lägre än 1969 och 1970.Investeringsnivån 1975 skulle enligl planerna ligga års nivå.Enkätresultaten betraktas emellerlid av utredningen som en underskattning avbehoven och man har i stället valt att göra en kalkyl med utgångspunkt ibostadsbyggandet. Investeringarnai vatten- och avloppsanläggningar har tidigare ökat snabbare änbostadsbyggandet. Orsaken härtill torde bl. a. vara atl tätorternas utbredningi yla växer snabbare än invånarantalet och all delta drar med sig allt längreledningar i vatten- och avloppssystemet. Uttryckt i procent avbostadsbyggandet har investeringarna ökat från 13,6 1960 till 19,3 1970. Stigerrelationen i samma takt 19701975 som 19601970, skulle vallen- ochavloppsinvesleringarna 1975 utgöra av kostnaderna för bostadsbyggandet.Eftersom bostadsinvesteringama förutses minska 19701975, blirresultatet att vatten- och avloppsinvesteringarna skulle öka med endast 0,5 %per år 19701975. Bostadsbyggandet är emellertid inle den enda faktorn sombestämmer behovsutvecklingen för och avlopp. Man kan bl. peka påfritidsbebyggelsen, där kraven på vatten och avlopp successivt höjs.Även industriproduktionens förutsedda lillväxl leder lill ökad vattenförbrukning.Vidare bedöms miljövården även i fortsättningen ställa stora krav på sektornsinvesteringar. Iutredningens investeringskalkyl förutsätts atl nedgången i bostadsbyggandetkomraer att få en inle obetydligt dämpande effekt på investeringarna i vattenoch avlopp. Andra faktorer lorde dock medföra att avsaktningen inle blir så markeradsom sambandet med bostadsinvesteringama talar för. Dessa överväganden har lettlill att vatten- och avloppssektorns investeringar förutsatts öka 19701975med . Denstatliga och komraunala sektorns ulbyggnadsplaner har kartiagls och analyseratsunder medverkan av olika fackdeparlement. Dessa har svarai dels för insamlingoch bearbetning av planraaterial från statUga myndigheter, dels för enbedöraning av de kommunala planer som insamlats genom särskilda enkäter. långtidsutredningen förutsedda utvecklingen innebär en dämpning avökningstakten fÖr de tre lunga områdena utbildning och forskning, hälso- ochsjukvård saml socialvård. Inom dessa områden har utbyggnaden varit myckelstark under 60-lalet och även om man inle kan tala ora någon mättnad ler sig ennågot lugnare utveckling naturlig. Inom utbildningen kommer atlvara fullt utbyggd /73 och gymnasieskolans expansion begränsas avall elevunderlaget minskar något. Den högre utbildningens expansion förutsesdäremot fortsätta. För försvaret har förutsatts oförändrade kostnadsramarefter 1971/ 72, då det nu gällande försvarsbeslutet upphör. För de övrigaområdena har förutsatts all ökningslakten blir något högre 19701975 än under60-talel. Produktionsplanernapekade emellerlid på en något snabbare ökning, 19701975, avden offentliga konsumtionen än vad som är förenligt med detavvägningsalternativ en volymmässig ökning av offentlig konsumtion med igenomsnitt som använts i Utredningens kalkyler. eflerhuvudraannaskap skulle 60-talets tendens beslå med en avgjort kraftigarestegring på den kommunala sidan () än på den statiiga (3 1/). Förkoraraunernas del skulle del bli fråga ora en höjning av utdebiteringen tillnärraare . 1975 trots ökad upplåning. I fråga om sysselsättning betyderplanerna atl ett till skott på ca 200 000 personer skulle behövas fram lill1975. Med den något lägre ökningstakt för den offentliga konsumtionen somförutsätts i Utredningens kalkyl skulle sysselsättningsökningen bli ca 185 000personer. Denna ökning är dubbelt så stor som den förutsedda tillväxten avlandets arbetskraftsresurser, varför vissa reduceringar i planerna varit 3 1970 årslångtidsutredning 67 nödvändiga.Dessa har frärast gjorts på områden där några klart uttalade bindningar tUl enhög expansionslakt inle förelegat eller där särskilda skäl funnits atlifrågasätta realismen med hänsyn lill arbetskraftsläget etc. Skolväsendet.För skolväsendets del kommer 1975 två redan beslutadereformer all genomföras, grundskolereformen och gymnasieskolereformen. Antaletelever i kommer successivt alt sliga från ca 935000 1969/70 lill drygt 1 025 000 1974/75, en ökning med . Förgymnasieskolans del väntas antalet elevplalser i årskurs 1 i gyranasium,fackskola och yrkesskola öka från 1970 till praktiskt laget 100 %1975. /70 uppgick elevantalet i gymnasieskola tiU ca 215 000 ochväntas öka till ca 250 000 1974/75. Enligl planerna beräknas driftkostnadernaöka med ca 4 o/o 19701975. Skolväsendels investeringar beräknas ökamed i genomsnitt 19701975. Kalkylen har gjorts mot bakgrund av 60-talelsomfattande byggnadsverksamhet saml med hänsyn lill att kommer allvara fuUt utbyggd i hela landet /73. Dessutom sammanförsgymnasium, fackskola och yrkesskola till en skolform, vilket bör leda tillbättre utnyttjande av lokaler och utrustning. HögreUtbUdning och forskning. Antalet studerande väntas forlsälla alt öka under 70-lalelsförsta hälft. Antalet närvarande studerande vid universitet och högskolorberäknas öka från ca 122 000 1969/70 liU ca 150 000 1974/75. och högskolor beräknas öka med inemot . En utökadbyggnadsverksamhet kan väntas . a. beräknas den pågåendeutbyggnaden av universitelsfilia-lema bli genoraförd under den kommande 5-årsperioden.Investeringarna väntas härigenom öka med . VuxenutbUdningen.Antalet elever inom den kommunala vuxenutbildningen beräknas enligl KELP 69uppgå tiU knappt 150 000 1970 och till ca 190 000 1975 en ökning perår. Inom de statliga skoloma för vuxna beräknas elevantalet öka från 7 500 1970till 12 000 1975. Till följd av den kraftiga expansionen skulle driftulgiflernaför vuxenutbildning behöva öka med fram tUl 1975. Den kraftiga utbyggnaden av utbildningskapaciteten av lärarehar medfört atl lärarsituationen successivt förbättrats. Under 70-talel kommer ellstort antal personer med högre utbildning ul på arbelsraarknaden saratidigt somi genomsnitt mindre årskullar än passerar genom skolan. För somUgalärarkategorier kan man troligen räkna med ell visst överskott. Underperioden 19711975 beräknas det totala antalet sysselsatta inom utbUdningssektornöka med , eller med dryfl 25 000 personer. 5t 1971.1 saml. Sammanfattning.En summering av planerna för ulbildningsseklorn visar att driftkostnadernaförutses sliga med 19701975 jämfört 19651970.Långtidsutredningen utgår emellertid från atl den högre utbildningen ochforskningen inle kan komma alt öka i fullt så snabb takt som förutsatts imyndigheternas planer. Utredningens kalkyl innebär all utbildningens driflutgiflerberäknas stiga 19701975. I kalkylen har investeringarnaförutsatts öka med 19701975. Ulbyggnadsplanerna inom hälso- och sjukvården bygger på en avsocialstyrelsen utförd enkät, RUPRO 69. Planuppgiflernalyder på en fortsatt snabb utbyggnad av landets sjukvårdsresurser. Antaletvårdplatser inom sluten vård anges öka från drygt 136 000 1969 till ca 159 0001975, en ökning . Den starkaste ökningen i absoluta tal planeras ägarum inom somatisk långtidsvård och i vård av psykiskt utvecklingsstörda. Denöppna vårdens betydelse beräknas stiga väsentligt. Antalet konsultationer vidsjukhus och läkarcen-Iraler förutses öka från drygt 13 miljoner 1969 lill ca 17railjoner 1975. Antalettjänster förväntas öka från 137 300 1969 liU 173 600 1975, en ökning med 26o/o. För driftkostnaderna förutser huvudmännen en ökning vid oförändrad löne-och prisnivå raed 6 o/o 19701975. Den genorasniltiiga ökningstaktenanges vara lika stor i sluten sora i öppen vård. Enförutsättning för att huvudraannens planer skall kunna realiseras är altpersonalbehovet kan tUlgodoses. Vad läkartjänster beträffar kan den planeradeökningen i stort sett sägas motsvara utvecklingen av tillgången. Beträffandeövrig vårdpersonal kan noteras all yrkesutbildningen väntas öka väsentligt.Del beräknade tillskottet av utbildad arbetskraft synes gott och väl läckatillskottet av nya tjänster. Därtill kommer emellerlid behovet all läckaavgången bland befintlig personal. I huvudraannens personalkalkyl har inlehänsyn tagits lill den föreslående arbetstidsförkortningen. Genomgångenav huvudmännens planer och dessas konsekvenser beträffande arbetskraft ochfinansiering har lett till slutsatsen all den planerade utbyggnaden inle kanrealiseras lill fullo. Hur stora reduceringarna kan bli sammanhänger bl. a.med bundenheten i planerna. För driftkostnaderna är bundenheten raåhändastörre, då man helt vill utnyttja den befintliga sjukvårdsapparaten.Utredningen har räknat med atl sjukvårdens driftkostnader under 70-laletsförsta hälft kommer all öka raed ca 5 1/2 o/qper år. I förhållande lill planerna enligl RUPRO 69 innebär kalkylen ennedskärning av den årliga ökningstakten med drygt en halv procentenhet.Investeringarna har förutsatts öka raed 2 o/o 19701975. Socialvård.Efterfrågan på åldringsvård besläras av antalet åldringar saml dessas behov avvård. Utbyggnaden av de öppna och halvöppna 3 1970 årslångtidsutredning 69 vård-och servicefunktionerna innebär att behovet av vård på ålderdomshem reduceras.Antalet personer väntas öka från 930 000 1970 till ca 1 040 0001975. Antalet platser i ålderdomshem och särskilt anordnade bostäder föråldringar beräknas enligt kommunernas planer öka från ca 146 000 1968 till ca209 300 1975. Behovetav kommunalt ordnad barntillsyn bestäms i stor utsträckning av barnkullarnasstorlek, gifta kvinnors förvärvsinlensitet och möjligheterna att på annat sättordna barntillsyn. Antalet barn i åldern O6 år väntas minskafrån ca 823 000 till ca 798 000. Däremot väntas antalet förvärvsarbetandemödrar med barn öka kraftigt. Platsantaletinom daghem, fritidshem och lekskolor förutses expandera mycket snabbi.Antalet daghemsplatser beräknas öka med drygt 55 000 19681975 och antalet barnsom bereds plats vid lekskola förutses öka med ca 9 000 . Inom nykterhelsvårdenplaneras utbyggnaden bli mest markerad för den öppna och halvöppna vården. Föratt realisera denna utbyggnad anges antalet sysselsatta inom socialvårdenbehöva öka med sararaanlagt ca 44 000 helårsarbetande personer 19681975. Enliglplanerna beräknas de kommunala driftulgiflerna öka med i volym per åroch de statliga ulgiflerna i huvudsak nykterhets-vård med per år19701975. bedömning står det dock klart all del blir svårt atl helttillgodose det ökade personalbehovet, i all synnerhet som denna sektor relativtsett är starkt inriktad på den kvinnliga arbetskraften. Till allra störstadelen måste arbelskraflslillskoltet därför skapas genom en betydande höjning avyrkesverksamheten hos i första hand kvinnorna. Detla i sin lur leder lillytterligare höjda anspråk på service från samhällets sida för t. ex.barntillsyn och därmed åtföljande personalbehov. Iutredningens kalkyler räknas socialvårdens driflutgifter öka med perår 19701975. I förhållande till planerna innebär kalkylen en nedskärning avden årliga ökningstakten av de kommunala driftulgiflerna med ca 1 o/o. Denviktigaste expansionsbegränsande faktorn anses alltså vara möjUgheten allrekrytera personal. Trots den förskjutning mot öppna vårdformer sora sker inomstörre delen av socialvården har långtidsutredningen bedömt allinvesteringsbehovet kommer alt ligga på i det närmasie samma höga nivå som1970. () anför alt för den offentliga sektorn skulle en mera integrerad analys havarit påkallad. Risken med all behandla de olika offentliga sektorerna var försig kan lätt leda lill s. k. suboptime- Sambandet meUan olika sektorer kan t. ex. illustreras medutredningens konstaterande all "tillgången på personal kommer alt bli ettavgörande hinder för sjukvården all expandera i den takt som huvudmännen tänktsig". all man lar ställning till del överordnade målet vilkensjukvård som är önskvärd i fraratiden kan rimligen vare sig utbildningen avsjukvårdspersonal dUnensioneras eller huvudmännens planer revideras. annatexempel på ett alltför snävt perspektiv är påståendet "... del mestrealistiska sättet alt begränsa kostnadsökningarna inom sjukvårdensynes vara alt få till stånd en strukturförändring meUan olika vårdformer".På ligger kanske andra lösningar närmare lill hands. RRVanser vidare all bakom nedskärningarna av ulgiflerna inom offentliga sektorn ijämförelse med de planer sora redovisats av de för planeringen ansvariga slatsmyndigheternaoch kommunema ligger prioriteringar som främst utredningsmännen själva svaratför och som borde ha redovisats mera explicil. RRV hävdar också altlångtidsutredningen skulle få ell större värde för den offentliga sektornsplanering om olika målsättningar och alternativa strategier i form avstorprogram kunde diskuteras. Planeringen på myndighetsnivå skulle då kunnabedömas i ett större sammanhang vilket skulle medföra mera konsistenta program.En sådan planering skulle även ge bättre underlag för uppföljning ochförvaltningsrevision inom den offentliga sektorn. Kommerskollegiumanför alt del ekonomiska värdet av offentlig konsumtion registreras i daggenom uppskattning av framställningskostnaderna. Denna uppskattning ärnaturligtvis för resursfördelningsbeslut läraligen oanvändbar. Värdet avoffentlig konsuralion raåste i stället fastställas efler den nytta konsumtionenskapar. De enda metoder som är praktiskt användbara för all mäta denna nytta avoffentlig konsumtion är antingen atl genora politiska beslut uttrycka dennavärdering eller alt raäla den av konsuraenterna manifesterade betalningsviljan.Självfallet måste den förstnämnda nyllovärderingsraeloden vara helt dorainerandeinora området offentlig konsumtion med dess starka inslag av kvalitativaaspekter. Kollegiet vill betona all del är av största vikt all vid investeringsbesluten uttrycklig värdering i kvantitativa termer av den förutsedda konsumtionenverkligen också kommer lill slånd. De direkt mätbara ekonomiska vinstema inomsektorn offentlig konsumtion lorde dock f. n. främst kunna erhållas genom envidgad användring av den andra av de ovan näranda värderingsmetoderna. Dennaskulle praktiskt innebära all koslnadsanpassad prissättning införs på deområden där så är möjligt. Inom flera delar av del offentligakonsumtionsområdet synes knappast några rationella skäl kunna anföras förnuvarande prissättning långt under framställningskostnaderna. TCOanför alt del lorde vara svårt atl begränsa den offentliga konsumtionensökning så kraftigt som utredningen förutser. 3 1970 årslångtidsutredning 71 påde behov sora bl. a. vuxenutbildningen, förskolorna samt hälso- och sjukvårdföreter. TCO anser emellerlid att man genom en bättre utformning av taxortorde få ett effektivare utnyttjande av tillgångarna. Elt lämpligt sätt altundersöka detta är atl i ökad utsträckning begagna sig av s. k. cost-benefit-analyser.Således borde möjligheten all utnyttja sjukhusen effektivare utredas med hjälpav en samhällskalkyl. Exempelvis kunde försök genomföras all låta helasjukhuset fungera fullständigt även på något senare lider än konventionelldaglid. behandlingar m. ra. förläggs på andra lider än de vårdsökandesordinarie arbetstider och om väntelider och kötider förkortas i slutenoch/eller öppen vård kan produktionsbortfall som uppstår på grund avsjukfrånvaron minskas. Dessutom skulle även möjligheterna att vidtaförebyggande åtgärder kunna ökas, vilket skulle sänka vårdkostnaderna. Kommunförbundetanser alt långtidsutredningen lorde ha överskattat de praktiska raöjlighelemaalt snabbt dämpa den fortsalla ulgiflsexpansionen och fäst alllför ringaavseende vid de följder som en sådan politik skulle ha.