prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Del kan exempelvis vara svårt alt mäta de tjänster som vägnätetlevererar och således även den relativa ökningen till följd av investeringar.För all få elt praktiskt användbart kriterium har valls all låta oförändradambitionsnivå innebära alt investeringarna ökar i takt med efterfrågan medhänsyn tagen till förväntad produktivitetsutveckling. c) Inom vissa områden saknaskontinuerlig investeringsverksamhet av större omfallning. Däremot aktualiseraspunktvis vissa större projekt utan att dessa i och för sig innebär höjdmålsättning för verksamheten. Som exempel kan nämnas uppförandel avförvallningsbyggnader. I den mån en utbyggnad inte följer av fastiagda programhar en allmän skälighetsbedömning fått göras. Långtidsbudgeten omfattar endasl i statsbudgeten ingåendeutgifler och inkomster. Härav följer att affärsverksamhetens driflutgifler ochandra utgifter för de statliga bolagen än tillskoti av kapital inle ingår iberäkningarna. Delsamma gäller en stor del av socialförsäkringssystemet, bl.a. AP-fondens utgifter och inkomster. Grundvalen för långtidsbudgeten utgörs avlångtidsbedömningar som utförts av myndigheterna. Den slutliga bedömningen avanslagsutvecklingen vid oförändrad ambitionsnivå har gjorts inomfinansdepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörandefackdeparlement. Vid en diskussion av den statliga utgiftsutvecklingenunder de framförliggande budgetåren är del naturligt atl göra jämförelser medutvecklingen . Sådana jämförelser kan bl. a. visa i vilkenmån nya tendenser i den totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen påskilda delområden gör sig gällande. Som jämförelsematerial kommer i det följande all användasstatistiken över budgetulfallen för budgetåren 1965/661969/70. /71 föreligger slutredovisning först hösten1971. budgetår har därför inle lagils med i kalkylerna. Beräkningarna av den framtida utgiftsutvecklingen utgårfrån anslagsbeloppen för /72 enligt slatsverksproposition.Vid beräkningarna har hänsyn även tagils lill därefter framlagdasärpropositioner och av fattade beslut. Två alternativa beräkningarhar utförts, dels en i fasta priser och löner, dels en i löpande priser ochlöner. I tabellerna 5 och 6 i kapitel 3 redovisas de totala utgifternasutveckling enligl dessa alternativa beräkningar. I samma kapitel finns ocksåulgiflerna fördelade på ändamålsgrupper. Dessa avser volymberäkningar. Inomvissa områden redovisas även ulgiftsföränd-ringar som följer av ett antagandeom löpande priser. Speciella svårigheter uppslår vid försök all mäta denoffentliga sektorns produktion. Dessa svårigheter sammanhänger med alt denoffentliga produktionen i flertalet fall inte saluförs på en marknad med prisbildning.Därmed försvåras också mätningen av produktivitetsutvecklingen inom denoffentiiga sektorn. Produktionen inom den offentliga sektorn anges därför inationalräkenskaperna lill i huvudsak samma värde som resursinsatserna, vilketleder till all någon produktivitetsökning statistiskt inle registreras. Syftetmed långtidsbudgeten är emellertid atl ange de resursinsatser som krävs förall upprätthålla en oförändrad ambitionsnivå. I många fall knyts begreppetoförändrad ambitionsnivå därvid lill en viss prcduklionsvolym. I dessa fallgörs vid ulgiftsberäkningen etl anlagande om en viss produktivilelsulveckling. För alt uppnå jämförbarhet med den redovisade framlidautgiftsutvecklingen är det nödvändigt att även den historiska periodenavspeglar ulgiflsförändringar i fasta priser. Omräkningen av utgifterna frånlöpande till fasta priser har gjorts med hjälp av olika indexserier. För vissautgiflsgrupper finns direkt användbara index. Detla gäller t. ex. dekvantitativt vikliga direkta inkomstöverföringarna. Dessa har omräknats eflerkonsumentprisindex. För andra grupper saknas direkt tillämpbara index. Dettagäller t. ex. för de anslag som innehåller omkostnader. För dessa komponenterhar använts konsumentprisindex sedan denna rensats från varugrupper som inte ärrelevanta för den statliga konsumtionen. Den angivna m>elodiken för volymberäkning innebärsåledes, bortsett från eventuella beräkningslekniska felaktigheter, atl för deutgiflsgrupper som innefattar transfereringar och finansiella transaktioner(utlåning) anges den nytta i reala termer som resursöverföringen representerarför mollagaren. För de utgifter som innebär statiig konsumtion ellerinvestering anger volymberäkningarna statens efterfrågan på reala resurser. Denoffentliga sektom tar i anspråk ca 1/3 av de totala ekonomiskaresurserna. Detla sker i form av statliga och kommunala konsumtions- ochinvesteringsulgifter, varav de statliga utgiftema dock endasl motsvarar hälftenav kommunernas. Den offentliga sektorn kan användas som ett instrument i denekonomiska politiken. Genom att offentlig konsumtion och offentligainvesteringar tillåts växa snabbare eller långsammare än övriga sektorer kanresursfördelningen i samhället direkt påverkas. Dämlöver kan slalsmaklemaindirekt genom t. ex. inkomslöverföringar och utlåning påverka fördelningen avde disponibla inkomsterna och förmögenhetsförhållandena i övrigt inom andrasektorer. Sambandet meUan denoffentliga sektorn och övriga sektorer kan sägas vara dubbelsidigt. Tillväxteninom den offentliga sektorn är beroende av den allmänna framstegstaklen ochresurstillgången i samhället. En ekonomisk tillväxt föulsätler emellertidinsatser inom den offentiiga sektorn och ger även upphov till en ökadefterfrågan på offentliga tjänster. En uppgift för den statligabudgetplaneringen är all åstadkomma en avvägning mellan olika sektorer. Härvidmåste den offentliga efterfrågan på varor och tjänster och övrig påverkan påekonomin utvecklas så all balans mellan tillgängliga resurser och totalaanspråk upprätthålls. Långtidsbudgeten avser all vara ett underlag för en sådanavvägning. Redovisningeni detla avsnitt bygger långtidsutredning (SOU 1970: 71). Från denna utredning återges här delskalkylerna över de faktorer som bestämmer den totala resurstillväxten isamhällsekonomin, nämligen förändringarna i arbetskraften och produktivilelen,dels resursfördelningen enligl utredningens huvudkalkyl. TUlgångenpå arbetskraft uttryckt i anlal arbetstimmar minskade under senare hälften av1960-talel. Denna nedgång väntas enligl utredningen forlsälla under1970-talel, om än i något långsammare takt. I del följande redovisas deviktigaste faktorerna bakom denna utveckling. Såvälden totala befolkningen som den yrkesverksamma befolkningen beräknas fortsättaatt öka under 1970-lalel. Tillväxten blir dock något långsammare . Ikalkylen över befolkningsförändringarna antas att neltoinvandringen kommer altuppgå till i genomsnitt 20 000 personer . Förvärvsfrekvensenför gifta kvinnor förutsätts öka . Ökningen beräknas dock avutredningen bli något mindre än . Mot dennauppgång slår en beräknad forlsall nedgång i förvärvsfrekvensen för män ochogifta kvinnor. Nedgången förväntas dock bli något mindre än under de gångnaåren. Sammanlaget skulle dellage etl något lägre tillskott lill arbetskraften än underden senaste femårsperioden. Antalet personer i arbetskraften väntas sålunda ökamed drygt 90 000 , dvs. med 2,3 "/o. Motsvarandeförändring var 126 000 eller 3,3 »/o. Helaarbetskraflslill-skollet skulle beslå av gifta kvinnor. Före utgången av år 1972skall den lagstadgade arbetstiden förkortas från 42,5 lill pervecka. Därmed minskar medelarbels-tiden. Eftersom denna påverkas även av en radandra faktorer, t. ex. frånvaro och övertidsarbete, beräknas det totala antaletarbetstimmar av utredningen minska med 0,8 "/o under perioden19701975. motsvarar i stort utvecklingen . Resurstillväxtenbestäms av tillgången på arbetskraft och av ökningen i produktiviteten, dvs.produktionen per arbetad timme. kalkyl överproduklivitetsutvecklingen bygger i huvudsak på en framskrivning av hillillsobserverade tendenser. Den totala ökningen påverkas dock av förskjutningarmellan näringsgrenar med olika produktivitet. I della sammanhang är framförallt tillväxten av tjänstesektorn av betydelse eftersom en väsentligt lägreproduktivitet registte-ras inom denna sektor än inom t. ex. industrin. För hela ekonomin beräknasproduktivitetsökningen till 4,9 "/o . Dettainnebär en långsammare ökningstakt än under 1960-lalel men snabbare än under1950-talel. Del bör understrykas all ökningstakten blir beroende av hurresurserna fördelas på olika områden . Därvid gällerberäkningsmässigt all ökad offentlig sysselsättningsandel ger en lägreökningstakt i den samlade produktiviteten. Detta beror på atl man i statistikenför den offentliga konsumtionen i huvudsak inte registrerar några produktivitetsökningar.I realiteten lorde inle obetydliga produktivitetsvinster ha uppkommit undersenare år. I detta sammanhang kan konstaleras all en snabbproduktivilelsulveckling i näringslivet förulsätler insatser inom denoffentliga sektorn. Detla förhållande kan belysas bl. a. med alt den snabbaomstmklureringen av näringslivet, som varit en av betingelserna förproduklivilelsuppgången, förutsatt stora samhällsinsatser på t. ex.UtbUdningens och arbetsmarknadspolitikens områden. Produktionskapacitetens förändring 19501975 Procent 1950 1960 1965 '1970-1960 1965 1970 1975 Arbetskrafti timmar Produktivitet BNP-kapacitet frän produktionssidanBeräknad statistisk avvikelse' BNP-kapacitet från användningssidan 'Enligt långtidsutredningens kalkyl. =Enligt nationalräkenskaperna har BNP-beräkningarna från användningssidanhittills systematiskt gett en lägre tillväxttakt än beräkningarna från produktionssidan.Det har förutsatts att denna systematik även kommer att gäUa förprognosperioden. Sammantagetger utredningens kalkyler över arbelskraftslillgången och produktivitetensutveckling en möjlig lillväxl av bruttonationalprodukten under perioden19701975 med 3,8 o/o (labeU 1). Utrymmet för produktionsökning skulledärmed vara lika stort som den faktiska tillväxten under perioden 19651970.Till följd av all arbetstidsförkortningen i sin helhet skall tas ut före år1973 varierar den möjliga lillväxllaklen starkt . För åren19701973 har den beräknats lill endasl knappt 3 »/o , medan den för detvå återstående åren i perioden beräknats stiga med 4,8 o/o . redovisas olika alternativ vad gäller fördelningen avproduktionsökningen på olika användningsområden. Mot bakgmnd av det underskolli bytesbalansen som förelegat under senare hälften av 1960-talel har kravet påbalans i de utrikes betalningarna kommit alt inta en dominerande ställningbland de överväganden om resursernas fördelning som görs i utredningen. Församtliga presenterade alternativ gäller sålunda att balansen skall återställasunder perioden 19701975. Enligt utredningens huvudkalkyl krävs därvid atl 0,35o/o av den årliga produktionsökningen direkt las i anspråk för all förbättrautrikesbalansen. Därutöver krävs all en relativt betydandeinvesteringsaktivitet inom industrin uppnås redan i periodens början. Dellainnebär enligl utredningens huvudkalkyl alt utrymmet för i första hand enökning av offentlig konsumtion och investering blir något lägre än tidigare.Resursfördelningen enligl denna kalkyl återges i tabell 2. Denoffentiiga konsumtionen har i huvudkalkylen föutsatts öka med i genomsnitt 4,5o/o . Redan vid denna ökning av de offentligakonsumtionsutgifterna, som ligger under Förändring i volym, procent per är Privat konsumtion Offentiig konsumtion av varor och tiänster Import av varor ochtjänster Bruttonationalprodukten Enligt långtidsutredningens kalkyl. den som noterats för 1960-lalet, måste den privatakonsumtionen sliga långsammare än den totala produktionen. Den årliga ökningenav den privata konsumtionen skulle sålunda begränsas till 3,3 o/o eller en halvprocentenhet mindre än nationalinkomstens lillväxl. Med hänsyn lill deinteckningar i del totala konsumlionsulrymmel som gjorts bl. a. genomutfästelser om pensionstillskott och kraftigt ökande ATP-ulbelalningarbegränsas den möjliga konsumtionsökningen per capita för befolkningen underpensionsåldern tiU 2,6 o/o . Utredningens huvudkalkyl innebär alt investeringarnasandel av de totala resurserna sjunker något. För atl uppnå balans i deutrikes betalningarna måste dock en hög investeringstakt upprätthållas inomindustrin. Den årliga invesleringsökningen inom denna sektor beräknas iutredningen lUl 6,5 o/o. Mol bakgrund av del beräknade resurslUlskotlel och kravenpå resursutrymme diskuterar utredningen utförligt olika avvägningsfrågor somden ekonomiska politiken kan ställas inför . Spänningarna mellanresurskrav och resurstillgångar framträder särskilt markerat under de treförsta åren. Detla har sin grund i all bruttonationalproduktens ökning underperioden 19701973, till följd av arbetstidsförkortningen, beräknas stanna vidi genomsnitt knappt 3 o/o . Häremot slår särskUt inom den offentligasektorn en jämn och starkt uppbunden efterfrågeökning. Sammanfattningsvis anger långtidsutrednmgen följandefömtsättningar för den ekonomiska politiken . De offentiigaulgiflerna har i utgångsläget en hög stegringstakt, som kan dämpas först successivt.Samtidigt måste utrymme beredas för ökade industriinvesteringar redan under deförsta åren av perioden. TUlsammantagel släUer della stora krav på enbegränsning av den privata konsumtionstillväxlen. För perioden som helhetgäller enligt utredningens bedömning alt en större reslriklivilel än tidigaremåste iakttas i fråga om de offentliga utgifterna. Denna restriktivitet måstesättas in redan vid periodens början. I della avsnitt redovisas statsutgifternas utvecklingunder långtids-budgetperioden. Redovisningen omfattar de totala ulgiflerna överstatsbudgeten. Dessa redovisas grupperade efler ändamål. De elva störstaändamålsgrupperna, vUka tillsammans svarar för ca 90 o/o av utgifterna /72, särredovisas. En redovisning av de totala utgifternasutveckling lämnas i labeU 5 på s. 29. Beräkningarna redovisas i fasta priseroch utgår från de utgifter som redovisas i den reviderade finansplanen. Förvissa anslag som är direkt knutna till prisindex redovisas också utgifternasutveckling i löpande priser. Till gmnd för dessa beräkningar ligger etlanlagande om all priserna skall sliga med 3 o/o om årel fr. o. m. budgetåret1972/73. En redovisning av lotalulgiflemas utveckling i löpande priser lämnas itabell 6 på s. 30. 3.1 Utbildning och forskning Denna anslagsgrupp omfattar dc statliga utgiftema förutbUdningsväsendet och för den civila forskning som bedrivs antingen av stateneller med statiigt stöd. Anslagsgruppen har indelats i undergrupper, varav destörsta är , gymnasiala skolor, högre utbildning och forskning samlsludiesociala ändamål. I gymnasiala skolor ingår de nuvarande skolformernagymnasium, fackskola och yrkesskola, vilka ersätts avgymnasieskolan, samt folkhögskolan. Till högre UtbUdning och forskning harförts bl. a. anslagen till universitet och högskolor, undervisningssjukhusensaml de statliga forskningsråden och styrelsen för teknisk utveckling. I dennaundergrupp ingår även de statliga ulgiflerna för forsknings- och utvecklingsverksamhetpå atom-Utbildning och forskning (Milj. kr., fasta priser) Studiesociala ändamål omfattar det statligastudie-slödel lill samtiiga kategorier av studerande. Den starka ökningen av de statliga ulgiflerna förutbildning och forskning /661969/70 återspeglar denintensiva reformverksamhet som ägt rum inom området. Den nioåriga , vars genomförande beslutades år1962, är nu nästan helt genomförd och kommer alt vara fullt utbyggd i helalandet /73. Den nya reviderade läroplanen för harbörjat tiUämpas med början /71. Denna reforminnebär framför allt, att högstadiet blir raera sammanhållet, vilket ger allabarn och ungdomar en i huvudsak gemensam grundutbildning. Elevantalet i beräknas 1971/72 uppgå till ca975 000. Antalet elever stiger successivt och miljonslreckelpasseras /74. Ökningen är mest markerad på lågstadiet ochmellanstadiet. Behovet av lärare ökar med ca 1 000 . Anslagsutvecklingen styrs förutom av elevulvecklingen ävenav klass-storlekarna och rådande organisatoriska förhållanden. Klasstorlekarnaberäknas successivt anpassas lill den något högre nivå som låg lUl grund för1962 års grundskolebeslul. Den nya läroplanen beräknas medföra en vissminskning av lärarbehovet. Anslagsutvecklingen påverkas även av del sätt varpådriftbidragen utbetalas till kommunerna. Till grundför utvecklingen för gymnasiala skolor liggerbeslut som fallas av statsmakterna . beslutbehandlades i detalj den inre utformningen och dimensioneringen av gymnasiumoch fackskola som principen om en samordnad planering av delgymnasiala skolstadiet fastslogs. Enligl beslut ersätts de nuvarandeskolformerna gymnasium, fackskola och yrkesskola av en skolform,gymnasieskolan, fr. o. m. /72. Vidare innebar beslutet enomläggning av den nuvarande yrkesutbildningen. Denna kommer atl få en bredareinriktning som utbildningstiden i genomsnitt förlängs, vilket ledertill en inte obetydlig kostnadsökning. F. n.motsvarar antalet nybörjarplatser i gymnasieskolan i runt tal ca 90 o/o av enårskull 16-åringar. På bedöms den nya gymnasieskolan fortiöpandeexpandera så all praktiskt tagel alla ungdomar efler genomgången grundskolakommer all forlsälla sin utbUdning. Ökningen har i långtidsbudgeten beräknatslill sin alldeles övervägande del falla på den del av gymnasieskolan sommotsvarar den nuvarande yrkesskolan. Reformeringen av vuxenutbildningen kr 1967 innebar enkraftig förstärkning av resurserna för såväl folkbildningen som de kommunalaskolorna för vuxna och de riksrekryterande statliga vuxenskolorna i Norrköpingoch . Genom propositioner lill 1970 och 1971 års riksdagar har framlagts förslag om nya betydelsefullasteg i utbyggnaden av vuxenutbildningen. Del statliga stödet har förbättrats iolika avseenden. Kostnaderna för vuxenutbildningsändamål antas öka . Beräkningenav anslagsutvecklingen inom den högre utbildningen baseras i vad avseruniversiteten och högskolorna på i huvudsak två faktorer. För de friafakulteterna har den beräknade närvaron uppskattats mot bakgrund av prognoserfrån slatisliska centralbyrån och universiletsmyndighelerna. Beräkningarna ärgjorda med hänsyn bl. a. lill den pågående försöksverksamheten med vidgattillträde till högre studier och lill den ökade genomslrömningshaslighel sombör bli följden av de införda fasta studiegångarna vid filosofiskafakulteter. För de spärrade fakulteterna har beräknats det medelsbehov somunder långlidsbudgelperioden uppslår lill följd av fattade beslut omintagningskapaciteten. Huvuddelen av kostnadsökningarna faller på den redanbeslutade utbyggnaden av de medicinska, odonlologiska,matematisk-naturvetenskapliga och tekniska utbUdningsvägarna. Statsmakternabeslutade om en väsentlig utbyggnad av antalet utbildningsplatser vidsocialhögskolorna. I en nyligen framlagd proposilion föreslås ytterligare ensocialhögskola, förlagd till . Vidare har räknats med kostnader förhögre teknisk utbildning i övre . Även kostnaderna föruniversilelsadminislralion saml biblioleks-och servicefunktioner beräknassliga. Uppförande och iordningsställande av undervisningslokaler viduniversiteten och högskolorna kommer likaledes all ställa krav på ökade anslagunder långlidsbudgelperioden. Utbyggnaden av lärarhögskolorna i enlighet med besluten av1967 års riksdag har avslutats vid periodens början och ulgiflerna för lärarhögskolornaberäknas förbli ungefär konstanta under långlidsbudgelperioden.FörskoUärarutbildningen beräknas emellertid öka . Medel lillforskning anvisas över riksstalen genom anslagen till dels de statiiga forskningsråden,styrelsen för teknisk utveckling, AB Atomenergi m. fl., dels universiteten ochhögskolorna. Ökningen av anslagen lill direkta forskningsändamål har under desenaste åren varit betydande och för långlidsbudgelperioden beräknas enfortsatt ökning. Inle minst gäller della insatserna för teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. Anslaget lill AB Atomenergi minskar dock ienlighet med en av anlagen plan. Etl fortsall dellagande i deleuropeiska och nordiska forskningssamarbetet har förutsatts vidanslagsberäkningarna. Anslagentill studiesodala ändamål har till följd av utbildningsväsendets expansion ochde studiesociala reformerna ökat kraftigt under de senaste åren.Utgiftsökningen dämpas bl. a. genom stigandeåterbetalningar av studiemedel. studiemedelhar beräknats med hänsyn lill all basbeloppet antas stiga lill . 3.2Folkpensioner m. m. Dennaanslagsgmpp domineras av kostnaderna för folkpensioneringen. Vidare ingårstatens bidrag lUl sjukförsäkringen samt kostnader för vissayrkesskadeersättningar och för den allmänna försäkringens administration.Anslagsgruppen utgörs nästan helt av transfereringar tUl hushållen. Kostnadernaför folkpensionerna har räknai i fasta priser stigit med i genomsnitt 6,3o/o /661969/70. Delvis är ökningen en följd av atlantalet pensionärer har stigit under denna lid, men till en stor del berorutgiflsslegringen på de standardförbättringar som har beslutats avstatsmakterna. Kompensationen för prisstegringar följer utvecklingen avbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, vilket i sin lur följerkonsumentprisindex. Folkpensionens årsbelopp var . Motsvarande belopp var . och beräknas uppgå till . Vid riksdag beslutades ellnytt system för standardhöjning av folkpensionerna 1978. Förfolkpensionärer som saknar ATP eller har lågt ATP-belopp utgårpensionstillskott som första årel motsvarar 3 o/o av basbeloppet och därefterårligen ökar för all vid tioårsperiodens slut utgöra 30 o/o av basbeloppet.Tillskotten utgår med samma belopp oberoende av civilstånd, dvs. makar erhållerdubbelt lillskolt. Folkpensionen kommer alt för ifrågavarandepensionärer utgöra 120 o/o av basbeloppet för ensamstående och 200 o/o av basbeloppetför makar. Motsvarande andelar var 90 resp. 140 o/o. Den1 trädde ändrade regler för erhållande av förtidspension i kraft.Personer med tungt eller pressande arbete har därigenom fåll ökade möjligheteratt få folkpension före . De ändrade reglema för förtidspensionering ochförändringar i befolkningens ålderssammansättning gör all antaletfolkpensionärer fortsätter atl öka . Såledesberäknas antalet pensionärer, f. n. inemot 1 400 000, öka med 22 000ålderspensionärer och 3 000 förtidspensionärer. Till följd av utbyggnaden avATP-systemel beräknas antalet ålderspensionärer med pensionstiUskott minska med17 000 . Ar1960 utgjorde åldersgruppen ca 12 o/o av befolkningen. Vidlånglidsbudgetperiodens slut beräknas denna grupp utgöra ca 15 o/o avbefolkningen. Vidberäkningen av folkpensionsanslagel i fasta priser under Folkpensioner m. m. kr., fasta priser) långlidsbudgelperioden har den höjning av basbeloppet sominträffade detla år inräknats i anslaget för /72. Vidarehar beräknats atl en ytterligare höjning av basbeloppet inträffar under budgetåret1971/72, då basbeloppet beräknas stiga tiU . Effekten av dennaförändring faller i huvudsak på /73. Härefter omfattarberäkningarna endast utgiftshöjningar till följd av del ökande antaletfolkpensionärer och den fortgående höjningen av pensionstillskotten. Till /73 ökar ulgiflerna för folkpensionermed ca 500 milj. kr. Effekterna av nyssnämnda förändring av basbeloppet utgörhärav ca 160 milj. kr. Vidare hänförs 153 mUj. lill del ökade antaletpensionärer och 187 milj. kr. till höjningen av pensionslUl-skollen.Anslagsutvecklingen till följd av dessa bådasistnämnda faktorer framgår av följande tablå. 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 Ökat antal pensionärer pensionstillskott + 153 + 187 + 148 + 170 + 147 + 151 + 144 + 133 Eftersom folkpensionerna höjs automatiskt vid förändringari konsumentpriserna har en alternalivberäkning i löpande priser gjorts förfolkpensionsanslaget. Till grund för denna beräkning har legat en Procentu- Genomeli föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till procentuell 72 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring 1971/ procentuell förändring 73 74 75 76 721972/ förändring 1965/66 73 1971/72 1969/70 1975/76 + 583 +561+541 +560 +6,9 antagen prisstegring med 3 o/o fr. o. m. budgetåret1972/73. Utvecklingen av folkpensionsanslagel i löpande priser framgår avtablån nederst på föregående sida.