prop · FU0336 · 1971-12-31 00:00:00 — Lokalramarnaför de nya socialhögskolorna är beräknade enUgl de norraer sora används av LUP-kommittéernavid lokalprogrammering varför inte harnågot atl invända mot dessa. Nämnden har inte heUer något att invända mot deinvesteringskostnader som beredningen redovisat för utbyggnaden av högskolorna. Enligtbyggnadsstyrelsen kan i förläggas tUl VaUa-området,där utbyggnad pågår för högskolenhelen och dit också skaUförläggas. I finns goda utbyggnads- möjligheterpå området vid Teleborg, dit universitetsfilialen och eventueUt lärarhögskolanavses bli förlagda. Permanenta lokaler i och bör kunna ståfärdiga efter projekteringsuppdrag. Hur lokalfrågan på sUcl börordnas i hänger samman bl. a. med i vilken utsträckning annan högre utbUdningkommer alt anordnas där . Beredningensförslag om ändringar i uppläggningen av den teoretiska delen av utbUdningen tasupp i några yttranden. Styreben och lärarrådet vid iStockholm, och tillstyrkersålunda tanken på att införa s. k. temadagar i utbildningen. Styrelsen försocialhögskolan i avstyrker samma förslag då styrelsen hyser starkatvivel på att en sådan anordning skulle ge rimlig behåUning i förhåUande tUlresurskravet. SFStar bestämt avstånd från beredningens förslag att sammanföra grundkursen raed ettbetygsstudiernai rättskunskap. Dejuridiska fakulteterna i och ifrågasätter om del är lämpligl attförlägga hela den juridiska utbildningen så tidigt i studiegången somföreslagils. anser att ämnet rättskunskap i sin helhet börförläggas lill betygsstudierna, lämpligen direkt efter grundkursen. anser att socionomerna bör ha ökad utbildning ipersonaladministration och förelagsekonomi. Betydelsenav forskning på det sociala området saml av fort- och vidareutbUdning avsocionomer framhålls av bl. a. och länsstyreben i . Konsistorietvid högskolenheten i och universitetskanslersämbetet föreslår , i stället för att bygga upp en ny självständig socialhögskola i ,organiserar socionomutbildningen där som två utbildningslinjer vid filosofiskfakultet. föreslår all försöksverksamhet inleds,inom vilken utbildning vid samhällsvetenskaplig fakultet och socialhögskolasammanförs. AMSföreslår att en del av den utökade kapaciteten vid socialhögskolorna skall tasi anspråk för universitetsstuderande som därmed skulle kunna ges en raeryrkesinriktad samhällsvetenskaplig utbUdning. Förslag om alt låta dessastuderande komplettera sin utbildning vid socialhögskola väcks även avrektorsämbetena vid universiteten i och . Denav beredningen tidigare föreslagna försöksverksamheten med vidgat tUlträde tiU socionorautbUdningenuppmärksammas av bl. framhåUeratt den vidgade rekryteringen irmebär att de studerande i större utsträckningän tidigare rekryteras på ett från ulbildningsdemo-kratiska synpunkter tiUfredsställandesätt. 2.4 Samarbetet mellan högskolorna 1970års socionomutbildningsberedning har i särskild skrivelse den 17 febraari 1971lagt fram förslag om del framlida samarbetet mellan socialhögskoloma. Med hänsyn tiU delspågående utredningsarbete rörande den framlida högskolans organisation, delsförsöksverksamheten med nya former för samarbete mellan studerande, lärare ochövrig personal, har beredningen avstått från en genomgripande översyn avsocialhögskolornas organisation på central och lokal nivå. Beredningen har haftsom riktpunkt alt pröva endast sådana förändringar som är absolut nödvändigaför att man skall kunna åstadkomma en fungerande organisation vad avsersamordningen av socialhögskolornas verksamhet. Beredningen erinrar om attsamarbetsnämnden då den tillkom var avsedd främst som elt samrådsorganmellan de olika enheterna för socionomutbildning. Nämnden gavs beslutsfunktionendast i antagningsfrågor. Utvecklingen har emellertid, framhållerberedningen, lett tUl all nämnden i realiteten övertagit allt flerarbetsuppgifter och beslutsfunktioner från högskolorna. gäller särskilt petitafrågoroch utbildningsplanering. Beredningen föreslår att nämnden ges en något mer centralstäUning utan att för den skull få karaktären av överstyrelse. Nämnden bör föreslår beredningen åläggas ansvar för förslag tUl anslagsframställningarrörande socialhögskoloma. Nämnden bör ges möjUghet utfärda föreskrifter ochanvisningar för socialhögskolorna. Nämnden bör vidare se till att planerna överstudiegången ges en likvärdig utformning vid samtliga socialhögskolor. Då samarbetsnämndenenligt förslagel ges vissa ledningsfunktioner, bör namnet ändras tUl nämndenför socialhögskolorna. Beredningen föreslårvidare att nämnden skall ges en allsidigare sammansättning än . Samarbetsnämndenbeslår nu av rektorerna för socialhögskolorna samt två av Kungl. Redan med de uppgifter sora ligger på nämnden är del, frarahållerberedningen, otUlfredsstäUande alt majoriteten i nämnden utgöres av deföredragande tjänstemännen i de lokala styrelserna, dvs. Nämndenföreslås i stället bli sammansatt av företrädare för universitet och högskolor,arbetsgivare- och avnämarintressen, arbetstagarorganisationer samt destuderande. Nämnden bör, föreslår beredningen, bestå av elva ledamöter, var ochen med en personlig suppleant. Vidare föreslås rektorerna få närvaro- ochyttranderätt i nämnden. Vadgäller de lokala högskolestyrelserna har beredningen av tidigare nämnda skälvalt att föreslå endast konsekvensändringar. Beredningenhar före sitt slutliga ställningstagande i denna fråga inhämtat yttranden frånde lokala högskolestyrelserna. Styrelserna uttryckte då tveksamhet inför tankenatl föra över en väsentlig del av styrelsernas uppgifter lill samarbetsnämnden.Flertalet styrelser hade dock ingen invändning mol att gäUande praxisbeträffande bl. a. petita kodifierades. I fråga om nämndens sammansättninganfördes bl. a. att föralom representanter för de studerande, företrädare förlärare och övrig personal borde ingå i nämnden. Statsmakternafattade beslut om utbyggnad av socionom-ulbildnmgen (prop. 1970: 1 bil.10, SU 88, rskr 215). Beslutet innebar bl. a. att intagningskapaciteten vidsocialhögskolorna skulle ökas väsentligt. Ökningen skulle göras möjlig genomförändringar i uppläggningen av den praktiska utbildningen. SocionomulbUdningskulle i betydande utsträckning anordnas utanför de orter, som har sådanutbildning I febraari1970 tiUkaUade jag med stöd av Kungl. bemyndigande enorganisationskommitté socionomutbildningsberedning med uppgift attförbereda den i statsverkspropositionen föreslagna utbyggnaden av socionomulbUdningen.Beredningen har lagt fram förslag (Ds U 1970: 19 Vidgad socionomulbUdning)rörande kapacitetsökning, lokalisering saml utformning av den praktiska delenav UtbUdningen. Beredningenhar föreslagit en betydande ökning av intagningskapaciteten vid socionomulbUdning,från 1 590 intagningsplatser /71 tiU 2 670 /75.Flertalet remissinstanser har tillstyrkt den framlagda planen för denfortsatta utbyggnaden. Jagfinner del angeläget alt utbildningskapaciteten vid socialhögskolorna snabbtökas i enlighet med statsmakternas beslut . Jag återkommer i detföljande till en närmare redogörelse för hur kapacitetsökningen kommer altgenomföras. Jag avser alt inledningsvis behandla frågan om lokalisering av socionomulbUdningen. 1970: 1 (bil. 10 s. 323) framhöll jag att det fortsatta plane-ringsarl)etetbör ulgå från att socionomutbildning skall i betydande ul-sttäckning anordnasäven utanför de orter som har socialhögskola. Jag vill också erinra om attstatsutskottet är 1970 (SU 88 s. 6) uttalade att det från såväl ulbildningspolitiskasom lokaUseringspoUtiska synpunkter är väsentUgt alt man tar vara på demöjligheter som kan föreUgga all sprida högre utbUdning. Socionomutbildningsberedningenhar föreslagit att socionomutbildning skall anordnas på tre orter, som hittillsinte haft sådan utbildning, nära- ligenLinköping, och . Förslaget om spridning av socionomutbildningenhar fått elt positivt mottagande av remissinstanserna. Beredningens förslagrörande orter för lokalisering av nya socialhögskolor har emellertid möttvissa invändningar och ell antal alternativa förslag har förts fram. Lokaliseringav eftergymnasial utbildning är en av de övergripande frågor som behandlas av1968 års ulbildningsulredning (U 68). Utredningen har i en samrådspromemoria,som överlämnats till socionomutbildningsberedningen, framhållit atl den nuaktuella utbyggnaden av socionomutbildningen och dess lokalisering till nyaorter bör ses som ett steg i en mera långsiktig utveckling av den högreutbildningen, vilken U 68 kommer all behandla i sina kommande förslag. Jag villvidare erinra om att en ytterligare konkretisering av de regionalpolitiskamålen sker i anslutning till arbetet med länsprograra 70. Vidlokalisering av högre utbildning måste hänsyn las till faktorer av skilda slag.Jag kan här nämna faktorer av ulbildningsorganisatorisk natur, såsommöjligheterna att samordna viss utbildning med annan, ämnesmässigl näraliggandeutbildning och all tillgodose för viss utbildning specifika krav i fråga om t.ex. lokaler eller praktik. Vidare bör hänsyn tas lill faktorer av regionalpolitisknatur. Lokalisering av högre utbildning till en ort medför sålunda etttillskott av kvalificerad arbetskraft, som i sin tur kan ge underlag för enutökad samhällsservice. Inrättandet av en utbildningsenhet med elt betydandeantal studerande påverkar direkt och indirekt sysselsättningen i regionen.Närhet till högre utbildning kan vidare bedömas vara en viktig faktor vidlokalisering av annan verksamhet. Undersenare år har, som elt led i strävandena att förverkliga regional jämlikhetinom utbildningsområdet, beslut faltals om en kraftig utbyggnad av den högreutbildningen framför allt i . Sålunda fattade statsmakterna år 1970beslut om högre teknisk utbildning och forskning i övre och omsystematiserad decentraliserad universitetsulbildning på tre orter i (prop.88, SU 133, rskr 296 och prop. 169, SU 223, rskr 438). Socionomutbildningsberedningenhar, mot bakgrund av en uppskattning av underlaget för socionomulbUdning inom skUdaregioner, föreslagit att en ny socialhögskola skall förläggas tiU mellerstaNorrland. Jag finner i likhet med beredningen att en socialhögskola börupprättas i mellersta . Avorter inom regionen som är tänkbara för förläggning av en socionomulbUdninghar beredningen diskuterat Hämösand, och . Vid remissbehandUngenav beredningens förslag har däratöver förts fram förslag om lokalisering av dennya högskolan till . Beredningen har funnit alt SundsvaU har fränutbildningsteknisk synpunkt bäst föratsättningar att ta emot ensocialhögskola. Beredningen, som vid sin bedömning avstått från att ta med deregionalpolitiska effekterna av lokalisering lill viss ort eller region,finner att bör förläggas till . I sinayttranden över beredningens betänkande framhåller såväl 1968 årslokaliseringsutredning som delegationen för lokalisering av statlig verksamhetall regionalpolitiska skäl talar för alt en socialhögskola förläggs tillÖstersund. framhåller atl ingår i del s. k.inre stödområdet och all orten äf den enda i della område som och på längresikt kan anses lämpad all tillföras högre utbildning. Då ingenort inom den aktueUa regionen f. n. har permanent anordnad högre UtbUdning, ärman vid valet mellan orter för förläggning av sådan utbildning inom denna intebunden av existerande organisation. Enligt vad jag erfarit hör emellertid såvälÖstersund som till de kommuner som U 68 överväger för lokaliseringav högre utbildning. De utbildningsorganisatoriska föratsättningarna för socionomutbUdningkan, som beredningen framhåller, bedömas vara bättre i än i Östersund.För egen del anser jag emellertid atl de regionalpolitiska aspekterna måstetillmätas specielll stor vikt vid valel av förläggningsort för en nysocialhögskola i . Efter samråd med chefen för inrikesdepartementetförordnar jag därför atl en socialhögskola inrättas i den 1 juh 1971. Socionomutbildningsberedningenhar vidare föreslagit, att ytterligare två socialhögskolor skall komma tillstånd och att dessa skall förläggas till . De orter somdiskuterats av beredningen i detta sammanhang eUer som aktualiserats vid remissbehandUngenär , , , , , , ,och . Beredningensförslag atl förlägga socionomutbildning till och har fått slödav majoriteten av remissorganen. Såväl lokaliseringsutredning somdelegationen för lokalisering av statlig verksamhet uttrycker dock tveksamhet ifråga om beredningens förslag. ifrågasätter om två nyaenheter för socionom-utbildning bör förläggas till . Vidare talarpraktiska planeringsskäl för alt inte starta mer än en högskola höstterminen1971. Som jagframhållit i det föregående pågår överväganden såväl rörande lokalisering avhögre utbildning som rörande de allmänna regionalpolitiska målen. Med hänsynhärtill är jag inle nu beredd atl ta ställning lill frågan om lokalisering av socionomutbildningtUl nya orter i . Denna fråga bör övervägas i det pågåendeplaneringsarbetet. Jag går över till alt behandla frågan om kapacitetsökning-en vid socialhögskolorna. Statsmaktemasbeslut om ökning av utbildningskapaciteten vid socialhögskolorna innebarall antalet utbildningsplatser snabbt skulle ökas med sikte på en fördubbling.I sill utiåtande (SU 1970: 88 s.39) framhöll utskottet alt avsikten givetvis var alt utbyggnaden skall ske i såsnabb takt som de praktiska omständigheterna medger. Beredningenlade fram förslag om kapacitetsökning vid socialhögskolorna underinnevarande budgetår. På grundval av beredningens förslag fattade Kungl. Maj:tbeslut om alt antalet intagningsplatser /71 skulle ökas med450. Beredningen har föreslagit alt antalet intagningsplatser skall ökasinom loppet av med sammanlagt 1 080 platser, av vilka 360 budgetåret1971/72 och 330 /73. Vissa remissinstanser, bl. a.socialstyrelsen, finner den föreslagna lidsplanen för kapacitetsökningen välpressad. Som jag redan framhållit bör statsmakternas beslut liggatill grund för kapacitetsökningen. Utbyggnadstakten bör emellertid prövas i delårliga budgetarbetet. Denav mig föreslagna i bör /72 la in 180studerande. Av dessa bör, med hänsyn lUl möjligheterna all skaffa bl. a.lärare och lokaler, 60 tas in och 120 . Av inlagningsplalsernabör 60 vardera terminen avse social linje. Jag kommer att i annat sammanhangföreslå Kungl. Maj:t att utfärda erforderliga bestämmelser i dessa frågor. Beredningenhar vidare föreslagit alt 180 platser skaU komma till vid en ny socialhögskolai /72. Såsom framgått är jag inle beredd altnu föreslå all ytterligare socialhögskolor inrättas utöver en i mellerstaNorrland. Jag finner del emellertid angelägel alt den av statsmakternabeslutade kapacitetsökningen kommer till stånd så snart som de praktiskamöjligheterna medger. Nästa budgetår bör därför ytterligare intagningsplatserkomma lill vid befintliga högskolor. Därvid bör högskolor, som har lågt sluderandeanlaleller som Ugger på orter utanför slorsladsregionema, komma i fråga. Jag räknar medalt ytterligare 30 studerande per termin las in på social linje vid Örebrohögskolanmed början /72. Vidare räknar jag med alt ytterligare 30 platserper år skall kunna anordnas på social linje vid i medbörjan . Enligt vad jag erfarit föreligger praktiska föratsättningarför atl genomföra de föreslagna ökningama i och . Med hänsyn lillalt en ny högskola föreslås bli uppbyggd i är jag däremot inleberedd all nu förorda någon ökning av intagningskapaciteten vid socialhögskolani . Vid genomförande av denna utbyggnadsplan kommer antalet intagningsplatservid socialhögskolorna alt /72 öka med 270 till sammanlagt 1 860.Med hänsyn till dels de praktiska möjligheterna att genomföra ytterligareökningar, dels kravet på att utgiftsökningarna skall begränsas är jag inteberedd att förorda ytterligare kapacitetsökning nästa budgetår. Antalet intagningsplatservid de olika högskolorna nästa budgetår framgår av följande sammanställning. Inomramen för den här angivna fördelningen av inlagningsplalserna på Unjer bör samarbetsnämndenkunna vidta de ändringar som är nödvändiga av utbildningslekniska skäl.Nämnden bör dock om möjligt undvika ändringar, som innebär minskning av antaletintagningsplatser på social Unje. Denfortsatta planeringen bör ulgå från alt den av statsmakterna beslutadefördubblingen av intagningskapaciteten skall förverkligas under de närmastebudgetåren. Jag räknar därvid med all i /73 skaU la in 210270 studerande . Denföreslagna i bör byggas upp efter samma mönster somde nuvarande socialhögskoloma. Högskolan bör sålunda ledas av en av Kungl.Maj:t utsedd styrelse saml av lärarråd och rektor. Styrelsens uppgifter bördock under inledningsskedet kunna fullgöras av den av mig i det följandeföreslagna nänrmden för socionomutbildning. Jag utgår från all företrädare förlärare, övrig personal och studerande skall beredas möjlighet atl medverka inomhögskolans beslutande organ. Delav beredningen utarbetade förslaget till personalorganisation liksomkostnadsberäkningarna för den nya högskolan finner jag väl avvägda och jagkommer i det följande all förorda att de i allt väsentligt godtas. Behovet avinredning och utrustning under nästa budgetår för den vidgade socionomulbUdningenhar jag beaktat vid min anmälan denna dag av frågan om anslag för budgetåret1971/72 till inredning och utrastning av lokaler vid universiteten m. m. (prop.1971: 35). Beredningenhar föreslagit vissa provisoriska förändringar rörande samarbetet mellan socialhögskolorna.Dessa förslag avser främst kompetensfördelningen mellan samarbetsnämnden och delokala högskolestyrelserna. Enligt beredningens förslag bör nämnden bli centralmyndighet för socialhögskolorna såvitt avser anslagsframstäUningar samtåläggas ansvar för all utbildningen får likvärdig ulfornming vid de skildahögskolorna. De lokala högskolestyrelserna har avgetl yttranden över enpreliminär version av beredningens förslag. Fråganom ledningen av socialhögskolorna behandlades av dåvarande chefen förecklesiastikdepartementet vid hans anmälan av frågan om ökad utbildning avjournalister m. m. 1967: 43, SU 86, rskr 199). Vidare har U 68 atl prövafrågan om den eftergymnasiala utbildningens yttre organisation. Jag räknar Uksomberedningen med alt denna utredning kommer all lägga förslag i denna frågavilken berör även socionomulbUdningen. Denmyckel kraftiga utbyggnad av socionomulbUdningen som har ägt ram sedan nämndenkom lill och den fortsatta ökningen av utbildningskapaciteten gör detmotiverat all nu la upp frågan om samarbetsnämndens ställning. De åtgärder somnu är aktuella bör med hänsyn liU U 68:s arbete begränsas till provisoriskaförändringar. Jag finner alt vissaarbetsuppgifter bör föras över liU nämnden. Nämndens ökade befogenheter fårdock inle leda till alt handläggningen av frågor centraliseras i vidare mån änsom erfordras för all utbildningen skall bli likvärdig vid samtligasocialhögskolor. Jag delar beredningens uppfattning atl ansvaret för förslag lillanslagsframställningar avseende socialhögskolorna även formellt bör läggas pånämnden. Jag finner del angeläget att nämnden får ansvaret också bl. a. för allplanerna över utbildningen ger likvärdig utformning vid alla socialhögskolor.Nämnden bör vidare, liksom , svara för antagning av studerande vidsocialhögskolorna. Samarbetsnämndenssammansättning präglas f. n. starkt av dess funktion som samrådsorgan för socialhögskoloma.I nämnden ingår sålunda, förutom två av Kungl. Maj:t utsedda ledamöter,rektorerna vid de fem socialhögskolorna. Denna konstmktion är, som beredningenframhåller, redan med de uppgifter som åvilar nämnden, mindre ändamålsenlig,lag vill här peka på all rektorerna är föredragande tjänstemän i de lokalastyrelserna samt att en utvidgning av antalet socialhögskolor leder tiU allnämnden automatiskt utökas. I samband med en utvidgning av nämndens kompelensbör enligt min mening dess sammansättning ändras. Jag kommer all i annatsammanhang föreslå Kungl. Maj:l all utse ledamöter i nämnden bland företrädareför bl. a. avnämar- och arbelsgivarintressen, arbetstagarorganisationer samtuniversitet och högskolor. Vidare bör de studerande inom ramen förförsöksverksamheten med nya former för samarbete rridlan studerande, lärare ochövrig personal beredas tiUfälle delta i nämndens arbete. Isamband med förändringen av nämndens kompetens och sammansättning bör namnetändras lill . Jaggår nu över lill all behandla frågan om utformningen av den praktiska delen av socionomulbUdningen. Beredningenhar, med utgångspunkt i statsutskottets uttalande vid riksdag (SU 88 s.39), förordat att den praktiska utbildningen skall Sålunda föreslås alt den erforderliga praktiska erfarenhetenskall inhämtas genom dels avlönat praklikarbele omfattande minst fem månaderföre eller efter antagning till utbildningen, dels handledd praktik inuvarande form omfattande , förlagd till tidigast den fjärdeterminen, dels avlönat praklikarbele, vanUgen i form av vikariat på socionomljänslunder . Beredningensförslag på denna punkt har diskuterats utförligt av flertalet remissinstanser.Meningarna bland myndigheter och organisationer går starkt i sär. Antaletremissinstanser som tillstyrker beredningens förslag är ungefär lika stort somantalet instanser som föredrar den i en reservation förordade alternativautformningen av den icke handledda praktiken. Detav reservanterna föreslagna alternativet (jfr p. 2.2.3) förordas av bl. a.flera länsstyrelser, samt och . Ytterligare några remissinstanser, som i första handönskar bevara nuvarande studieordning, föredrar reservanternas förslag framförmajoritetens, om en förändring måste ske. Till denna senare grupp hör ,och . Elt par remissinstanser för fram egnaalternativ lill utformning av praktiken. Beredningensförslag tillstyrks av de stora arbetsmarknadsorganisationerna LO, TCO ochSvenska arbetsgivareföreningen, av centrala utbildningsmyndigheler somskolöverstyrelsen och universitetskanslersämbetet, av ,saml, med vissa reservationer, av . Utredningsmajorilelensförslag får vidare stöd av studerandeorganisationer som ochVuxenstuderandes riksorganisation saml av socialulredningen och styrelsernaför två av socialhögskoloma. Jagfinner all beredningens förslag bör läggas till grand för utformningen av denpraktiska utbildningen. Del ankommer på Kungl. Maj:t att besluta i dessafrågor. Jag avser atl i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t alt meddelabestämmelser av följande innebörd. Den handledda praktiken (studiepraktiken)skall omfatta . I anslulning lill utbildningen skall vidareförekomma praklikarbele omfattande , vilket skaU fullgöras inom försocionomutbildningen betydelsefulla områden. Av praklikarbelel bör fem månaderha fullgjorts, innan de teoretiska studierna påbörjas, medan börfullgöras efter studiepraktiken. Försöksverksamhetmed vidgat tillträde lill socionomutbildningen inleddes, som nämnts,. Denna innebär att den som fyllt , varit yrkesverksamminst och uppfyUer vissa krav på förkunskaper i ämne är behörig attantas till socionomutbildning. inleddes ävenförsöksverksamhet inom vilken sökande, som gått igenom gymnasium, fårtillgodoräkna praktisk yrkeserfarenhet omfattandeminst vid urval bland sökande tiU socionomutbildning. Enligt vadjag erfarit prövades ca 800 sökande inom ramen för försöksverksamheten vidantagningen tiU . De inledda försöken leder lillalt en betydande andel av de sökande lill socionomulbUdning har relativtomfattande yrkeserfarenhet från skilda samhällssektorer. Jag finner detutomordentligt väsentligt alt dessa personer får tillgodoräkna denna erfarenhet inom de ramar som anges i det följande som en del av den praktiskaerfarenhet som fordras för socionomexamen. Åtskilligaav de sökande lill socionomutbildning kommer emellertid även attkomma direkt från gymnasieskolan. Jag finner det angelägel alt studiegångenutformas så att en Ukvärdig utbildning kan erbjudas de studerande oberoende avderas tidigare erfarenheter. Jagdelar beredningens uppfattning alt man vid bedömning av fullgjortpraktikarbete bör vara generös i fråga ora avgränsningen av de områden, inomvilka den praktiska erfarenheten bör ha inhämtats. Enligt min mening kanerfarenheter av sysselsättning inom en vid sektor av arbetslivet vara avbetydelse för socionomulbUdningen. Jag viU i della sammanhang erinra om all denökade utbildningen av socionomer kommer att leda bl.