prop · FU0332 · 1971-12-31 00:00:00 — BidragettiU fritidsgrupperna har visat sig ha en betydande stimulanseffekt och antaletgrupper och därmed anspråken på anslagsmedel har ökat väsentligt.Samtidigt har emellertid aUt starkare krav rests på en omläggning av denna bidragsgivningtill en form som på ett mer allsidigt sätt skulle tUlgodose behovet av stöd fördel lokala ungdomsarbetet. Frågan om ändrade former för stödet har sålundaingående behandlats såväl av ungdomsutredning som av idrottsulredning-en.I samband med omorganisationen av fick rådet i uppdrag altgöra en samlad genomgång av erfarenheter och föreliggande utredningsmaterialrörande fritidsgruppsstödet. På ungdomsrådels uppdrag har en särskild arbetsgruppför rådet lagt fram elt belänkande rörande det statliga stödet tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Efter remissbehandling har statensungdomsråd tUl Kungl. Maj:l avgett elt sammanfattande förslag i huvudsakligöverensstämmelse med det resultat som arbetsgrappen redovisat. Eftersom förslagelom nya former för bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetgenomgående har fått ett positivt mottagande av remissinstansema, anser jag altell lämpligt underlag för beslut i frågan nu föreligger. Avde gjorda utredningarna framgår att olika invändningar kan riktas mot dennuvarande formen för slöd liU organisationernas lokala verksamhet. Denviktigaste av dessa lorde vara att stödet varit inrUttal på en viss sektor avorganisationernas samlade verksamhet. I första hand har hobbybetonade,idrottsliga eller allmänt sysselsältningsfrämjande aktiviteter gynnats avbidragssystemet. För vissa organisationer har dessa aktiviteter närasammanfallit med den aUmänna inriktningen av resp. organisations verksamhet.Ändra ungdomsorganisationer har emellertid inte kunnat utnyttja fritidsgruppsstödetför den verksamhet som från organisationens synpunkt varit mest angelägen. Organisationemahar i dessa fall inle haft tiUräcklig frihet i valet av metoder för sinverksamhet, om de önskat komma i åtnjutande av bidraget. varitsärskUt påtaglig för bl. a. de politiska och religiösa ungdomsorganisationemasdel. Ettannat ofta kritiserat förhållande har varit att reglerna för fritidsgruppsstödetvåUat administrativa svårigheter. Ungdomsledarna har fått ägna förhåUandevisstor uppmärksamhet åt att organisera och rapportera verksamheten enligtbestämmelserna för bidraget. Organisationernas olika struktur har ofta varitavgörande för hur dessa arbetsuppgifter kunnat av. Enmetod all komma tiU rätta med i varje fall en del av de nämnda olägenheternakunde vara att i olika avseenden förenkla bidragsreglerna för fritidsgrappsstödetmen likväl i princip bibehålla nuvarande stödformer. ungdomsutredningvar inne på denna linje i sill förslag rörande fritidsgruppsstödet. Detutredningsarbete som ulförts av har emellertid gett vidhanden all en sådan partiell reform inte kan lösa de föreliggande problemen. Principernaför statens stöd till ungdomsorganisationernas arbete har ingående behandlatsi slatsverksproposition i samband med förslaget om ändrade granderför stöd tUl ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och tiU ungdomsle-daratbildning(prop. 1969: 1 bU. 10 s. 91, SU 1969: 43, rskr 1969: 129). Statens ungdomsrådhar knutit an tiU den målsältningsdiskussion som då fördes och framhåUit bl. a.att ungdomsorganisationerna har lUl uppgift atl ge de unga möjligheter attmedverka i samhäUets utformning. Ungdomens föreningsliv ger träning idemokratiska arbetsformer. Föreningsarbetet skapar dessutom kontakter meUanmänniskor och främjar medlemmamas förståelse för olikheter i etiska, reUgiösa,kultureUa och politiska frågor. betonar ungdomsorganisationemas värdeför de ungas personliga utveckling och samhällsengagemang samt möjligheter all därigenomockså förebygga social missanpassning. Statensungdomsråd anser mot bakgmnd härav att del framlida stödet tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet bör vara ell slöd till dennaverksamhet i dess helhet och inle elt slöd tiU viss del av verksamheten eUer tiUspecieUa former av verksamhet. I enlighet med dettaställningstagande har lagt fram förslag om elt bidragssystemsom innebär alt det nuvarande fritidsgruppsstödet ersätts med ettaktivitetsstöd som kan utgå tUl aUa former av mötes- och gruppverksamhet inom organisationema.AUa sammankomster i ungdomsorganisationemas regi föreslås i princip bli berättigadetiU bidrag. Den av statens ungdomsrådföreslagna omläggningen är principiellt sett av väsentUg betydelse.Hittillsvarande stöd tiU lokal verksamhet karakteriseras av all statsmakternavelat stimulera en viss typ av aktivitet, frilidsgrapperna, som främstbedrivits av idrottsrörelsen och ung- Prop.1971: 32 32 domsorganisalionerna, men slödels utformning har inneburitalt även kommunerna kunnat bedriva frilidsgruppsverksamhel. Huvudmän för det s.k. fritidsgruppsbidragel har varit de erkända studieförbunden, riksidrotlsförbundoch kommunerna. Förslagel innebär all man frångår metoden all ge slöd tUlpreciserade aktiviteter och i stället inriktar sig på all stärkaorganisationernas aUmänna verksamhet på det lokala planet. I konsekvens därmedkan inte kommunerna längre stå som bidragsmottagare och inle heller kan förbudetmot vissa former av politisk och religiös verksamhet bibehållas. Kostnadernaför att på del lokala planet bereda barn och ungdom goda frilidsmöjlighelerbestrids i första hand av kommunerna. a. anslår kommunerna betydandebelopp till idrotts- och ungdomsorganisationernas verksamhet. Med hänsyn lillbehovet att undvika splittring av samhäUets insatser och lill all en lokalmyndighet bör ha de bästa fömtsättningarna all bedöma resursbehovet skulle ioch för sig skäl finnas för enbart en bidragsgivning tillorganisationernas lokala ungdomsverksamhet. Andra skäl talar emeUertid för attbåde stat och kommun ger ekonomiskt stöd till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet. Elt statligt bidrag kan utgå efter enhetUga grander i landets oUkadelar. Genom atl resp. organisations centrala ledning får ansvar för detutgående bidraget tUl lokal verksamhet ökar möjligheterna lill sammanhållninginom organisationen, vars utvecklingsmöjligheter därigenom förbättras. Den samhäUeligatillsynen av bidragsgivningen på lokal nivå får föratsättas ske genom i förstahand de kommunala myndigheter som har ansvar för den kommunala bidragsgivningen. De avstatens ungdomsråd hörda remissinstanserna har genomgående StäUt sig positivatill den föreslagna lösningen. I vissa remissvar behandlas behovet av alt manägnar uppmärksamhet åt de problem som kan uppkomma vid tillämpningen avreglerna för elt bidragssystem med så allmän inriktning som föreslagils. Föregen del ansluter jag mig i princip till del av framlagdaförslaget rörande omläggning av fritidsgrappsstödet tUl elt allmänt statligt aklivitelsslödtill lokal ungdomsverksamhet. Med hänsyn till atl några erfarenheter ännu inteföreligger av en bidragsgivning med utgångspunkt i antalet sammankomster anserjag det emellertid erforderligt att den föreslagna tekniska utformningen av bidragsgivningennågot ändras på i det följande närmare angivet sätt. Statens ungdomsråds förslag innebär bl. a. att nuvarandesätt all fördela stödet tiU lokal ungdomsverksamhet läggs om. Ungdomsorganisationernasansvar för bidragsanvändningen skuUe inle som hittUls ligga bara på det lokalaplanet utan även avse den centrala fördelningen av stödet. Organisationerna skuUebli huvudmän för bidraget lill den lokala verksamheten, vUket innebär all derascen- Prop.1971: 32 33 trala instans skaU samla in uppgifter om den bidragsberättigadeverksamheten, betala ut bidrag tiU de lokala enheterna och över huvud taget haansvar för att bidragsgivningen sker enligt gällande grunder. Huvudmän för bidragsgivningeni denna mening kan dels de organisationer bli som erhåller stöd till sincentrala verksamhet enligt kungörelsen (1969: 129) om statsbidrag tillungdomsorganisationer, dock med undanlag av de organisationer som ärsamarbetsorgan för andra organisationer, dels ochde organisationer i övrigt med organisationsstöd under nionde huvudtiteln somhittills erhållit slöd till fritidsgrappsverksamhet. framhåller idetta sammanhang att frågan om huvudmannaskapet bör kunna lösas på annat sättän genom den egna organisationen, t. ex. genom samma form av samarbete som nufinns med studieförbunden. Förslagel innebär också att kommunerna inle längre skaUerhålla statiigt bidrag lill fritidsverksamhet. harinte funnit anledning att motsätta sig förslagel att kommunerna i fortsättningenskall undantas från bidrag. För egen del finner jag del framlagda förslaget omhuvudmannaskapet för verksamheten i huvudsak väl avvägt. Jag anser detemellertid inle lämpligt all i della sammanhang slutgiltigt fixera hur detcentrala ansvaret skall utformas på organisationssidan. De ungdomsorganisationersom så önskar bör emellertid bli ansvariga för bidragsgivningen på del sätt somstatens ungdomsråd föreslagit. Som ungdomsrådet framhåUit bör även andralösningar av denna huvudmannaskapsfråga kunna tänkas. Del är därför enUgl minmening erforderUgt att tUlsynsmyndig-helen för varje särskild organisationfastställer hur bidraget skall utbetalas och redovisas m. m. Garantier börskapas för alt bidragen i sin helhet kommer den lokala verksamheten lill del.De redovisade grunderna för organisationernas ökade ansvar leder till allvarje organisation nära följer den egna lokala verksamheten, införskaffar för bidragsgivningenerforderligt redovisningsmalerial samt bearbetar detta material med hänsynsåväl till bidragsgivningen som till behovet av central planering förorganisationen som helhet. Om ungdomsorganisationernas reguljära rapporteringav den egna lokala verksamheten samordnas med den redovisning som föranleds av bidragsgivningen,torde någon större ökning av del administrativa arbetet inom organisationernainte behöva uppslå genom det nya bidragssystemet. Som helhet torde della arbeteminska genom atl det nya bidraget blir enklare än frilidsgrappsbidraget. I likhet med utgår jag från all del i dellasammanhang inle är en i första hand slalUg angelägenhet atl stödja ungdomsverksamheti lokala mer eller mindre tillfälliga gruppbildningar utanför i del föregåendeangivna organisationer. är del emellertid klart att den lokalaverksamheten hos statsunderstödda organisationer kommer alt ta olika formeroch i många fall avse ungdomar som Prop.1971: 32 34 inle är medlemmar i den organisation som bedriver en vissverksamhet. Som en konsekvens av denna frihet bör det vara möjligt förfrislående grupper eller ungdomsföreningar utanför de statsunderstödda organisationemaatt genom samarbete med dessa erhåUa statsbidrag liU den bedrivnaverksamheten. Däratöver anser jag emellertid alt man bör uppmärksamma behovetav lokall slöd till sådana organisationer som visserligen inle förklaratsberättigade tiU statsbidrag enligt den förut nämnda kungörelsen men som avmedel som slår lill förfogande tiUdelas visst stöd för sincentrala verksamhet. Det bör ankomma på alt pröva i viUcenutsträckning dessa organisationer bör tiUdelas bidrag till lokal verksamhet. Den dominerande delen av det nuvarande fritidsgruppsstödetutgår lill den verksamhet som är knuten till . Idrollsulredningenföreslog i sitt betänkande Idrott ål alla all idrottens del av fritidsgruppsstödetskuUe sammanföras med övrigt idrollsslöd. En omläggning av bidragsgivningensutformning förutsattes inom ramen för elt fixerat belopp, vilketmed utgångspunkt i del /70 beräknade beloppet för varje årborde räknas upp . I propositionen angående slöd liU idrotten (prop.1970: 79) logs denna del av utredningens förslag inte upp lill avgörande medhänsyn lill all fått i uppdrag atl utreda frågan omfritids-gruppsstödets utformning. har i sin utredning föreslagit alt hela detlokala stödet skall håUas samman i ell enhetligt bidragssystem, vilket såledesinnebär alt den genom riksidrollsförbundet rapporterade verksamheten skall erhåUaslöd enligt samma grunder som annan ungdomsverksamhet och att bidragsgivningen skaUutgå från ell gemensamt anslag under åttonde huvudtiteln. har inte gjorl någrainvändningar mot delta förslag. Däremot har bl. a. ABF förordat alt stödet tUlidrottsrörelsen bör ulgå från elt särskilt anslag. har inriktat sig på all finna formerför den nya bidragsgivningen som skulle göra det möjUgt för organisationernaatt utnyttja det statUga slödel liU större delar av den lokala verksamheten änsom varit möjUgt enUgl reglerna för fritidsgruppsstödet. Med hänsyn tUl den på idrollssidanredan väl utbyggda verksamheten utgår jag i likhet med såväl idrotlsulredningensom från alt omfattningen av den enligt de nya reglernastatsunderstödda lokala verksamheten inom idrottsrörelsen skaU öka i ungefärhittillsvarande takt. Slödel tiU övriga organisationer, som endast i begränsadutsträckning kunnat utnyttja fritidsgruppsstödet, beräknas däremot komma allväxa betydligt snabbare. Jag anser att den här avsedda bidragsgivningen börberäknas under ett och samma anslag under åttonde huvudtiteln. Av skäl som jagåter- Prop.1971: 32 35 kommer till i det följande bör del totala anslaget förasupp som elt reservationsanslag. Eftersom medelslillgången således blir fixeradpå förhand och idrottsrörelsen å ena sidan och övriga organisationer å andrasidan har intresse av atl på förhand veta hur bidragsresurserna kommer attfördelas i stort, anser jag att medel för de båda grupperna av organisationer Lnomanslagels ram bör fördelas på två poster. Den närmare utformningen av del nya bidragssystemetbygger på att ett belopp av . skaU ulgå i bidrag för varje sammankomst. Begreppet sammankomst har av statens ungdomsråddefinierats som en planerad aktivitet som anordnas av ochsom har minst fem deltagare i åldern . Sammankomsten skall pågå minsten timme. Dessutom anger ungdomsrådet som framgår av det föregående vissaytterligare regler för precisering av begreppet sammankomst. Somframgår av den angivna definitionen kommer bidragsgivningen liksom hittiUs attavse åldersgrapperna . Flera remissinstanser har begärt attåldersgränsen skulle sänkas. Jag är medveten om all flera organisationer utförett betydelsefullt arbete bland barn . över huvud tagel kanförekomsten av åldersgränser diskuteras. Önskemålet atl integrera olikaåldersgruppers samvaro under fritid utanför hemmet skulle kunna anföras somskäl för helt andra grunder för stöd till organiserad fritidsverksamhet än dehär behandlade. När det gäller verksainhet i åldersgrupper under ärkraven på ledning och organisation delvis av annat slag än i högre åldersgrapper.Andra faktorer som kommer in i bilden är bl. a. hemmens och skolans roll föryngre åldersgrapper liksom behov av barntillsyn under föräldrarnas förvärvsarbete.De härmed sammanhängande frågorna utreds f. n. av bamstugeutredning. Ilikhet med anser jag atl resultatet av denna utredningsarbete bör avvaktas, innan de här avsedda bidragsfrågoma för verksamhet bland åldersgrappernaunder tas upp till avgörande. Jag vUl också erinra om atl särskilt stödför bl. a. ungdomsorganisationernas försöksverksamhet bland barn f. n. kan ulgå efter beslut av från anslaget Bidrag lill ungdomsorganisationernascentrala verksamhet. Vidare finns möjlighet för organisationerna att urallmänna arvsfonden erhåUa stöd till särskUda försöksprojekt förbaraverksamhet. Den av föreslagna definitionen avbegreppet sammankomst syftar till atl alla av en organisation har minst fem deltagare och som uppfyller vissa krav på verksamhetensinriktning skall bli berättigade till bidrag. Denna mycket allmänna beskrivningär föranledd av önskemålet att ge organisationerna största möjliga frihet ifråga om verksamhetens inriktning. 1971: 32 36 äralt varje organisation i första hand skall kunna ta hänsyn liU sina egna målför verksamheten. Med all sannolikhet kommer Ukväl en mycket stor del av denverksamhet som inordnats i de hittillsvarande fritidsgrupperna att fortsättaoch kunna räknas in i det föreslagna nya bidragsunderlaget. Därjämtetillkommer vid beräkningen av antalet sammankomster förenings- och gmppmölensom inle kunnat inordnas i frilidsgrappssyslemet. Förslagetalt beräkna bidraget med hänsyn tiU antalet sammankomster har genomgåendetillstyrkts. Jag kan för min del ansluta mig tiU att begreppet sammankomst bliren av utgångspunkterna för bidragsgivningen. Del finns anledning alt vänta sigatl ett stöd i denna form skaU bli en väsentiig stimulans i organisationernaslokala verksamhet. Med hänsyn lill vidremissbehandlingen gjorda påpekanden bedömer jag del som sannolikt att det ivarje fall i ett inledningsskede kommer all föreligga betydande svårigheterall uppnå en enhetiig praxis vid beräkningen av antalet sammankomster. Därmeduppstår risk för alt fördelningen meUan olika organisationer kan uppfattas somoenhetlig och orättvis. Härtill kommer all beräkningen av de olika bidragen kankomma alt påverkas av alt den totala anslagssumman som jag angivit i detföregående bör fastställas lill ell fixerat belopp. I enlighet med den avstatens ungdomsråd gjorda anslagsberäkningen kommer totalt 1750 000sammankomster all kunna ges ell bidrag av . Skulle krav ställas på bidragtill ett större antal sammankomster måste någon form av reducering ske. Medhänsyn till såväl kravet på en rättvis fördelning av bidraget mellanorganisationerna som behovet all anpassa bidragsgivningen till en givenanslagssumma anser jag del erforderligt att föreslå en viss modifiering av detföreslagna bidragssystemet. Som jag framhållit i delföregående bör det för idrottsrörelsen resp. det för övriga organisationeravsedda medelsbehovet beräknas var för sig. Däratöver bör genomtillsynsmyndighetens medverkan en förhandsberäkning ske av medlens fördelningpå olika organisationer. För de organisationer som godkänts för erhållande avcentralt slöd under åttonde huvudtiteln bör en sådan beräkning lämpligen kunnaske med ledning av medlemsantalet enligt definitionen i kungörelsen omstatsbidrag till ungdomsorganisationer. Som medlem räknas i della sammanhanginte bara den som registrerats som medlem i en organisation ulan därutöver ävenden som i viss utsträckning deltagit i organisationens sammankomster närmastföregående verksamhetsår. För de organisationer som har bidragsgivningen knutentill riksidrollsförbundet bör den avsedda planeringen under nästa budgetårkunna ske med ledning av den budgetåret innan genomförda frilidsgruppsaklivilelen. Medledning av antalet medlemmar resp. antalet fritidsgrupper för idrottsrörelsenbör för varje organisation fastställas ell totalt belopp med 1971: 32 37 vilketbidrag maximall kan ulgå. En del av bidraget bör kunna ulgå i förskoll. För attdel förhandsberäknade beloppet också skall ulgå i slutligt bidrag måste efterverksamhetsåret ingiven redovisning utvisa atl antalet genomförda godkändasammankomster är tiUräckligt stort. I den mån en organisation inle genomförttillräckligt många sammankomster för att kunna la i anspråk del preliminärtberäknade beloppet bör det därigenom inbesparade beloppet tillgodoförasanslaget för fördelning mellan organisationerna påföljande år. Denhär redovisade metoden för bidragsfördelningen innebär atl denna kommer altstyras främst av medlemsantalet i vad avser fördelningen mellanorganisationerna. Inom varje organisation bör däremot fördelningen vara direktberoende av antalet anordnade sammankomster. Statensungdomsråd har föreslagit att bidraget per sammankomst skall utgå med 10 kr.Jag ansluter mig till alt nämnda belopp blir norm för bidragsgivningen. Med deprinciper för bidragsgivningen som jag redovisat i del föregående kanemellertid, om antalet sammankomster inom en organisation blir mycket stort, enviss reducering av det lill olika lokalavdelningar utgående beloppet blierforderlig med hänsyn lill det för organisationen totalt tillgängligabeloppet. Jagansluter mig lill vad och arbetsgrappen föreslagit rörandeen viss ändring av medlemsdefinitionen vid beräkning av statsbidrag tillungdomsorganisationerna. Jagansluter mig i huvudsak lill vad anfört rörande definitionoch avgränsning av sammankomstbegreppel liksom rörande redovisning och kontroU.Jag vUl i detta sammanhang emellertid framhålla att jag finner det angelägetalt begreppet sammankomst vid lill-lämpningen av bidragssystemet ges en förolika organisationer någorlunda enhetlig innebörd. Vissa allmänna kvalitativakrav bör därvid uppställas. Jag anser det således väsentUgt all den slalsbidragsberältigadeverksamheten blir planmässigt upplagd för en inte alltför kort lidsperiod. Enanknytning bör härvid kunna ske lill den för föreningslivet reguljäraplaneringen inom lokalavdelningarna. Vidare bör eftersträvas alt möjligheterna atlerhålla bidrag tiU små sammankomster med ned lill fem deltagare inte leder lillatl deltagarantalet i de bidragsberättigade sammankomsterna blir lägre än vadsom är fallet i motsvarande verksamhet under nuvarande förhållanden. Slutligenanser jag del erforderligt att på gmndval av bl. a. de förslag som framförtsav en närmare precisering sker av verksamhetens inriktningoch avgränsning vid de statsbidragsberättigade sammankomsterna. Skolöverstyrelsenbör bli tillsynsmyndighet för bidraget. Vidare har lilluppgift all följa frågor av della slag. Eftersom bidragssystemet lill denlokala verksamheten i så hög grad kommer alt ändras, är det angeläget atlskolöverstyrelsen i samråd med och i kontakt medungdomsorganisationerna noga bevakar de Prop.1971: 32 38 erfarenheter som görs och verkar för en smidig tillämpningav bidragsreglerna. Vid sin beräkning av medelsbehovel har statens ungdomsrådoch arbetsgruppen utgått från det nuvarande medelsbehovel för bidrag till fritidsgrapper.Svårigheterna all med utgångspunkt i kostnaderna för fritidsgruppsstödet beräknabehovet av medel för bidrag till alla sammankomster med den av rådel föreslagnadefinitionen är mycket stora. Detta sammanhänger dels med all den aktivitet sominnefattas i de nuvarande fritidsgrapperna kommer atl redovisas i nya former,dels med att olika andra aktiviteter i organisationerna nu kan tas med vidbidragsberäkningen. Atl genom förhandsundersökningar skaffa utgångspunkter förbedömningen av antalet statsbidragsberättigade sammankomster har inle varitmöjligt. Med hänsyn härtill har endasl rent överslagsmässigakostnadsberäkningar kunnat göras. Med andra antaganden än dem som gjorts av rådelskulle avsevärt större kostnader kunna förutses. Med hänsyn tiU osäkerheten ide beräkningar som kan göras anser jag det nödvändigt att på förhand ange en beslämdram för medelstilldelningen för bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet. Anslaget bör således föras upp som reservationsanslag i stäUet försom förslagsanslag. Med utgångspunkt i den beräkning som gjorts av statens ungdomsrådförordar jag en resursökning av 3 milj. kr. Anslaget för ändamålet bör såledesföras upp med 17,5 milj. kr. Med utgångspunkt i de av idrollsulredningen och statensungdomsråd gjorda beräkningarna om en årlig tioprocentig ökning av fritidsgruppsverksamheleninom riksidrottsförbundet och vissa andra organisationer med organisationsstödunder nionde huvudtiteln beräknar jag att dessa nästa budgetår skall ta ianspråk ett belopp av 13 milj. kr. För de organisationer som erhåUer centralt slödunder åttonde huvudtiteln beräknar jag medelsbehovet lill 4,5 milj. kr. har föreslagit atl bidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet skall höjas med hänsyn tillbehovet alt öka organisationernas resurser för dels utvecklingsarbete, materialfram-släUningoch ökat administrativt arbete, dels försöksverksamheten och utvecklingsarbetetbland åldersgrupperna under . Vid avvägningen mellan olika utgiflsändamålhar jag emellertid inte funnit del möjligt all utöver den anslagsökning somförordals för del lokala stödet föreslå en ökning av medelstilldelningen i denbegärda omfattningen. Anslaget bör ökas med . till 7 milj. kr. Jagvill erinra om att häri beräknats eU belopp av . för särskildabidrag enligt prövning för bl. a. verksamhet inom specieUaungdomsgrupper, däribland främst åldersgrupperna under . Prop.1971: 32 39