prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Maj:ts proposition angående komplettering avriksstatsförslaget för /72, m. m.; given den 23april 1971. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå allbifalla de förslag om vars avlålande till föredragandedepartementschefen hemställt. I propositionen behandlas den ekonomiska politiken molbakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen. Det förslag till riksstat för /72 som ladesfram i årets stalsverksproposilion kompletteras med hänsyn till senareinträffade förändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. Isamband därmed redovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarandebudgetår. Denna ger vid handen alt totalbudgetunderskottet skulle öka med ca870 milj. kr. i förhållande lill beräkningarna i årets slatsverksproposition.Sålunda förutses nu etl underskoll på ca 2 125 milj. kr. För /72beräknas nu ell formellt överskoll på ca 110 milj. kr. mot ell istatsverkspropositionen beräknat underskoll på drygt 200 milj. kr.Utgiftsutvecklingen har dock underskattals, eftersom några kostnader för bl. a.höjda löner llll de statsanställda ännu inle kunnat tas upp i budgeten. I anslutning lill en redovisning av långtidsutredningensresultat behandlas den ekonomiska politikens mer långsikliga avvägningsproblem. Förslag läggs fram om upphävande av investerlngsavgiflenför vissa byggnadsarbeten med utgången av maj månad 1971. I särskilda bilagor redovisas bl. a. en revideradnationalbudget för , en promemoria angående den ekonomiska långsiktsulvecklingensamt en långtidsbudget för budgetåren 1971/721975/76. 1 1971.1 saml. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anför efler gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter. Jaganhåller nu all få anmäla en reviderad finansplan och lill komplettering avriksstatsförslaget för nästa budgetår underställa Kungl. Maj:ls prövning enförnyad beräkning av statsinkomsterna m.m. saml etl slutligt förslag tillinvesteringsplan för /72 och vissa andra frågor som sammanhängerdärmed. REVIDERAD FINANSPLAN 1971 Den intemationella utvecklingen FörVästeuropas del präglades utvecklingen av en förhållandevis snabbexpansion och tillväxten var lika stor som den genomsnittiiga för 1960-lalel,eller ca 5 "/o- Tillväxttakten minskade emellertid gradvis under åretslopp. I upphörde däremot den nedåtgående tendensen underandra halvåret. Eltmarkant drag i ekonomiska utveckling var den högainflationslakten. Den allmänna prisnivån steg i genomsnitt med närmare 6 %under året jämfört med en genomsnittlig ökning med under1960-lalel. Prisstegringstaklen minskade något iflertalet större länder. Världshandelnberäknas värdemässigt ha ökat med . Då exportprisernasteg med , var den volymmässiga ökningen , vilket var någotlägre än föregående år. Taklen såväl i prisstegringar som i volymökning sjönkunder . Under1970 var läget på del internationella betalningsområdel förhållandevis lugnt.Orsaken lill della var dels den jämnare utvecklingen av destörre bytesbalanser, dels den kraftiga ökningen av deninternationella likviditeten. Huvudparten av denna ökning var att hänföra tilldet kraftiga underskottet i den amerikanska betalningsbalansen. Del snabbautflödet av dollar har emellertid medfört problem för valutapolitiken iålskilUga västeuropeiska stater. Räntornapå kortfristigt kapital sjönk snabbi i , vilketmedförde att de amerikanska bankernas intresse för upplåning påeurodollarmarknaden avtog. De västeuropeiska länderna ansåg sig på grund avkonjunkturläget icke kunna genomföra räntesänkningar I samma omfattning. Dendärigenom vidgade räntemarginalen mellan och Västeuropamedförde omfattande återbetalningar av eurodollarlån som upptagils av amerikanskabanker och företag, och orsakade således ell betydande kapilalulflöde frånFörenta statema. Ka-pilalulflödel har fortsatt ochräntorna på eurodollarmarknaden har fortsalt attsjunka, vilket har bidragit llll flera nationella räntesänkningar. Ihuvudsak skiljer sig inle den bedömning av den ekonomiska utvecklingen iFörenta staterna som är möjlig att göra från den som redovisadesi finansplanen. Flera tecken tyder på att elt uppsving efter stagnationen 1970står för dörren. Frågan gäUer med vUken styrka uppgången kommer altgöra sig gällande. Det är knappast troligt att de expansiva kredit- ochfinanspolitiska åtgärder som vidtagits ger effekt förrän senare under 1971.Återhämtningen väntas komma till slånd främst genom atl den privatakonsumtionen ökar med offentliga utgifter och bostadsbyggande som andraväsentliga efterfrågeskapande komponenter. De redovisade prognosernatyder på atl näringslivels investeringar däremot minskar något i förhållandellll 1970. Del är tveksamt om bruttonationalprodukten kommer all öka ,som man på officiellt håll i räknar med. Tillväxttakteni dämpades till följd av en lägreinvesteringstakt och framför allt en kraftig lagerminskning. Den starka privatakonsumtionstillväxten kvarstod dock liksom den påtagliga efterfrågan påarbetskraft. Konsumentpriserna har fortsatt att stiga under årets förstamånader och beräknas den allmänna prisstegringslakten bli endaslnågot lägre än . Redan beslutade lättnader, såsom reduceradinvesleringsskalt och gynnsammare avskrivningsregler, liksom upphävandet avden tioprocentiga konjunktureUa extraskatten vid utgången av juni månad, kanfå ett stimulerande inflytande på investeringar och konsumtion: Med hänsyn bl.a. till all de offentUga utgifterna väntas öka avsevärt snabbare än under1970, och då elt omslag i tagerinvesteringarna troligen gradvis kommer lillstånd under loppet av 1971, synes konjunklurdämpningen kunna bli förhållandeviskortvarig. IItalien var produktionsökningen låg , delvis som ellresultat av oro på arbetsmarknaden. nenökar troligen något mindre än , även om den fortfarandekommer all utgöra elt väsentligt efterfrågestimulerande element. Prognosernaför både lagerinvesteringarna och näringslivets fasta investeringar synesgynnsamma och de offentliga ulgiflerna lorde öka lika snabbi som 1970. Underloppet av 1971 beräknas den ekonomiska aktiviteten gradvis tillta och uppnåungefär samma lillväxllakl som . framlagda budgeten bedöms få en stimulerande effekt.Tillväxttakten i ekonomin synes dock öka endasl obetydligt. Den privatakonsumtionen väntas svara för så gott som hela efterfrågeökningen, medanlagerinvesteringama minskar och de privata fasta investeringama stagnerar.Lönestegringarna synes fortsätta i snabb takt och både prisökningarna ocharbetslösheten väntas överstiga fjolårets. De konflikter som blivit följden avden lagstiftning, som skall reglera förhållandena på arbetsmarknaden utgör ellosäkerhetsmoment i bedömningen av den ekonomiska utvecklingen. Denprivata konsumtionen steg kraftigt i 1970och uppsvinget väntas forlsälla . En fortsatt expansion avefterfrågan är alt vänta under loppet av 1971 lill följd avkonjunkturstimulerande ålgärder. De fasta investeringarna väntas inle öka likasnabbi som föregående år, men lill följd av den lättare kreditpoliliken väntasbostadsbyggandet gradvis öka . TUlväxttakten beräknas bli likahög som föregående år eller . I denordiska länderna väntas en något lägre tillväxttakt . undanlagutgör , där expansionen beräknas väsentligt överstiga föregående års. Ävenom någon försvagning av konjunkturen i ännu icke inregistrerats, tordetillväxttakten komma alt avla jämfört med , bl. a. lill följd av denlångvariga verksladsslrejken. I väntas en dämpning av den privatakonsumtionen medföra en förbättrad balans i utrikeshandeln. Detär troligt all den ekonomiska tillväxten för OECD-området som helhet blir någothögre 1971 än . Detla sammanhänger med den förväntadekonjunkturuppgången i . Bedömningen av konjunkturutvecklingeni ter sig mera osäker. För flera länders del är det svårt att f. n.avgöra huruvida produktionstillväxten kommer atl gå ned eller vidmakthållas.Utvecklingen i blir härvid av central betydelse. Som jag tidigareanfört talar flera skäl för atl den västtyska konjunkturavmattningen blirrelativt svag och sannolikt också förhållandevis kortvarig. Tidpunkten för eltkonjunkturomslag är dock svår att precisera. Det kan i och för sig tänkas attett mera påtagUgt omslag dröjer en bil in på 1972. I den månavsaklnings-tendensema i till avsevärd del kan förklaras av en pågåendelageranpassning bedömer jag det dock som möjligt all elt omslag mot snabbareexpansion kan inträffa redan före utgången av 1971. Dentillväxt I som här förutses, beräknas medföra en volymmässigökning av handeln mellan med 6 ä . Den totala världshandelnberäknas öka i något lägre takt. På prissidan väntas däremot en väsentligomsvängning äga rum och importprisema väntas endasl sliga hälften så snabbi somföregående år eller med . En betydande del av importprisökhingen är enföljd av de ingångna avtalen mellan oljebolagen och deoljeproducerande länderna. Denlugnare ökningstakten i världshandelspriserna väntas dock I mindre gradåterverka på de inhemska priserna. Dessa bedöms nämligen sliga förhållandevissnabbt även . För beräknas den allmänna prisnivån igenomsnitt öka med . Jagvill i detla sammanhang även beröra den utveckling som skett inom dengemensamma marknaden 1971. har ifebruari antagit en resolution, som innebär atl man inom gemenskapen påbörjatell samarbete, som etappvis skall leda fram till en ekonomisk-monetär unionunder . Vid samma tillfälle antogs elt medelfristigt ekonomisktprogram för åren 19711975 samt beslutades om elt medelfristigt monetärtstödsystem. Deutredande samtalen mellan kommissionen och har fortgått planenligt.Sverige har emellertid funnit all innebörden av de nu inledda UtrikespoUtiskakonsuUationerna mellan EEC-staterna saml av beslutet att inleda etl samarbetesom syftar lill bildandel av en ekonomisk-monetär union inle kan förenas medden svenska neutralitetspolitiken. Regeringen har därför bedömt atl ellmedlemskap inte är en realistisk möjlighet för del. Regeringenhar deklarerat all strävan är all under hänsynstagande lillneutraliteten uppnå nära, omfattande och varaktiga ekonomiska förbindelser medgemenskaperna. Formerna för samarbetet mellan och gemenskaperna börregleras i elt särskilt avtal, vari parternas rättigheter och skyldigheterklart anges. Förhandlingar härom avses äga rum när de utredande samtalenavslutats. Denekonomiska politiken gavs en generellt restriktiv inriktning.Huvuduppgiften var all motverka de spänningar i ekonomin som fanns i form avell ökande underskoll i bytesbalansen, elt tilltagande pris- och kostnadstryckoch ell starkt efterfrågeöverskott på arbetsmarknaden. Under loppet av årelvidtogs en rad finanspolitiska ålgärder i syfte atl begränsa den totalaefterfrågan. Den redan tidigare hårda kredilpoUtiken skärptes ytterligare underbörjan av 1970. Tendensernatill överhettning bestod men undersenare delen av årel inträdde en påtaglig förbättring av den ekonomiskabalansen. Del stora underskottet i handelsbalansen förbylles i ett överskollunder , prisutvecklingen stabiliserades och den högaarbelskraflsefterfrågan dämpades successivt under årel. Deuppgifter som föreligger om utvecklingen överensstämmer i alltväsentligt med den bild som tecknades i finansplanen. Bruttonationalproduktenunder beräknas dock ha ökat något snabbare än som tidigare beräknatseller med och industriproduktionen . Den högaproduktionsökningen hängde samman med en anmärkningsvärt starksysselsättningsökning. Däremot dämpades pro-duktivilelslillväxlen i förhållandetill bl. a. som en följd av det höga kapacilelsutnyttjandel. Dentotala efterfrågan ökade med . Härtill bidrog främst dehöga lagerinvesteringarna och den starka exportökningen. Den inhemskaefterfrågan för andra ändamål än lager ökade väsentiigt mindre eller medendast . Det är en påtaglig nedgång i förhållande lill ökningen med 4,5 %under 1969 och illustrerar verkningarna av den mer restriktiva politiken. Denprivata konsumtionens ökningstakt sjönk till och köprushen under fjärdekvartalet tycks ha blivit förhållandevis begränsad. Den offentliga konsumtionenökade i ungefär samma takt som , dvs. med ,varav huvuddelen låg på den kommunala sidan. Detotala fasta investeringarna beräknas ha ökat med motdrygt . Investeringsvolymen i byggnader och anläggningarminskade med nära en halv procent. Bostadsbyggandets minskning med ca 2,5 %bidrog härtill. Däremot ökade maskininvesteringarna med . Av storbetydelse var också att kommunernas investeringar endasl ökade obetydligt under1970 medan mycket höga Ökningslal varit vanliga . Totalt ökadede offentliga investeringarna med . Återhållsamheteni fråga om de offentliga investeringarna syftade till all bereda utrymme för enexpansion av näringslivels investeringar. En stark ökning noterades också ifråga om industrins maskininvesteringar som beräknas ha ökat . Del som emellerlid främst drev upp dentotala efterfrågan var de starka lagerinvesteringarna under första halvåret.Näringslivets totala investeringar inbegripet lager ökade således med intemindre än trots den strama kiedilpolitiken. Denhöga aktiviteten avspeglades inte minst i en mycket stark efterfråganpå arbetskraft. Antalet vid arbetsförmedlingen anmälda lediga platser haraldrig tidigare legat så högt som . Den starkaefterfrågan kunde I en oväntat stor utsträckning mötas med en ökadsysselsättning. Den totala sysselsättningen mätt i antalet ar- -2,4 betadetimmar ökade sålunda med . Av stor betydelse i sammanhanget torde varaett betydande tillskott till arbetskraften av främst gifta kvinnor samt denytterligare ökade invandringen. Även en i förhållande liU 1969 sänktarbetslöshet och minskad långtidsfrånvaro bidrog till atl öka sysselsättningen. Ennärmare analys av arbetskraftsefterfrågans utveckling visar, om hänsyn tas lillsäsongvariationerna, atl efterfrågan successivt minskade fr. o. m. andrakvartalet 1970. Vid slutet av 1970 låg antalet lediga platser också klartunder vad som noterades vid motsvarande lidpunkt ell år tidigare. Dennaminskning i efterfrågan har forlsall . Ävenom arbetslösheten totalt sett var mindre omfattande än under närmastföregående år inträffade en ökning av långtidsarbetslösheten bland äldrearbetare. Till stor del torde den ha sin grund i att de varsladedriftsinskränkningarna och förelagsnedläggningarna fick en nära nog fördubbladomfattning. Deökade svårigheterna för äldre och handikappad arbetskraft återspeglas i enforlsall stark uppgång av olika former av skyddad sysselsättning. Däremotkunde omfattningen av de aUmänna beredskapsarbetena bringas ned, inte minst somen följd av den förbättrade regionala balansen vilken även fick till följd atlflyttningarna minskade. Arbetsmarknadsutbildningens snabba expansion fortsatteoch torde ha haft betydelse inte minst för den ökade kvinnligaförvärvsverksamheten. Inom industrin beräknas löneökningarna utöver deavtalsenliga höjningarna till något . För samtliga sysselsatta kantimförtjänstökningen totalt beräknas lill . Medbeaktande av sysselsättningsökningen och prisstegringen innebar deltaen ökning av de realt disponibla inkomsterna med . Som tidigarenämnts ökade den privata konsumtionen . Sparkvoten förefaller hahålUls oförändrad. Underandra halvåret skedde en påtaglig förbättring av bytesbalansen vilket också varelt av de väsentliga målen för den ekonomiska politiken. Den dämpade inhemskaefterfrågan skapade utrymme för en ökning av exportvolymen under 1970.Uppgången var i stor utsträckning koncentrerad lUl verksladsprodukler medandäremot råvaruexporten uppvisade en svag utveckling. Varuexportenvisade en accelererad ökningstakt under loppet av 1970 jämfört med årel innan,medan för Importen en klar avmattning inträdde lill följdav det omslag som skedde I fråga om lageruppbyggnaden.Totalt Ökade importvolymen . Handelsbalans och bytesbalanskunde därför successivt förbättras. Denmyckel anmärkningsvärda stegring av den inlernalionella prisnivån som ägde rumunder 1970 återverkade I hög grad på de svenska export- och importpriserna,vilka ökade med . Del är den kraftigaste stegringen under ett enda årsedan Koreakrisen. Självfallet kunde denna utveckling inte heller undgå atlpåverka de interna priserna, vilka dock ej steg i fullt samma takt. Förutrikeshandelns del innebar detla en värdemässig ökning av exporten med 19,3 %och importen . Sammanlaget ledde detta till ell underskoll ihandelsbalansen med ca 1 000 milj. kr. Styrkan av den förbättring avhandelsbalansen som inträffade framgår klarast genomen uppdelning av handelsbalansens saldo för första resp. andra halvåret.Underskottet med drygt 1 500 milj. kr. förbyltes i eltöverskoll på drygt 500 milj. kr. Tjänste-och transfereringsbalanserna visar elt underskott med nära 650 milj.kr., vilket är en betydande ökning i förhållande lill 1969. Detla kan nästanhelt föras tillbaka på ökningen av underskottet i fråga om de transaktioner somredovisas under turistnettol. Sammantaget med handelsbalansen innebär det atlbytesbalansen försämrades med uppemot 650 milj. kr. i förhåUande lill 1969. Kapilalbalansenvisade en positiv utveckling . Flera faktorer medverkade härtill.Nettoresultatet av värdepapperstransaktionerna med utlandet påverkades av bl.a. svenska obligationsemissioner i utlandet på drygt 330 milj. kr. Övrigprivat långfristig nyupplåning ökade med drygt 400 milj. kr. Merparten av denna ökning avsågfinansiering av direkta Investeringar i ullandel. I positiv riktning har ocksåverkat förändringar av varvens exportkrediter och imporlkredllerna för vissastörre kapitalvaror. Utvecklingen av kapilalbalansen samt restpostens omslagfrån underskoll till ell betydande överskott innebar, trots del ökadeunderskottet i bytesbalansen, en ökning av valutareserven med närmare 400 milj.kr. Härav utgjorde tilldelningen av de särskilda dragningsrätternainemot 200 milj. kr. Konjunkturer och ekonomisk politik 1971 I finansplanen redovisade jag all en utgångspunkt för denekonomiska politiken är den jämvlklsrubbning i den svenska ekonomin som utgörsav den bristande utrikesbalansen. Atl återställa denna balans bedömdesnödvändigt för all vi framgångsrikt skall säkra vår fullsysselsältningspo-Ulik.Den ekonomiska poUllken ställdes härigenom Inför två krav, som riktade sig molresursfördelningen I samhället. Resursinrlklningen måste förskjutas molavsättning av en större andel varor och tjänster utomlands och lägrelillväxllakl i förbrukningen inom landet. För all säkra en gynnsamproduktionsinriktning Inom den utiandskonkurrerande industrin måste en höginvesteringsverksamhet upprätthållas. Vidare underströk jag all det ärnödvändigt atl takten i pris- och kostnadsstegringama pressas ned. Hänsynentill utrikesbalansen och omsorgen om pris-och kostnadsutvecklingen dikteradesåledes den restriktiva grundtonen i den ekonomiska politiken 1971. I fråga om konjunkturutvecklingen pekade jag Ifinansplanen på att kulmen i de senaste årens högkonjunktur passerats, och attvi gått in i etl lugnare konjunklurförlopp. Tillväxten i den svenska ekonominväntades 1971 bli något lägre än . Vad den internationellakonjunkturbilden beträffar, framhöll jag alt del fanns vissa tendenser till ensvagare till- Produktlon och handel förutsågs fortsätta alt öka snabbt,även om lillväxllaklen väntades bli lägre än . Somframgått av den redogörelse jag lämnat i det föregående skiljer sig denbedömning som kan göras av den internationella konjunkturutvecklingen inlepå något avgörande sätt från den som redovisades i finansplanen. I Förentastaterna har den expansiva ekonomiska politiken medverkat lill ell begynnandekonjunkturuppsving. Den västeuropeiska konjunkturen karakteriseras av vissaavmallningslendenser, som dock bedöms bli av förhållandevis kortvarig natur.Osäkerheten knyter sig främst lill styrkan och varaktigheten av uppbromsningeni . Utvecklingeninom ekonomi under den hillills förflutna delen av 1971 har I huvudsakmotsvarat de bedömningar som lades fram i årets finansplan. Även omutvecklingen inrymmer vissa osäkerhetsmoment, Innebär de bedömningar som nukan göras beträffande tillväxten under årel av produktion, investeringar ochkonsumtion liksom av utrikeshandelns utveckling dock inle några genomgripandeförändringar i förhållande till de preliminära kalkylerna. En viktig uppgift för denekonomiska poUliken är atl hålla den totala efterfrågan i den svenska ekonominpå en sådan nivå, all med uppfyllandet av kravet på full sysselsättning den nödvändiga förbättringen av utrikesbalansen fortsätter och pris- ochkostnadsutvecklingen stabiliseras. tenderade, som jag tidigareanmärkt, efterfrågetrycket att bli aUlför högt uppdrivet med bl. a. en kraftiglöneglidning och en stark prisuppgång som följd. De olika ekonomisk-politiskamedel som i delta läge tillgreps, har medverkat till alt efterfrågeöverskottethar reducerats och att en förbättrad samhällsekonomisk balans har uppnåtts.Flera resultat av denna politik kan nu avläsas. Priserna har stabiliserats,utrikeshandeln har planenligt förbättrats och ett tillskott har skell till valutareserven. Utvecklingeninom ekonomin den närmasie tiden inrymmer, som jag antytt, vissaosäkerhetsmoment. En oväntat kraftig dämpning av den inhemska efterfrågan harkunnat registreras under årets första månader. Denna kan dock otvivelaktigtsällas i samband med vissa tillfälliga faktorer. Av särskild betydelse lordesålunda den utdragna avtalsrörelsen och konflikten på tjänstemannaområdet havarit. Dessa omständigheter har sannolikt inle endast inverkat dämpande på denprivata konsumtionen utan också på förelagens investeringsbenägenhet. Den privatakonsumtionen har också påverkals av höjningen avmervärdeskatten , och den köprush som, ehuru begränsad, ägde rummot slutet av 1970. Ett annat förhållande som inverkat i efterfrågedämpanderiktning har varit den nedgång i lagerinvesteringama som tog sin början redanunder och som fortsatt . Förden samhällsekonomiska balansen spelar lägel på arbetsmarknaden en viktigroll. Den restriktiva ekonomiska politiken har i hög grad påverkal utvecklingenpå arbetsmarknaden. efterfrågeöverskott och arbetskraftsbrist harkraftigt reducerats. Del höga efterfrågetrycket mattades sålunda successivt av,vilket ledde lill elt relativt balanserat läge på arbetsmarknaden under senaredelen av 1970. Minskningen i arbelskraflsefterfrågan tilltog emellertid underförsta kvartalet 1971. lill april skedde däremot en förhållandevisstark uppgång av efterfrågan. Underförsta delen av 1971 skedde också en relativt betydande uppgång avarbetslösheten. Antalet arbetslösa uppgick sålunda lill drygt 64000, vilket var nästan 25 000 fler än samma månad . En forlsall svagefterfrågan på arbetskraft på vissa delar av arbetsmarknaden under dennärmasie tiden ler sig sannolik, även med beaktande av en normal säsongmässiguppgång. Vissa sysselsättningsstödjande åtgärder har därför aktuaUserats. Enbalanserad utveclding förutsätter atl den ekonomiska politiken aktivtunderlättar och stöder anpassningen av efterfrågan och resurser lill varandra. Avgörandeför den ekonomiska politikens utformning på kort sikt blir de bedömningar somnu kan göras av den ekonomiska UtveckUngen . Densvenska exporten lorde kunna hävda sig väl, och en fortsall kraftigexportökning synes IroUg . Om ell omslag i denvästeuropeiska lagerkonjunkluren kommer llll slånd , bör exporten kunnabU en än expansivare faktor i den svenska ekonomin. Ävenvissa inhemska faktorer lalar för att efterfrågan kan växa snabbare underandra , och all produklionsulrymmel därmed kan bli bättreutnyttjat. En allmän efterfrågestimulans lorde erhållas när avtalsrörelsenavslutas, och de högre lönerna kan börja betalas ut. Den privata konsumtionenkan därför beräknas öka något i volym mellan halvåren. Avskaffandet av dentillfälliga invesleringsavglften kommer självfallet all påverka kommunernas ochhandelns investeringar. Etlcentralt mål för den ekonomiska politiken måste vara alt bevara densamhällsekonomiska balans som uppnåtts.