prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — A andra sidan är orderstockarna alltjämt stora och denprivata konsumtionseflerfrågan synes vara fortsatt stark. Huruvida en meravaraktig och djupgående nedgång är att vänla 1971 är sålunda aUljäml en öppenfråga. utvecklingsalternativ skulle kunna vara atl en av pris- ochkostnadshänsyn dikterad stram ekonomisk politik ger upphov lill en depressivtverkande neddragning av lagernivån med åtföljande effekter på investeringaroch konsumtion. Utvecklingen 19661967 erbjuder därvid en näraliggandeparalleU. Här liksom i den preliminära nationalbudgeten har dock valts alträkna med etl mera optimistiskt alternativ, varvid huvud-viklen lagts vid denpådrivande effekt som de kraftiga nominella inkomstökningarna lorde få. Ävendet faktum all den slutliga efterfrågan såvitt nu kan bedömas inte visat merapåtagliga tecken till all vika har tillmätts en viss betydelse. I kanske änhögre grad än vid den tidigare bedömningen förutsätter dock del optimistiska alternativeten llllla-gande expansiv inriktning av den ekonomiska politiken. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 23 sådanomorientering synes dock ha gjorl sig gällande. Av väsentlig betydelse ävenvid dessa mera optimistiska anlaganden är hur länge de nuvarandeavsaktningslendenserna i kommer all hålla i sig. Om dessa lillmera avsevärd del kan förklaras av en pågående lageranpassning ökarsannolikheten av alt ell omslag i riktning mol snabbare expansion kan inträffaredan före utgången av 1971. Avde skäl som anförts ovan skulle konjunkturavmattningen i kunna blirelativt svag och sannolikt också förhållandevis kortvarig. Tidpunkten för eltkonjunkturomslag blir emellerlid även i etl sådani alternativ svår allprecisera. Del kan i och för sig mycket väl länkas all ell mera påtagligtomslag dröjer en bil in på 1972. Världshandelni volym lorde 1971 komma all växa några procentenheter långsammare än 1970,eller med 56 o/o. För de OECD-anslutna ländernas del kan dock ökningstaktenförutses ligga någon procentenhet högre såväl vad gäller export som import. Denrelativt starka tillväxten av valutareserverna för utvecklingsländernas deltorde innebära att dessa länders imporleflerfrågan 1971 växer lika snabbi sommotsvarande export, varför industriländernas handelsbalanser alltjämt kommeratl uppvisa stora överskott. FörindustrUänderna skulle ovanstående utveckling innebära en jämfört med 1970minskad tillväxt av den externa handeln. Som framgått av föregående avsnittinleddes denna process . Om man bortser frånItalien torde exportökningen allmänt bli lägre än 1970. En speciellt markantuppbromsning av exporten är atl vänla i där flera gynnsamma faktorersamverkade lill all tillväxten blev särskilt hög 1970. Även för Västtysklandoch Uksom för flertalet av de små industristalerna lorde en dämpning avexportökningen om elt par procentenheter vara all förutse. Vad gäller handelsutbytetmellan och förefaller däremot en ökning jämfört med 1970möjlig. erfarenheter lyder på all de västeuropeiskaexporlanslrängningarna på intensifieras i lägen då världshandelnsallmänna tillväxt mattas. Världsmarknadsprisernasökningstakt 1971 kan förutses bli lägre än 1970 men dock ligga avsevärt överden genomsnittliga nivån under 60-lalel. Förutom effekterna avdämpningen av efterfrågetrycket i industriländerna kan här hänvisas tiU dengenerellt sett nedåtriktade trenden för prisutvecklingen på råvaruprodukter.Vissa av de prisuppdrivande faktorer som gjorde sig gällande 1970 kan dock väntaskvarstå 1971. Bland dessa kan särskUl nämnas del ansträngda marknadsläget påoljemarknaden liksom utvecklingen av fraktsatserna. Även priserna på järn ochstål har av 1971 åter börjat stiga. Sammanlagetskulle med den nämnda utrikeshandelsutvecklingen visa en i storadrag oförändrad fördelning av respektive bytesbalansövcrskoll 1971. En sådanutveckling skulle nor- mallinte i sig behöva leda till alt behovet av utjämnande kortfristigakapitalrörelser tilltar. Andra faktorer, bland dem den finansiella utvecklingeni främst och , kan dock härvidlag komma all behövatiUmälas en större betydelse. Denekonomiska utvecklingen präglades i hög grad av effekterna av denstrama ekonomiska politik som började tillämpas och som i storutsträckning bibehölls en bit in på 1970. Under inverkan av den fördapolitiken kom ekonomin atl utvecklas ogynnsammare än vad som allmänt väntadesvid ingången av 1970. I takt med alt differensen mellan potentiell och faktiskproduktionsökning växte ökade arbetslösheten kraftigt under loppet av 1970. Denönskade reduktionen av prisstegringstaklen vilken framställdes som elt av defrämsta målen för den amerikanska regeringens ekonomiska politik uteblevdäremot i stor ulsttäckning trots den kraftiga dämpningen av den inhemskaefterfrågan. Den totala produktionen sjönk kraftigt under första kvartalet1970, varefter en viss tillväxt kunde inregistreras under del andra och Iredjekvartalet. Nedgången kan i stor utsträckning förklarasav den omfattande strejken vid . Totalt sjönkbruttonationalprodukten med ca Va o/o. Underloppet av 1970 lades den ekonomiska politiken delvis om i expansiv riktning.Lättnaderna, som berörde såväl finans- som kreditpoliliken, har tidigare behandlatsi den preliminära nationalbudgeten . Här skall endast tilläggas attbudgetunderskottet för enligl de senaste beräkningarnauppskattas lill ca en försvagning av budgetsaldot om ca 20 mUjarder dollar. Däremot har den offentliga sektornsinflytande, till den del della kommer lill uttryck i form av köp av varor ochtjänster, verkat i restriktiv riktning. I volym räknat sjönk de offentliga utgifternamed drygt 4 o/o. Hela nedgången förklaras därvid av den federala sidan och dåi första hand av nedskärningar i försvarsanslagen. Totalt beräknas de federalautgifterna ha minskal med drygt 10 o/o i volym. De delstatiiga och lokalasektorerna har däremot verkat i expansiv riktning, om ej med samma styrka somunder de närmast föregående åren. Bidragandetill lättnaden i den ekonomiska politiken var i första hand utvecklingen påarbetsmarknaden. Arbetslösheten, som vid utgången av uppgick till 3,5 o/o,hade /1971 sllgU tUl 6,2 o/o. En orsak lill denna markantauppgång var den kraftiga nedskärningen av antalet sysselsatta inom försvaretoch av försvaret beroende industrigrenar. En annan förklaring kan vara atlkonjunkturnedgången satte förvånansvärt få spår i arbetslöshelsslalisllkenunder 1969. 1 Revideradnationalbudget för 25 spriddauppfattningen all nedgången skulle bli mjuk och temporär synes ha medfört allförelagens anpassning lill den sjunkande efterfrågan i myckel hög gradbegränsades lill nedskärningar av övertidsarbete och nyanställningar. Denedskärningar av arbetsstyrkan som "normall" borde ha inträtt under1969 kan sålunda tänkas ha förskjutits över till 1970. Den fortsatthöga prisstegringstaklen lorde i första hand ha orsakats av etl starktkostnadstryck i kombination med en svag produktivitetsutveckling. Uttryckt somproduktion inom den privata sektorn steg produktiviteten endastmed 0,9 o/o 1970. Med undantag var della den lägsta ökningen sedan1956 och nära nog fyra gånger lägre än . Till följd av förelagensmotåtgärder inför den vikande vinst- och produktionsutvecklingen skeddeemellerlid etl omslag , då produktiviteten visadepåtagliga tecken till att stiga snabbare. Efter en viss uppbromsning underandra halvåret stannade ökningen av konsumentpriserna vid ca 5,5 o/o 1970.Betydligt svagare eUer drygt 2 o/o var partihandelsprisernas tillväxt. Dellainnebar en halvering av tillväxttakten jämfört med . Mot ovanståendebakgrund kan del finnas skäl att anta att en mera markerad omsvängning iprisbUden har inträtt under de sista månadema av 1970. Från lönesidan synesprisslegringslryckel ha lättat avsevärt . Den totala lönesumman stegmed ca 4 o/o att jämföra med ungefär det dubbla 1969. De avtalsmässigalöneökningarna var dock av ungefär samma storleksordning bägge åren. a. pågrund av vissa höjningar av socialförmånerna steg de disponibla inkomsterna iungefär samma takt som 1969, eller med drygt 8 o/o. Den privata konsumtionensteg med knappt 7 o/o, vilket med hänsyn lill prisutvecklingen innebar en realökning om ca 2 o/o. Denna relativt begränsade konsumlionsökning medgav enmarkant höjning av sparkvoten, vilken steg till samma nivå som 1967. Förutom den offentligasektorns köp av varor och tjänster har Investeringsutvecklingen varit enbidragande orsak till nedgången av bruttonationalprodukten . Deprivata fasta investeringarna minskade med 4 o/o i volym att jämföra med enuppgång 1969 om 5,5 o/o. Huvudparten av denna nedgång föll på bostadsbyggandetvars investeringar minskade med drygt 10 o/o. En klar omsvängning mol elltilltagande bostadsbyggande gjorde sig emellertid gällande under våren 1970och antalet igångsättningar var i nivå med . Den avmyndigheterna stödda kanaliseringen av långfristigt kapital till bostadssektorntorde härvidlag ha spelat en stor roll. Del låga kapacitets-ulnylljandet och desjunkande företagsvinsterna var liksom avskaffandet av den 7-procentigaskaltekredilen bidragande förklaringar lill nedgången av näringslivelsinvesteringar. Dessa sjönk med ca 2 o/o i volym. Handelsbalansen förbättrades avsevärt , i förstahand tack vare en gynnsam utveckling av exporten, vUken steg med 14 o/o i värdeoch 9 o/o i volym. Importens tillväxt, vilken begränsades till 11 o/o och 5 o/oi värde respektive volym, visade emellertid vissa tecken liU all tillta motslutet av 1970. Totalt uppgick handelsbalansens överskott 1970 till 2,7miljarder dollar, dvs. mer än dubbelt så myckel som 1969 och mer än1968. I jämförelse med de eller mer som noterades för åren19601967 framstår dock utfallet som relativt modest. ParalleUt med förstärkningen av varu- och tjänslebalansenhar underskottet på kapilalbalansen kraftigt stigit. Under de sista månademaav 1970 skedde sedvanligt ett visst återflöde på grund avföretagens strä vanden atl uppfylla det s, k. belalningsprogrammet. Detta återflöde blev emellertid 1970 ovänlat litet, varför underskottet på betalningsbalansen, uttryckt på officiell transaktionsbasis, kom att uppgå till inemot jarder dollar. Detta är del högsta belopp som någonsin noterats. På grund av de omfattande återbetalningarna av upptagna Eurodollarlån stannade däremot motsvarande underskott uttryckt på likvidiletsbasis vid . Enligt den budget som framlades är defrämsta målen för den amerikanska regeringens nuvarande ekonomiska politik altreducera arbetslösheten och begränsa prisstegringstaklen. Som konkretamålsättningar har uppsatts all fram t. o. m. ha uppnåtten arbetslöshet om högst 4,5 o/o och en prisstegringstakt mätt som bruttonationalproduktensdeflalor om högst 3 o/o. I avsikt att stödja den relativt kraftigaproduktionsökning som ett sådant sysselsättningsmål kräver, kommer såvälfinans- som kreditpolitiken all få en relativt expansiv inriktning. Budgetenför finansårel 1971/72 beräknas, bl. a. genom vissa skattelättnader och utökadesociala förmåner, uppvisa ell underskott på inemot . Föratl stödja förelagens investeringar har avskrivningsreglerna liberaliseratsmed verkan från . Penningulbudet förutses sligamed 69 o/o och en ytterligare nedgång av de korta, och kanske i än högre gradde långa, räntorna är att vänta. I den ekonomiska rapport som framlades i samband medbudgeten räknar administrationen med en ökning av bruttonationalprodukten 1971 om ca 7 o/o i löpande och 4,5 o/o i fasta priser.Arbetslösheten för utses i genomsnitt uppgå tUl 5 o/o och prisstegringstaklen enligl ovan använda definition till 4,5 o/o. Förskjutningen av konjunk lurfaserna mellan och väntas medföra atl överskottet på handelsbalansen krymper något 1971. ' För en kort beskrivning av skillnadema mellan de tväberäkningssätten av betalningsbalansen samt innebörden av betalningsprogrammethänvisas till den preliminära nationalbudgeten . Bil.1 Reviderad nationalbudget för 27 Rapportenhar utsatts för kritik såväl inom som utom . Kritikerna har iförsta hand hävdat att rapporten är alltför optimistisk. Även om flertaletbedömare synes vara ense om att etl konjunkturomslag är alt vänla skiljer sigåsikterna vad gäller uppgångens styrka. Tillgängliga konjunkturindikatorerpekar inle mol atl någon snabb uppgång står för dörren. Avavgörande vikt lorde vara hur snabbi den expansiva ekonomiska politiken kanväntas ge effekt. Det kan finnas skäl alt räkna med enförhållandevis betydande förskjutning i tiden meUan de ekonomisk-politiskamedlens insättande och deras återverkningar på den ekonomiska utvecklingen. Deprivata investeringarna förutsätts i rapporten öka i relativt snabb takt.Förutom de liberaliserade avskrivningsreglema väntas den ökande tillgången påkrediter bidra härtill. Flera skäl för all inta en mera pessimistiskinställning föreligger emellerlid. Kapacilelsutnyttjandel inom industrin var t.ex. vid utgången av 1970 det lägsta . förhållande kan bl. a.i kombination med den minskade självfinansieringsgraden medföra all en ökadtillgång på kapital först på återverkar påinvesteringsutvecklingen. Del är vidare möjligt all den antagna snabbauppgången av den privata konsumtionen har överskattats. Molovanslående bakgrund kan det vara rimligt att räkna med att bruttonationalproduktenstillväxt blir någon eller några procentenheter lägre än vad man frånmyndigheternas sida förutsatt. Skillnaden skulle i så fall främst förklaras aven lägre ökning av den privata konsumtionen och de privata investeringarna. Ikonsekvens härmed skulle arbetslösheten knappast komma alt sjunka till igenomsnitt 5 o/o 1971. En antagen lägre tillväxt av den inhemska efterfråganlorde å andra sidan öka sannolikheten för att prisstegringstaklen begränsastill den i rapporten förutsatta. Lagerrörelserna kan, specielll , väntas utöva ett expansivt inflytande. Fömtom alt en återuppbyggnadav lagren efler bilslrejk är all förutse lorde även hotet om enkommande stålslrejk härvidlag vara av betydelse. Med avseende på de utrikes betalningarnasynes de stora underskotten på grundbalansen komma alt beslå. Denekonomiska utvecklingen i intog i flera avseenden ensärställning i . Begränsningarna på tUlväxten låg ihuvudsak på efterfrågesidan. Den på helårsbasis räknai svaga efterfrågeökningensammanföll, förutom med en kraftigt stigande arbetslöshet samt betydande oro påarbetsmarknaden, även med starka pris- och löneökningar. SålUlvida uppvisadeden brittiska ekonomin stora likheter med den amerikanska. Den s. k.stagflationen dvs. binalionen av inflation och stagnation kom bl. a. tilluttryck i investeringsutvecklingen. De totala investeringarna steg 1970 medendast 0,5 o/o. Det var i första hand bostadsinvesteringama och industrinsmaskininvesteringar som lack vare vissa kreditpoUtiska lättnader visade enuppgång. Ettkarakteristiskt drag var vidare all den ekonomiska aktiviteten i motsats tillläget i flertalet övriga västeuropeiska stater tilltog under loppet av 1970.Efler en nära nog oförändrad totalproduktion jämförtmed synes ell omslag ha skett efler . Vissatecken tyder dock på en förnyad dämpning av total efterfrågan under de sistamånaderna av 1970. Totalt steg brut-lonalionalproduklen 1970 med 1,5 o/o. Efter ell svagt första halvår var den privatakonsumtionseflerfrågan en pådrivande faktor liU uppgången under andra hälftenav 1970. som helhet steg den privata konsumtionen med 3 o/o. Bakomdetla låg de massiva lönestegringarna, vUka medförde en nära nog fördubbling avlönesummans tillväxt jämfört med (12 resp. 6 o/o). Lönlagarnas köpkraftreducerades dock avsevärt av kraftiga prisökningar. Konsumentpriserna steg1970 med 6,5 o/o, vUkel i kombination med skatteul-lagen medförde en ökning avde realt disponibla inkomsterna om endasl knappt 4 o/o. Del kan tilläggas altprisökningar normall "släpar efter" löneökningar. Enligt delbrittiska konjunkturinstilulel vardrygt 1/3 av den privata konsum-lionsökningen 1970 att hänföra tiU dylikafördröjningseffekler. Arbetslösheten steg myckel kraftigt och var vidslutet av året den högsla . I motsats till vad somkunde ha förväntats synes della inle ha påverkat löneutvecklingen, åtminstoneinte på kort sikt. I den preliminära nationalbudgeten diskuteradesvissa av de strukturella och konjunkturmässiga skäl som kan ha bidragithärtill. Sedan lång lid har den organisatoriska splittringen mellan såvälarbetsgivare som fackföreningar brukat utpekas som en väsentlig förklaringllll de instabila förhållandena på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund kan dennu genomförda lagstiftningen om regler för parternas uppträdande påarbetsmarknaden ses. På kort sikt lorde dock effekten bli en tiUtagandeoro på arbetsmarknaden. Liksom under jämförbara skeden medförde den tUltagandeprivata konsumtionen en påtaglig ökning av importen, vilken steg 1970 med inemot7 o/o i volym. Trots en snabbt stigande världshandel växte expor-len med endast5,5 o/o i volym. Delta överensstämmer dock i och för sig med tidigareerfarenheter, eftersom brukat förlora marknadsandelar i högretakt när exportmarknaderna expanderar snabbt. Genom alt "terms oftrade" utvecklades gynnsamt kom handelsbalansen likväl för första gångensedan 1958 all uppvisa elt överskott, om än en- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 29 Överskotten på tjänstebalansen fortsatte all vara höga,varför bytesbalansens överskoll steg kraftigt jämfört med eller till ca630 miljoner pund. Enbedömning av den ekonomiska utvecklingen blir i stor utsträckningavhängig av vilka antaganden som görs om den ekonomiska politikensuppläggning. länkbart alternativ är därvidlag alt de nuvarande riktiinjernabibehålls under huvudparten av 1971. Dessa inkluderar bl. a. en tilltaganderestriktiv InsläUning llll löneökningar för de offentligt anställda och en ökadvillighet från statsmakternas sida alt motstå strejkhot från dessa grupper.Från regeringens sida har hävdals atl endasl på detla sätt kan den pågåendepris- och lönespiralen hejdas. leder dylika antaganden om en oförändrad politik till enrelativt pessimistisk bedömning av den ekonomiska utvecklingen.Bruttonationalprodukten skulle under dessa förutsättningar endasl öka mednågot över 1 o/o 1971 och knappt 2 o/o 1972. Även om lönestegringstaklen dämpastorde enligt instilulel prisutvecklingen inle påverkas nämnvärt, bl. a. genomalt prisstegringsimpulserna ännu inle slagit fullt igenom i konsumenlledel.Ökningen av konsumentpriserna 1971 skattas till knappt 8 o/o. Kombinationen avsnabbi stigande priser och en avtagande tillväxt av den nominella lönesummanväntas medföra en påtaglig uppbromsning av den privata konsumtionen.Effekterna av ovanslående utveckling på arbetsmarknaden förutses bli allvarligamed en möjlig arbetslöshet mol årets slut om inemot en miljon. Institutetrekommenderar mot denna bakgrund en sänkning av de indirekta skatterna medomkring räknat på helårsbasis. Avskäl som redovisas i del följande kan del dock finnas anledning alt räkna meden något mera expansiv utveckling. a. lorde en omläggning av denekonomiska politiken vara att förutse om läget på arbetsmarknaden utvecklas påovan angivet sätt. Del framstår därutöver som sannolikt atl del tar lid innanstatsmakternas strävan all "vänta ut" strejker Inom den offentiigasektorn ger full effekt på löneutvecklingen. Dessutom har hillills den privatasektorn visat föga vilja att agera på ett liknande sätt. Möjligheterna all ökakonsumtionens volym kan därför komma atl bli större än institutei beräknat. TUldetla kan läggas de konsumtionsfrämjande ålgärder som aviserades i den i mars1971 framlagda budgeten. Bland dessa märks ökade transfereringar lill barnfamiljeroch pensionärer. Totalt väntas budgeten utöva ell betydande expansivtinflytande. Mot denna bakgrund framstår en tiUväxt av brutlonationaiproduktenom ytterligare någon procentenhet som sannolik. Förutomden privata konsumtionen väntas de fasta investeringarna utvecklas i mergynnsam riktning än 1970. I denna riktning verkar den i budgeten föreslagnasänkningen av bolagsskatten och halveringen av arbetsgivaravgiften. Därtill kan läggas vidtagna kredillältnader med bl.a. en diskonlosänkning från 7 till 6 o/o. Alt döma av den senaste tidensökning av igångsättningen lorde bostadsbyggandets tillväxt accelerera. Ävenmaskininvesleringarna inom vissa sektorer av industrin kan på grund av rådandekapäcitetsbegränsningar förutses växa. Inom flera tunga sektorer, däriblandverkstadsindustrin, torde dock den fortsalla svaga vinstutvecklingen och lågakapacitelsulnytljandet medföra en nära nog oförändrad investeringsnivå. Med ensådan efterfrågeutveckling kan importvolymen förutses växa avsevärt snabbare änexporlvolymen. För ell sådant antagande lalar även de slopadeimport-depositionerna. Trots en fortsatt förbättring av "terms oftrade" lorde såväl handelsbalans som bytesbalans försämras. Även med dennajämfört med mera optimistiska bedömning kommer de storastrukturella svårigheterna i den brittiska ekonomin atl kvarstå, inte minst vadgäller arbetsmarknaden. Denvästtyska ekonomin passerade imder 1970 loppen av sin femte konjunkturuppgångsedan kriget. Efterfrågans tillväxt försvagades successivt under årel.Parallellt med all ullandseflerfrågan stagnerade och beställningarna avinvesteringsvaror gick något tillbaka lUllog dock efterfrågan påkonsumtionsvaror, främst som en följd av stigande hushållsinkomster. Totaltsteg bruttonationalprodukten med ca 5 o/o i volym att jämföra med 8 o/o 1969. Ävenom den totala efterfrågans lillväxl avtog under loppet av 1970 har dehuvudsakliga restriktionerna på produktionsökningstakten återfunnits påulbudssidan. Antalet sysselsatta ökade med mer än en halv miljon ocharbetslösheten varierade med undanlag för vintermånaderna kring 0,5 o/o. Denstarka efterfrågan på arbetskraft resulterade i en ökning av antalet utländskaarbetare till inemot 2 mUjoner. förelåg dock vissa teckenlill all trycket på arbetsmarknaden var på väg att lätta. Sålunda var antaletlediga platser inemot 25 o/o färre än etl år tidigare. Sombrukligt kring kulminalionsperioden av cn konjunkturcykel inträffade enavsevärd nedgång i produktivitetstillväxten. Produktionen per anställd, vUken1969 steg med 6,5 o/o, växte sålunda med endasl 3,5 o/o. Pris-och kostnadsökningarna har varit ovanligt höga . Visserligenbegränsades konsumentprisernas ökning lill knappt 4 o/o, men inomproducentleden var ökningslalen avsevärt högre. Sålunda steg priserna inominvesleringsvaruseklorn med ca 10 o/o. Speciellt snabb eller 15 o/o varbyggkostnadernas tillväxt. Av tradition har de västtyska myndigheterna starktbetonat prisslabiliseringsmålel. I avsikt all motverka prisstegringarnastramades den ekonomiska politiken åt . Bland definanspolitiska åtgärderna märktes främst införandet av en 10-procenligextraskatt samt en skärpning av avskriv- 1 Revideradnationalbudget för 31 ningsreglemaför investeringar i maskiner och andra byggnader än bosläder. För en närmareredogörelse av vidtagna ekonomisk-politiska åtgärder hänvisas till denpreliminära nationalbudgeten . Bakomden enligl västtyska förhållanden snabba prisstegringstaklen låg kraftiga nominellalönestegringar, vilka delvis hade sin grund i den osedvanligt starka brislen påarbetskraft. De nominella löneökningarna uppgick till ca 17 o/o. Trotsskärpningen av finanspolitiken ökade den privata konsumtionen med drygt 7 o/o.I motsats till flertalet övriga efterfrågekomponenter gjorde sig inle någonavmattning i tillväxttakten gällande. Specielllsnabbt växte konsumtionen av varaktiga konsumtionsvaror. över varde privata investeringarna och då i första hand maskininvesleringarna enpåtaglig drivkraft i ekonomin. Maskininvesleringarna ökade med inemot 15 o/o ivolym och byggnadsinvesteringarna med knappt 6 o/o. Bostadsinvesteringamadäremot sjönk något 1970 jämfört med , vilket torde förklaras av dels denkraftiga ökningen av byggkostnaderna, dels brislen på tillgängligt kapital.Under loppet av året tilltog dock bostadsinvesteringama successivt medan totaltsett de fasta investeringarnas tillväxt planades ul. Förutom den avlagandelolaleflerfrågan lorde härvidlag även de sjunkande företagsvinsterna ocheffekterna av de ändrade avskrivningsreglerna ha spelat in.