prop · FU03138 · 1971-12-31 00:00:00 — Söks efteren sådan ansökan patent på en liknande uppfinning, som inte hålls hemlig, utgörden tidigare ansökningen formellt sett inte hinder enligt 2 § första och andrastyckena PatL mot att meddela patent på den senare uppfinningen. Ett sådantpatent skulle emellertid inte bli håUbart, om den första patentansökningensedermera blev offentliggjord enligt 22 § PatL. Arbetsgrappen framhåUer attdet får anses mest troligt att i praktiken båda ansökningarna hemlighålls och vilandeförklarassamt att sekretessen sedermera hävs i fråga om båda ansökningarna.Den först ingivna ansökningen kommer då att utgöra nyhetshinder i förhållande tUlden senare ingivna ansökningen. Skulle däremot den senare ingivna ansökningeninte behöva hemlighållas, bör enligt arbetsgruppens mening denna ansökan ändåfå vila i avvaktan på den slutliga prövningen av den tidigare ingivna ansökningen.En alternativ lösning skulle vara att medge att patent beviljades på bådauppfinningarna. Detta skulle förutsätta ändringar i patentlagen. Arbetsgruppenanser att en sådan lösning inte bör övervägas innan tiUräckliga erfarenhetervunnits av systemet med hemlighållande av patentansökningar. Arbetsgruppenframhåller i detta sammanhang att antalet hemliga patent och ansökningar om hemUgapatent är mycket ringa, uppgick antalet gällande hemligapatent till 33 och antalet ansökningar om sådant patent till 44 medan dettotala antalet patentansökningar som inges är omkring 18 000, Arbetsgrappenerinrar om att den svenska kommittén för nordiska patent i en promemoria, som överlämnadesi med förslaget till ny patentiag, uttalade att FufL genomde revisioner som den har undergått inte längre representerar ett enhetligtsystem, vilket gör att lagen är svår att tUlämpa i praktiken och attsamordningen med den nya patentiagen inte kan anses tillfredsställande. Arbetsgrappendelar denna uppfattning och uttalar vidare att det också i flera andra avseendenfinns behov av både saklig och formell överarbetning av gällande bestämmelser.Dessa förhållanden i förening med den särskUda omläggning som en utmönstring avsystemet med hemliga patent innebär motiverar enligt arbetsgrappens mening attlagen ersätts med en helt ny lag om försvarsuppfinningar. Dennya lagen bör enligt arbetsgruppen inledningsvis innehålla vissa grundläggandebestämmelser om begreppet försvarsuppfinning och om den . Därefter bör följa två centralaavsnitt om svenska respektive utländska försvarsuppfinningar. Lagen börslutligen innehålla vissa övriga bestämmelser om tystnadsplikt, straff föröverträdelse av föreskrifter i lagen m. m. Erfarenhetenvisar enligt arbetsgruppen att behovet av en lagstiftning om försvarsuppfinningarär permanent. Den nya lagstiftningens gUtighetstid bör därför inte begränsas. Detförslag till lagstiftning i ämnet som arbetsgrappen i enlighet härmed har lagtfram innehåUer, utöver förslaget att systemet med hemliga patent skall ersättasav ett system med hemlighållande och vilandeförklaring av patentansökningaroch de ändringar som föranleds härav, endast på enstaka punkter förslag tillsakliga ändringar i gällande rätt. En redogörelse för dessa förslag lämnas idet följande. Arbetsgruppenföreslår att de nya reglerna om förbud mot offentliggörande och behandling avpatentansökningar liksom f. n. skall omfatta uppfinningar som särskUt avserkrigsmateriel. Det föreslås att i lagen tas in en definition av begreppetförsvarsuppfinning innebärande att därmed förstås uppfinning som särskUt avserkrigsmateriel och som är av betydelse för försvaret. Såvitt gäller begreppetuppfinning bar arbetsgrappen inte funnit anledning till andra överväganden änsom framgår av förarbetena tiU patentlagen. Uttrycket "som särskilt avserkrigsmateriel" bör enligt arbetsgruppen ha samma innebörd som i FufL, Uppfinningenskall sålunda vara speciellt inriktad på att användas som krigsmateriel ellerför sådan materiel, Lagen skall däremot inte vara tillämplig på en uppfinningsom huvudsakligen nyttjas utanför detta område men som också kan användas förkrigsmateriel. Av den föreslagna definitionen följer vidare att annanuppfinning än sådan som särskilt avser krigsmateriel inte är att anse somförsvarsuppfinning även om den skulle vara av betydelse för försvaret. Liksom f, n. bör Kungl, Maj:tfå befogenhet att meddela bestämmelser om vad som i lagen avses medkrigsmateriel. Arbetsgruppen erinrar om att detta begrepp förekommer i ettflertal författningar och där har getts sinsemellan olika betydelser. Deförfattningar som avses är förutom kungörelsen (1946: 765) angående vad medkrigsmateriel skall förstås i lagen (nr 722). med särskUdabestämmelser om uppfinningar av betydelse för försvaret kungörelsen (1949:614) angående förbud mot utförsel från riket av krigsmateriel, förordningen(1935: 395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m, m,,kungörelsen (1949: 615) med vissa föreskrifter i anledning av förordningen den20 (nr 395) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel m, m,, förordningen (1968: 430) om mervärdesskatt, luftfartslagen(1957:297), kungörelsen (1961:567) med närmare bestämmelser om befordran avkrigsmateriel med luftfartyg och Kungl, Maj:ts reglemente den 22 juni 1950angående materidtjänsten inom krigsmakten vid krig eller krigsfara (krigsmateridreglementet). Arbetsgruppenframhåller att krigsmateridbegreppets innebörd självfallet blir beroende avändamålet med de bestämmelser i vilka det förekommer. Det är dock önskvärt attbegreppet bestäms i så få författningar som möjligt. När det gäller försvarsuppfinningslagenfmner arbetsgrappen det lämpligast att begreppet ges samma innebörd som i 1949års kungörelse angående förbud mot utförsel från riket av krigsmateriel, EnUgtdenna kungörelse avses med krigsmateriel den materiel som är upptagen i ensärskild tUl kungörelsen fogad bilaga. Den i bilagan upptagna materielenmotsvarar kraven på en klar avgränsning i förhåUande till andra varuslag ochhar en, såvitt arbetsgrappen har kunnat bedöma, lämplig och ändamålsenligomfattning. Genom en kontinuerlig översyn av förteckningen kan hänsyn tas tillnya utvecklingslinjer på krigsmaterielområdet. Påen punkt innebär arbetsgruppens förslag en inskränkning av lagenstillämpningsområde i förhållande till gäUande rätt. Bestämmelsen i 7 § förstastycket FufL om rätt för staten till tvångslicens omfattar inte barauppfinningar som avser krigsmateriel utan alla slag av uppfinningar. En föratsättningär dock att uppfinningen befinns vara av särskUd betydelse för försvaret.Arbetsgruppen erinrar om att enligt 47 § PatL den som vUl yrkesmässigt utnyttjaen uppfinning, på vilken patent meddelats för annan, kan få tvångslicens omhänsynen till allmänt intresse av synnerlig vikt kräver det. Med hänsynhärtill behövs enligt arbetsgruppen inte någon särbestämmelse i försvarsuppfinningslagensom medger tvångslicens i fråga om uppfinningar som inte särskilt avser krigsmateriel, Arbetsgruppenföreslår att bestämmelse tas in i lagen om att fråga om hemlighåUande avförsvarsuppfinning, skall prövas av förförsvarsuppfinningar. Vidare föreslås bestämmelser om nämndens sammansättning,om utseende av ledamöter, om beslutsför-het och jäv. Motsvarande bestämmelserfinns nu i tUlämpningskungördsen (1946: 764) tUl FufL, I förhållande tUl dessainnebär förslaget främst den ändringen att ersättare skall utses till det antalKungl, Maj:t bestämmer. Beträffande nämndens sammansättning uttalar arbetsgruppenatt det är angeläget att olika intressen blir allsidigt representerade inämnden. Liksom nu bör i nämnden ingå representanter för näringslivet ochföreträdare för , ochpatentverket. 2.3,4Granskningsperiodens längd Iöverensstämmelse med gällande rätt föreslås att ansökan om patent på svenskförsvarsuppfinning av patentmyndigheten skall hållas tUl-gänglig för gransknmgsnämnden,som utan dröjsmål skall pröva om uppfinningen är av sådan betydelse förförsvaret att den äveu i fortsättningen bör hållas hemlig. inte meddelat beslut om fortsatt hemlighållande inom tvåmånader efter det att ansökningshandlingar som tydligt visar ansökningensföremål har inkommit till patentmyndigheten, upphör enligt FufL förbudet att offendiggörauppfinningen, Arbetsgrappen föreslår under hänvisning tUl önskemål från granskningsnämndenatt förlängs . Visserligen försämrasdärigenom patentsökandens möjligheter att ansöka om patent på uppfinningen iutlandet. Om sådan ansökan från ingivandet av ansökan iSverige görs i stat som är ansluten till Pariskonvention för skydd avden industriella äganderätten, kan nämligen på särskUt yrkande ansökan ansesgjord som den svenska ansökan. Arbetsgruppen framhåller att sökandenunder granskningsperioden dock kan vidta förberedelser för en sådan ansökanutan att han behöver komma i konflikt med bestämmelserna om hemlighållande. Omhan likväl kommer i svårigheter eller får vidkännas onyttiga kostnader, ärdetta en omständighet som kan beaktas i samband med fråga om ersättning enligt13 § i arbetsgrappens förslag, 2,3.5Patentansökan i annat land m. m. Arbetsgrappenframhåller att möjUgheter bör finnas att i utlandet exploatera en svenskförsvarsuppfinning som skall hållas hemlig i , Detta föratsätter dockatt garantier lämnas för sekretess även i den främmande staten. Frågan om tiUståndatt söka patent utomlands måste anses vara av sådan betydelse att det börmeddelas av Kungl, Maj:t, I enlighet härmed föreslår arbetsgruppen att Kungl,Maj:t i fråga om svensk försvarsuppfinning som hålls hemlig i skallkunna förordna att patent får sökas utom riket på villkor att uppfinningenhemlighålls även i den främmande staten, Idetta sammanhang uppmärksammar arbetsgrappen även frågan om möjlighet tUldispens från bestämmelserna om förbud mot att yppa hemUghållenförsvarsuppfinning. Motiv för en sådan dispens kunde tänkas föreUgga exempelvisi fall då ett svenskt industriföretag som dotterbolag åt ett utländskt företagutför utvecklingsarbete för moderbolagets räkning och resultatet av dettaarbete innehåller försvarsuppfinning som skall hållas hemUg enligt försvarsuppfinningslagen,Arbetsgrappen anser emellertid inte tUlräckliga skäl föreligga för att ett dispensförfarandei princip skulle kunna accepteras vare sig i detta eller i liknande fall. Deersättningsbestämmelser som har tagits upp i arbetsgruppens förslag motsvarari det väsentliga 10 § FufL. Arbetsgrappen har dock ansett det vara av värdeatt klarare än som är fallet skilja på ersättning i fall då beslut omfortsatt hemlighållande meddelats och i fall då uppfinningen exproprieras. Detanges sålunda att, om beslut meddelas om fortsatt hemUghållande av svenskförsvarsuppfinning, ersättning skall utgå av allmänna medel för den skada ellerolägenhet som beslutet medför. Meddelas beslut om expropriation, skallersättning utgå av allmänna medel för utnyttjandet eller den rätt som avståssamt för den ytterligare skada eller olägenhet som beslutet medför. Enligtarbetsgruppens bedömande finns inte behov av sekretess för en ansökan om patentpå utländsk försvarsuppfinning i annat fall än då uppfinningen är hemlig i ursprangslandetoch enligt särskilt avtal meUan och detta land patent på uppfinningenfår sökas i på vUlkor att den hemlighålls även i . Frågan omhemlighållande torde i regel aktualiseras av sökanden. Beslut om hemlighållandekan enligt arbetsgruppens mening inte anses ha sådan betydelse att det börförbehållas Kungl. Beslutanderätten har därför i förslaget tillagtsgranskningsnämnden. Handläggningen innebär visserligen ingen sakprövning menfår likväl anses vara så betydelsefull att den inte bör överlämnas åt nämndensordförande eller sekreterare. Intresset av att uppfinningen inte kommer tillobehörigs kännedom här i landet innan nämnden meddelat beslut om hemlighållandetillgodoses enligt arbetsgrappens mening genom patentlagens ordinariesekretessregler. Mantorde kunna utgå från att uppfinningens särskilda natur framgår avansökningshandlingarna och att erforderliga säkerhetsåtgärder vidtas vidärendets handläggning inom patentverket. Arbetsgrappen finner därför inteanledning att i sitt förslag ta in bestämmelser som motsvarar det nuvarandegenerella förbudet att offentliggöra eller eljest yppa utländskförsvarsuppfinning på vilken hemligt patent söks. meddelande att utländsk försvarsuppfinning inte längre hållshemlig i ursprungslandet, skall nämnden enligt arbetsgrappens förslag utandröjsmål pröva om uppfinningen alltjämt skall vara hemlig i . Beslut omfortsatt hemlighållande får meddelas endast om särskUda skäl föreligger. Sådanasärskilda skäl kan enligt arbetsgrappen föreligga, om det är olämpligt attavslöja för andra främmande makter, att svenska myndigheter eller företag hartillgång till uppfinningen. Vissaav de bestämmelser som föreslås gäUa beträffande svenska försvarsuppfinningarbör enligt arbetsgruppen tillämpas också på utländska försvarsuppfinningar.Härmed avses bestämmelsema om vilandeförkla- ringav patentansökan, om tvångslicens och ersättning härför samt vissa processuellaregler. Arbetsgrappenföreslår att FufL upphör att gälla när den nya lagen träder i kraft. Förbud motoffentiiggörande enligt den nya lagen bör inte avse uppfinning som vid lagensikraftträdande inte längre hålls hemlig enligt FufL. Beslut om fortsatthemlighållande som meddelats enligt FufL bör gälla som beslut enligt den nyalagen. Av praktiska skäl bör det anses som om beslutet meddelats vid den nyalagens ikraftträdande. Arbetsgrappenföreslår vidare att ansökan om hemligt patent som är anhängig vid den nyalagens ikraftträdande skall behandlas och avgöras enUgt FufL, Bestämmelsema i 8och 9 §§ FufL föreslås alltjämt gälla för hemligt patent som har meddelats föreden nya lagens ikraftträdande eller som har meddelats på grund av ansökan somingivits . Huvudpunkternai arbetsgruppens förslag har godtagits av flertalet remissinstanser. Deerinringar eUer synpunkter som framförs rör i de flesta fall endast vissa delarav arbetsgrappens förslag men innefattar inte någon kritik mot grundtankarna iförslaget, Inågra remissyttranden framförs dock mera långtgående invändningar motförslaget. Svenska ingenjörssamfundet och TCOifrågasätter om det med hänsyn till det ringa antalet hemliga uppfinningar somhittills förekommit är motiverat med en särskild lagstiftning omförsvarsuppfinningar. Ingenjörssamfundet tillägger att samhäUets intressen börkunna tillvaratas genom tillämpningsbestämmelser inom ramen för annan redanexisterande lagstiftning. TCO och ingenjörssamfundet ifrågasätter om det intevore bättre om samhällets intressen i fråga om hemliga uppfinningartillvaratogs genom ett expropriationsförfarande. Styrelsenför teknisk utveckling uttalar att, om man vill skapa särskilda möjlighetertill hemlighåUande av försvarsuppfinningar, det är nödvändigt att utforma ettförfarande som så litet som möjUgt skadar såväl uppfinnarverksamheten och uppfinnarensom näringslivet i övrigt. En riktiinje för en lag på detta område måste vara,att den så litet som möjligt motverkar patentsystemets allmänna syfte attstimulera uppfinnarverksamheten. Den föreslagna lagen innehåller väsentliga inskränkningari uppfinnarens eller uppfinningens ägares möjligheter att 2 1971.1 saml. De mycket betydelsefulla frågorna om den skada eller olägenhet,som beslut om hemlighållande av uppfinning kan medföra för uppfinnaren ellerför samhället i övrigt, och om skadans eller olägenhetens relation tUlförsvarets intresse av hemlighållande har inte behandlats av arbetsgruppen påett tUlfredsställande sätt. Styrelsen anser sig därför inte kunna tillstyrkaatt arbetsgrappens förslag läggs till grand för lagstiftning utan förordar attfrågan om en ny lag görs till föremål för utredning av en mera allsidigtsammansatt kommitté. Liknande synpunkter anförs även av . Svenska ingenjörssamfundet och TCO. TCO framhåller av arbetsgrappens promemoria inte får någon uppfattning om vUken betydelsehittUls gjorda hemliga uppfinningar har haft efter det att hemlighållandetupphört. Man kan dock förmoda att de delvis eller helt förlorat sitt värde pågrund av teknikens utveckling. Möjligheten för uppfinnaren att skydda sittalster utomlands ökar, om hemlighållande av patentansökan införs. Om detta ären fördel för uppfinnaren är emellertid ovisst, eftersom uppfinnaren harminimala möjligheter att bedöma värdet av uppfinningen utomlands och ringachans att påverka exploateringen. Arbetsgruppens förslag innebär attuppfinnaren fortfarande kommer att sväva i ovisshet om vad uppfinningen kommeratt vara värd, när den blir tUlgänglig för civilt utnyttjande. Det kan visasig, att värdet då är ringa, medan uppfinningen hadekunnat få stort värde. I detta fall måste det bli fråga om ersättning för denskada hemlighållandet har vållat, en bedömning som alltid är svår. För att imöjligaste mån undvika sådan skada, föreslår TCO att fårbefogenhet att bedöma det civila utnyttjandet av uppfinningen innan ställningtas till fortsatt hemlighållande. Under förutsättning att frågan utredsytterligare föreslår TCO att det inom ramen för nuvarande lag vidtas åtgärdersom provisoriskt tillfredsställer de önskemål som angivits av TCO, När detgäller frågan om fastställande av ersättning till uppfinnaren bör enligt TCO:smening en nämnd inrättas som ges befogenhet att fatta för parterna bindandebeslut. Denna skiljenämnd föreslås komma att till utseende och funktion liknaindustrins uppfinnarn ämnd, 3.2Upphörande av systemet med hemliga patent Förslagetatt ersätta systemet med hemliga patent med en ordning, enUgt vUkenpatentansökningar hemlighålls och vUandeförklaras till dess sekretessen kanupphöra, tillstyrks av , ,fortifikationsförvaltningen, , ,kommerskollegium, handelskammaren i , handelskammare, patent-och registreringsverket, ochSveriges industriförbund. Även styrelsen för teknisk utveckling. ochSvenska uppfinnareföreningen finner hemlighållande och vilande-förklaring avpatentansökningar i och för sig vara att föredra framför beviljande av hemligapatent. Sveahovrätt framhåUer att ett system som medger förlängning av sekretesstiden förpatentansökan bättre harmonierar med patenträtten i övrigt än ett system med hemUgapatent. EmeUertid torde arbetsgruppens förslag innebära ett försämraträttsskydd för uppfinnaren. Gällande rätt synes nämligen enligt hovrättensmening böra tolkas så att en av uppfinnaren väckt talan om intrång inte skallanses som ett brott mot förbudet att yppa uppfinningen. Redan ansökan omstämning i ett sådant mål torde med stöd av 36 § lagen om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar jämförd med 13 § andra punkten FufLkunna sekretessbdäggas. En talan om intrång i den ensamrätt som hemligt patentmedför ter sig emellertid inte särskilt praktisk, eftersom svårigheter tordeföreligga att visa att den som påstås ha begått intrånget handlat uppsåtligeneller oaktsamt, Fastställdsetalan enligt 63 § PatL låter sig lättare tänkas irelation tUl hemliga patent. En sådan talan kan emellertid väckas inte bara avpatenthavaren (första stycket) utan också mot honom (andra stycket). Det ärdärför tveksamt om det skall anses vara en nackdel eller en fördel för patenthavarenatt möjligheterna till fastställdsetalan försvinner, om förslaget genomförs. Överhuvudär enligt hovrättens uppfattning de betänkligheter som frän rättsskyddssynpunktkan anföras mot att ersätta hemliga patent med förlängd sekretessbehandling avpatentansökningar knappast av sådan tyngd att de behöver påverka bedömningen avlagstiftningsärendet. Möjligen kunde det vara av intresse att före ettslutligt ställningstagande studera om problemet uppmärksammats i anglosaxiskrätt, som synes vara förebild för förslaget. Hovrätten finner dock för sin deldet föreliggande materialet ge vid handen att skälen för det av arbetsgruppenföreslagna systemet väger tyngre än skälen för att bibehålla systemet medhemliga patent. påpekar att vissa nackdelar för uppfinnaren är förbundnamed arbetsgruppens förslag, eftersom uppfinnaren går miste om möjligheten attvid intrång föra talan om patentintrång eller fastställdsetalan enligt 63 § PatL,Vid behandlingen av förslaget bör därför enligt tingsrättens mening undersökas vUkamöjligheter som står till buds för att skydda uppfinnaren i dessa hänseenden.Därvid skulle förslagsvis kunna tänkas en regel av innehåll att uppfinnare ifall, där ansökan om patent jämlikt 11 § i lagförslaget godkänts för utläggning,har rätt tUl skadestånd av den som olovligen utnyttjar uppfinningen under fömtsättningatt uppfinningen inte befinnes sakna patenterbarhet, Skåneshandelskammare påpekar att reglerna i 48 § PatL om tredje mansrätt att erhålla tvångslicens för påbörjat utnyttjande synes kunna medföranegativa konsekvenser för innehavaren av en sekretessbdagd patentansökan. Patent-och registreringsverket och i sina yttranden för olika nackdelar med det nuvarande systemet medhemliga patent. De framhåller att en viktig prin-cipieU anmärkning mot dettasystem är, att patent meddelas genom lagakraftägande beslut utan attpatentlagens regler om offentlighet och uppbud har iakttagits. Den som menaratt patent inte borde ha meddelats är därför hänvisad till att föra ogUtighetstalaninför domstol i stället för att göra invändning i administrativ ordning. Motett system med hemlighållande av patentansökan och uppskov med prövningen hartidigare särskilt anmärkts att därmed följde ovisshet som kunde bli ganskalång. och framhåUer att detta argument vidnärmare analys inte synes bärkraftigt. Om man föreskriver att hemlighållenansökan om patent på försvarsuppfinning skall vUandeförklaras först sedan dengodkänts för utläggning, har å ena sidan patentverkets granskning medfört atticke patenterbara uppfinningar rensats bort genom avslag och avskrivning isamma mån som vid systemet med hemliga patent, varjämte å andra sidan sökandenenligt 19 § PatL inte kan ändra patentkraven i utvidgande riktning. Man har iallt väsentiigt samma visshet i fråga om uppfinnarrätten som vid hemligtpatent, och en för utläggning godkänd ansökan bör därför i ungefär samma månsom ett hemligt patent kunna läggas till grund för en uppgörelse om rätten tilluppfinningen. Stor sannolikhet talar också för att ansökningen, om den utläggs,kommer att leda tUl patent i oförändrat skick. Enligt tillgänglig statistikgörs nämligen invändning i endast av de utiagdaansökningarna, och av invändningarna leder endast en del tUl avslag ellerinskränkning av patentkraven, I de fall där hemlighållen ansökan blir avslagenefter invändning måste man f, ö, även räkna med att ett hemligt patent skulleha blivit ogUtigförklarat av domstol. och granskningsnämndenkonstaterar sammanfattningsvis, att systemet med hemliga patent är behäftat mednackdelar av både principiell och praktisk natur, vilka inte återfinns hos ettväl avvägt system med hemlighåUna vilandeför-klarade patentansökningar. Dettasystem synes i sin tur inte av några väsentiiga brister som inte ocksååterfinns hos systemet med hemliga patent. anser visserligen vilandeförklaringen av patentansökningarvara att föredra framför hemliga patent men utesluter inte att andra lösningarkunde tänkas. Om hemlighållande från militär synpunkt är klart motiverat, börandra lösningar än patentsökning kunna ifrågakomma. Arbetsgruppen har dock interedovisat någon undersökning med denna inriktning. 3.3Kollision med senare ansökan Ifrågan om förhållandet mellan en vilandeförklarad hemlig patentansökan och ensenare ingiven ansökan rörande en likartad uppfinning ansluter sig hovrätttill arbetsgruppens slutsats att den tidigare ansökningen bör hindrabehandlingen av den senare ansökningen. Hovrätten tillägger att rättsinnehavarenav den senare ansökningen bör kunna få ersättning av allmänna medel för deolägenheter han lider till följd härav. Han bör också självständigt kunnabegära prövning av frågan om hemlighållandet av den tidigare ansökningen. Patent-och registreringsverket framhåller att granskningsarbetet i verket bl.