prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Som framgår av de nyssredovisade siffroma ökade den genomsnittliga dagsverkskostnaden något /69 tUl /70 medan den andel staten har haft atterlägga varit i huvudsak . Detta hänger samman med att volymen avarbeten med höga dagsverkskostnader, framför allt vägarbeten, där statenbetalar hela eller större delen av kostnaderna har minskat mer än övrigaobjekt. Det är önskvärt att utvecklingen i denna riktning fortsätter. I följande sammanstäUningredovisas dagsverken och kostnader för skUda objektområden under budgetåret1969/70. Dagsverken och kostnader vid allmännaberedskapsarbeten 1969170, fördelning på objekt och sökandekategori 1 (milj. kr, (kr.) Prop.1971:1 Bilaga 13 58 Regionalt har arbetena under budgetåret1969/70 koncentrerats tUl skogslänen,särskilt till de fyra nordligaste länen. Allmänna beredskapsarbeten harutanför skogslänen förekommit endast vid ett begränsat antal s. k.storarbetsplatser för arbetslösa från hela landet. Antal dagsverken ochkostnaderna för utförda beredskapsarbeten i skogslänen framgår av följandeuppställning. Dagsverken och kostnader för allmänna beredskapsarbeten 1969/70, regional fördelning Län Antal Totalkostnad AMS kostnad dagsverken milj. kr. De fyra nordligaste länen % I detta sammanhangvUl jag redovisa omfattningen av det införda särskilda stödet till återväxtåtgärder på svårföryngradskogsmark i vissa kommuner i och i . Sammanlagt harca 25 000 dagsverken utförts tiU en kostnad av totalt ca 3,5 milj. kr.Genomsnittligt har ca 250 personer sysselsatts under budgetårets senare hälft.Jag räknar med att arbetena får större omfattning under innevarande budgetår.Jag avser att föreslå Kungl. Maj:t att ifrågavarande stöd får utgå även /72. De under /70 upparbetadekostnadema för allmänna beredskapsarbeten inkl. sociala kostnader uppgick tUl328,5 railj. För motsvarande ändamål under innevarande budgetår harberäknats 275 milj. kr. Arbetsmarknadsstyrelsenhar i särskild framställning begärt att ytterligare 75 milj. kr. anvisas tiUaUmänna beredskapsarbeten under innevarande budgetår. Styrelsen anför som stödför framställningen att den regionala obalansen på arbetsmarknaden kvarståräven i rådande konjunkturläge och att den fortgående stmkturomvandlingen inoravissa näringsgrenar kommeratt medföra ytterligare permitteringar och friställningar. Styrelsen pekarsärskilt på att den äldre arbetskraften i likhet med de handikappade har svårtatt finna nya anställningar på den öppna arbetsmarknaden trots en allmänt högkonjunktur och ökade förmedlingsinsatser. Utvecklingen påarbetsmarknaden , som jäg inledningsvis utförligt har uppehållit mig vid, motiverar enligtmin mening att ytterligare medel ställstill förfogande för beredskapsarbeten. Jagkommer därför att senare denna dag hemställa attytterligare 50 milj. kr. tiU aUmänna beredskapsarbeten anvisas på tilläggsstatför innevarande budgetår. Vid bifall härtill skulle för allmänna och särskilda beredskapsarbeten komma attdisponeras totalt 648 milj. kr., exkl. lönekostnadspålägg, vilket beloppbör ge utrymrae för ca 3 100 000 dagsverkeneller ungefär samma dagsverksvolym som under /70. Härav skuUe på allmänna arbeten falla ca 1 100 000 dagsverken. För /72 är behovet avberedskapsarbeten svårt att fömtse . Den betydande vidgning av detregionalpolitiska stödet som riksdag beslutade bör på längre siktmedföra att behovet av insatser i form avberedskapsarbeten kan begränsas. I samma riktning bör av mig förordadesärskilda insatser för att bereda äldre personer sysselsättning på den öppnaarbetsmarknaden verka. Ä andra sidan pekar det ökade antalet varsel omfriställningar av arbetskraft på enfortsatt hög takt i omställningen mellan näringama, vilket medför behovav åtgärder i form av bl. a. beredskapsarbeten. Jag förordar att för budgetåret1971/72 beräknas medel för allmänna beredskapsarbeten i samma omfattning somför innevarande budgetår, inkl. vad som föreslåspå tilläggsstat, eller 325 milj. kr. HärtUl kommer lönekostnadspåläggsom jag beräknar till 10 (4) milj. kr. Vad sedan gäller förslag ifråga om flyttningsbidrag förordar jag att månatiig hemresa förfamiljeförsörjare ellei motsvarande resa för familjemedlem ersätts helt ävenunder de sex första månademasanställning på annan ort samt att ersättning för flygresa skall kunna utgå näravståndet tUl hemorten överstiger 50 mU eller när det är fråga om färd tUl ochfrån . Under punkten B 7 kommer jagatt förorda att det bamtillägg som ingår i utbUdningsbidraget höjs från 60 tUl . I konsekvens härmed börbamtUlägget inom bortavistelsebidraget höjas . Jagbiträder även förslaget att ersättning för dagliga resor mellan hemorten ochanställningsorten skall kunna utgå under högst i stället för som nuunder högst . Liksom bör bidraget reduceras med ettschablonbelopp motsvarande kostnaden för lokala resor till och från arbete påhemorten. I detta sammanhangfår jag erinra om den pågående försöksverksamheten med hyrestillskott tiUöverflyttad arbetskraft, dvs. särskilda bidrag som utgår till familjeförsörjare som har fått familjebostadpå ny anställningsort. Bidraget utgår under högst med belopp som täcker den del av hyran som överstiger ,dock med högst . Bidraget reduceras om statliga och kommunalabostadstillägg utgår sam- 1971:1 Bilaga 13 60 tidigt.Under /70 beviljades hyrestillskott tiU 3 426 personer, av vUka 2 087 har flyttat frånskogslänen. Utgiften för detta ändamål under budgetåret belöper sig till drygt4,3 milj. kr. Försöksverksamheten bör fortsätta även under nästabudgetår. De av föreslagnahöjningarna av starthjälp och utmstningsbidrag kan jag inte biträda. Inteheller kan jag förorda det även framförda förslaget om vidgademöjligheter att bevilja flyttningsbidragtiU nyutbildade. Jag vUl erinra om att flyttningsbidrag enUgt nugäUande bestämmelser kan beviljas nyutexaminerade i enskilda fall om särskildaskäl föreligger. Likaså ställer jag mig avvisandetill styrelsens förslag att ändra bestämmelserna i fråga om flyttningsbidragvid överflyttning mellan arbetsplatser inom samma företag. Flyttningarmellan arbetsplatser inom samma företag svarar för en betydande del avarbetskraftens totala rörlighet. Det finns inte skäl för samhället att ta påsig kostnadsansvaret för sådana förflytiningar som är ett led i ett företags stmkturella anpassning m. m. I rådandekonjunkturfas tenderar den geografiska omflyttningen på arbetsmarknaden att minska. Jag beräknarutgifterna för flyttningsbidrag under /72 till 65 milj. kr.,inberäknat kostnaderna för de ändringar i bidragsgmndema sora jag har förordat. Med anledning avvad har anfört i fråga om fördelning av bostäder ochbostadsbyggande efter den flyttande arbetskraftens behov vUl jag hänvisa till varjag anförde härom i fjolårets statsverksproposition(bU. 13 s. 114). Av den av efter samråd medbostadsstyrelsen lämnade redogörelsen för hittUlsvarande försöksverksamhet med inlösenav egnahem framgår att verksamheten totalt sett har haft blygsam omfattning. Mot bakgrund av den betydelseinlösenverksamheten kan ha i det enskilda fallet och med hänsyn till de allmäntsett goda erfarenheter somarbetsmarknadsstyrelsen och förklarar sig ha haft finnerjag det angeläget att verksamheten får fortsätta som ett permanent inslag i dearbetsmarknadspoUtiska åtgärderna. I samband med detta StäUningstagande finns det enligt min mening anledning att överväga vissa ändringar av gällande regler. F. n.gäller som huvudregel att taxeringsvärdetskall läggas till gmnd för bestämmandet av inlösenvärde. Jämkning uppåtkan ske dels då lån har upptagits för fastighetens förbättring, dels dåtaxeringsvärdet är uppenbart lågt i förhållande till vad som i allmänhet gäUer för likvärdiga fastigheterpå orten, dels också om den i fastigheten intecknade skulden äir högre äntaxeringsvärdet. Vid beräkning avinlösenvärde bör enligt min mening fastighetens taxeringsvärde även i fortsättningen utgöra grund. Den underförra året genomförda aUmänna fastighetstaxeringen har i vissa kommuner medförtsänkta taxeringsvärden för egnahem. I enskilda fall kan denna 1971:1 Bilaga 13 61 sänkning vara betydande. I de faU taxeringsvärdena redantidigare har upplevts somlåga i förhållande till i fastigheten nedlagda kostnader skulle den fortsattainlösenverksamheten kunna försvåras om inlösen kunde ske endast till nu åsattataxeringsvärden. Jag förordar därför att som gmnd för bestämning avinlösenvärde skall gäUa det taxeringSr värdesom åsattes fastigheten vid taxering eUer det tidigare gällandetaxeringsvärdet, om detta är högre. Denna regel bör dock inte gäUa om värdet sänktes vid taxering tillföljd av sådan värdeminskning somföranletts av att fastigheten vanvårdats. I de fall fastighetsägarenhar förvärvat fastigheten tidigast före ansökan om inlösen och därvidhar erlagt en köpeskilling som är lägre än taxeringsvärdet bör nämnda köpeskilling utgöra grund för bestämmande av inlösenvärdet. I övrigt bör verksamheten fortsätta pågrundval av nuvarande regler, vUka medger en anpassning uppåt av inlösenvärdeti vissa fall efter förbättringsarbeten ochvid hög belåning. För inlösen av egnahem beräknar jag oförändrat 3 milj.kr. Kostnaderna förindustribeställningar uppgick under / 70 tiU 2 mUj. Detökade antalet varsel om driftinskränkningar och driftnedläggningar kan ökabehovet av beställningar. Jag beräknar oförändrat 5 milj. kr. Detaljplaneringsbidrag kan ges tillkommuner m. fl. för projektering av objekt som kan komma att utföras somberedskapsarbete. Jag beräknar oförändratbidragsbelopp om 8 milj. kr. men förordar mot bakgmnden av behovet att allmänt höja beredskapeninom sysselsättningspolitiken att den ram, inom vilken arbetsmarknadsstyrelsenfår besluta om bidrag, för /72 vidgas från 8 till 10 milj. kr. Jag kan inte biträda styrelsens förslagatt medel från förevarande anslag skall få disponeras för forskning ochutvecklingsarbete. Under anslaget Kommittéer m. m. har jag i det föregåendeberäknat medel för forskning och utvecklingsarbete på arbetsmarknadspolitikensområde. I den mån styrelsen aktualiserar särskilda forskningsprojekt på dettaområde bör angelägenheten av att de kommer till utförande vägas mot övriga behovvid dispositionen av dessa medel. Förövriga ändamål beräknar jag ett belopp av 14 (+2) milj. kr. Under åberopande avdet anförda och med hänvisning till sammanställningen i det föregående (s. 52) beräknar jag det totalamedelsbehovet under anslaget för /72 till 430 milj. kr. Vidbudgetårets slut bör redovisa hur stort belopp somfaktiskt har förbrukats för väg- och gatuarbeten. Detta belopp bör räknas av mot automobilskattemedlen. Uppskattningsvis kan beloppetanges till 175 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. 1) godkänna de av migförordade ändringama av gmndema för flyttningsbidrag,att tiUämpas fr. o. m. , 2) godkänna de av migförordade grunderna för inlösen av egnahem, 3) tUlAllmänna beredskapsarbeten m. m. för /72 anvisa ettreservationsanslag av , varav förslagsvis . attavräknas mot automobilskattemedlen. Särskildaberedskapsarbeten m. m. 1969/70Utgift 443 834 359 Reservation 1970/71 Anslag 450 000 0001 1971/72 Förslag 525000000 Av anslaget skallförslagsvis 50 milj. kr. avräknas mot automobilskattemedlen. Från anslaget bestrids utgifter förberedskapsarbeten för handikappad och avandra skäl svårplacerad arbetskraft, arbetspsykologiska undersökningar ochläkamndersökningar i samband med arbetsvärd, upplysningsverksamhetavseende handikappade, arkivarbeten, näringshjälp m. m. samt bidrag och lån till motorfordon för handikappade. Bidragsbestämmelsemaåterfinns i arbetsmarknadskungörelsen. Beräknad ändring 1971/72 Beredskapsarbeten m.m. Arkivarbeten Näringshjälp m. m. Bidrag och lån till motorfordon för handikappade Lönekostnadspålägg 323 000 000 79 000 000 13 000 000 23 000 000 +29 000 000 + 36 000 000 + 3 000000 + 2 000 000 + 2 000 000 + 75 000 000 Vid dessa arbeten sysselsätts dels mental-vårdspatienter, psykisktutvecklingsstörda samt nykterhetsvårds-, kriminalvårds- och ungdomsvårdsfall,dels äldre lokalt bunden arbetskraft och delsarbetssökande som av andra skäl inte är efterfrågade i öppna marknaden. En del av arbetena bedrivs som statligaberedskapsarbeten, andra som kommunala. Under budgetåren 1967/68, 1968/69 och1969/70 sysselsattes i medeltal ca 10 000,12 000 resp. 11 000 personer. Antalet dagsverken under samma budgetår framgårav följande sammanställning. 1967/68 1968/69 1969/70 241 000 262 000 251 000 718 000 616 000 594 000 95 000 128 000 123 000 554 000 589 000 548 000 618 000 748 000 469 000 2 226 000 2 343 000 1 985 000 Kommunala arbeten för vissa svårplacerade De kassamässigautgiftema uppgick samma budgetår till 253,2, 340.6 resp. 302,6 milj. kr. Stmkturförändringama i näringslivetmedför att äldre och lokalt bundna samt handikappade personer fär allt svårareatt hävda sig på den öppna marknaden.Därför pågår en successiv ökning av antalet platser i industriella beredskapsarbeten, som visat sigunderlätta de sysselsattas anpassning till den öppna marknaden.Styrelsen uppskattar medelsbehovet för beredskapsarbeten till 340 milj. kr. Förövriga ändamål under anslagsposten,nämligen psykotekniska anlagsundersökningar och läkamndersökningar m. m. i samband med arbetsvårdsverksamhetensamt upplysningsverksamhet avseendehandikappade, beräknas 12 railj. Arkivarbeten.En väsentiig utbyggnad av arkivarbetsverksaraheten har ägt mm . Antalet arkivarbetare uppgick åren 19681970 tiU 4 900, 6 600resp. 8 400 personer. Sty relsen eftersträvar att genom intensifierade åtgärder söka placera så många arkivarbetare som möjligt i arbete på den öppna arbetsmarkna den men räknar på grund av näringslivets snabba strukturförändringar med en ytterligare ökning av antaletpersoner i arkivarbete. Utgifterna for /70 haruppgått till ca 100,6 milj. kr. Medelsbehovetför /72 beräknas till 115 milj. kr. Styrelsen erinrar om att personlig tjänstkan inrättas för arkivarbetare hos statiig myndighet eller institution, om hanarbetat där under . Styrelsen föreslår att även person somöverflyttats från en statlig myndighet till annan skall kunna beredaspersonlig tjänst om han kan tillgodoräknasig en sammanlagd tjänstgöring av . Maximibeloppet för näringshjälp, bidrag till arbetsredskap m. m. och tiU särskilda anordningar på arbetsplats för handikappad höjdes den 1 juU 1970 tiU . Beträffande bidrag till särskilda anordningar på arbetsplats för handikappad anser styrelsen att statsbidraget bör täcka arbetsgivarens kostnader för de anordningar som är av värde enbart för den handikappade. Styrelsen föreslår där för att maximibidraget höjs till . och att arbetsmarknadsver ket får befogenhet att bestämma bidragets andel av ifrågavarande kost nader tiU meUan 50 och . Liksomföregående år föreslås att handikappad person skaU kimna 1971:1 Bilaga 13 64 beviljasnäringshjälp även om rörelsen startas med en icke handikappad kompanjon. Med hänvisning till de föreslagnaändringarna av bidragsgrunderna föreslårstyrelsen att anslagsposten uppförs med 15 milj. kr. Bidrag och lån till motorfordon förhandikappade. har maximibeloppet för bidrag och lån tillmotorfordon höjts från 12 000 tiU 15 000kr. har vissa lättnader genomförts i den inkomstprövning somtillämpas av bidraget. Styrelsen vidhåUer sin framfördauppfattning att inkomstprövningen bör slopas vid nyanskaffning av fordon elleri andra hand att de inkomstgränser som gäller för bidrag till fordon höjsbetydligt. För varje barn bör avdrag från bruttoinkomsten få göras med 1 800kr. i stället för som med . Vidare bör reglema för bidrag till byteav fordon göras förmånligare för sökandesom inte har fått bidrag. Medelsbehovet under anslagspostenberäknas till oförändrat 13 milj. kr. För /70 har styrelsenbemyndigats att under vissa förutsättningaravskriva inom arbetsmarknadsverket uppkommande fordringar tiU belopp ej överstigande . Ienlighet härmed har under budgetåret beslut fattats om avskrivning avfordringar till ett sammanlagt belopp av . Avskrivningen avser tillstörre delen fordringar på flyktingar, zigenare samt personer som erhållitstart- eller näringshjälp. Styrelsenhemställer om fortsatt bemyndigande att avskriva lånefordringar under /72. Antalet dagsverken,nedlagda kostnader för beredskapsarbeten och dagsverkskostnader underförevarande anslag framgår av följande sammanställning. kostnad (kr.) därav AMS andel (kr.) Av sammanställningen framgår attdagsverksvolymen efter uppgången meUan budgetåren 1967/68 och 1968/69 harsjunkit. Till följd av att dengenomsnittliga dagsverkskostnaden har stigit har dock totalkostnadernaför arbetena legat på ungefär oförändrad nivå. andel av kostnaderna som faller påarbetsmarknadsstyrelsen har dock minskat från under /69 tUl59 % under /70. Under närmast föregåendeanslagspunkt har jag redovisat det sammanlagda antalet dagsverken, anvisadearbetslösa, totala kostnader och dagsverkskostnader ra. m. i allraänna ochsärskUda beredskapsarbeten. I följande sammanställning specificeras desärskilda beredskapsarbeten som har utförts under /70. (kr.) Natur- 0. landskapsvård Kultur- 0. fornvård arbeten för svårplacerade, 'Bruttokostnad före försäljning av tillverkade produkter. Tillkommande socialakostnader och lönekostnadspålägg har under anslagspunkten B 3 (s. 56) Jämfört med budgetåret1968/69 har vägarbetena haft i stort sett oförändrad omfattning /70. Minskningen av arbetenas volym med ca 350 000 dagsverkenligger således på övriga typer av arbeten, framför allt på skogsvårdsarbetenasom minskat med drygt 200 000 dagsverken. Som framgår avsammanställningen föreligger stora skillnader i dagsverkskostnader. Dedagsverksbilliga arbetena, främst skogsvårdsarbeten, industriella arbeten ochT-arbeten, utgör av totala antalet dagsverken. Trots de betydandearbetsmarknadspolitiska insatserna har den snabba omställningen påarbetsmarknaden med långtgående rationalise-ringsätgärder inom näringslivet ochföretagsnedläggningar m. m. ökat, särskUt senare del. Dettahar, som jag har framhållit, medfört en ökad arbetslöshet bland äldreoch handikappade. För dessa arbetssökande, vilkas arbetsplacering i särskilthög grad sker genom arbetsförmedlingens försorg, har beredskapsarbete eller arkivarbetei många fall varit lämpUga lösningar. Jag vill i sammanhanget erinra om att eninte ringa del av de arbetssökande, som 3 1971. Prop.1971:1 Bilaga 13 66 får sysselsättning i särskilda beredskapsarbeten,arkivarbeten eller annan skyddadsysselsättning, är svårt handikappade personer som inte har haft någonarbetsanställning. Det skyddade arbetet får i sådana faU karaktär av förhållandevis långvarig arbetsanpassning till den öppnaarbetsmarknaden. hararbetsmarknadsstyrelsen i ökande omfattning bedrivit försöksverksamhet medindustriella beredskapsarbeten. Syftet är främst att göra temporära insatser isamband med företagsnedläggningar och andra former av omställning påarbetsmarknaden för att därigenom bryggaöver den första tidens svårigheter i avvaktan på att arbetsförmedUngenkan slussa de anställda vidare till annan verksamhet. Eftersomarbetsuppgifterna ofta är lämpliga med hänsyn till de friställdas arbetsförmågaoch tidigare yrkeserfarenhet utgör verksamhetenett viktigt komplement till övriga former av sysselsättningsskapande åtgärder.Jag vill i sammanhanget nämna att företrädare för finans-och inrikesdepartementen samt arbetsmarknadsstyrelsengemensamt har företagit en kostnadsanalys av de industriellaberedskapsarbetena, som bl. a. mynnat ut iatt ett nytt redovisningssystem nu tillämpas. Frånsett att de industriellaberedskapsarbetena är av temporär natur skiljerde sig i princip inte från verksamheten vid kommunala verkstäder förskyddad sysselsättning. I båda formerna utgörs arbetstagarna i regel avpersoner som har olika arbetshinder. Med hänsyn till fördelningen mellan statoch kommun i fråga om huvudmannaskapet för den skyddade sysselsättningen är det angeläget att industrielltberedskapsarbete planeras i nära samråd med den kommun eller detlandsting sora är huvudman för de skyddade verkstäderna inom området. Nödvändighetenav särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att öka de äldres och handikappades möjligheter att erhålla och behålla anställningpå den öppna marknaden har jag berört i det föregående. Även med ökade insatser i detta syfte synes särskilda sysselsättningsskapandeåtgärder i stor omfattning bli nödvändiga också under /72. Förberedskapsarbeten beräknar jag därför ett belopp av 325 (+2) milj. kr. Resultatet av eninom gjord översyn av arkivarbetsverksaraheten redovisades riksdag, som antogdelvis nya riktlinjer för verksamheten. Arkivarbetet har under de senaste årenökat snabbt i omfattning. var antaletarkivarbetare ca 4 900, 6 600 resp. 8 400. Medianåldern blandarkivarbetarna är förhållandevis hög, . Den snabba ökningen av antalet arkivarbetare liksom utvecklingenav andelen äldre bland dem som sysselsätts i beredskapsarbete återspeglar tydligtden äldre arbetskraftens problem på arbetsmarknaden. Detstora antalet sysselsatta i arkivarbete ställer krav på vidgade re- 1971:1 Bilaga 13 67 surser för tillsyn och uppföljning av verksamheten. Vidanmälan av anslagetArbetsförmedlingen i det föregående har jag därför beräknat medel för personalmed uppgift att hjälpa äldre och handikappade i skyddad sysselsättning m. m.att få anställning på den öppna arbetsmarknaden. Denna personal bör ägnasärskild uppmärksamhet åt arkivar-betamasmöjligheter till placering i enskild eUer offentiig tjänst. De av riksdag antagnariktlinjerna för arkivarbetsverksaraheteninnebar bl. a. att arkivarbetarnas löne- och anstäUningsviUkor liksom tidigareskulle regleras av statsmakterna. Inplaceringen av arkiv-arbetarna på enfastställd löneskala skulle handhas av en särskild lönedelegation hosarbetsmarknadsstyrelsen, i vilken löntagamas organisationer är företrädda,eller av länsarbetsnämndema i enlighet med före skrifter som meddelas avdelegationen. I sammanhanget kan erinras om attlöne- och anställningsvillkor för dem som sysselsätts i beredskapsarbeten och i skyddade verkstäder regleras genomkollektivavtal. Något hinder finns inte för att kollektivavtal skallkunna träffas även för denna grupp. I detta sammanhang får jag också erinraom att Kungl. Maj:t genom beslut inom ramen för nuvarandelönesättningssystem har meddelat en tilläggsförskrift av innebörd att flertaletav de lägst betalda arkivarbetama fått en löneförhöjning motsvarande enlöneklass. En nyhet riktlinjer var attarkivarbetare under vissa förutsättningarkan beredas personlig tjänst hos statiig myndighet eller institution.F. n. gäller som förutsättning att arkivarbetaren under med stor duglighet har tjänstgjort hos en ochsamma myndighet eller institution ochatt hans arbetsuppgifter ingår i myndighetens åligganden enligtinstruktion eller andra föreskrifter. Jag förordar i likhet med styrelsen attarkivarbetare för att nå erforderligt antal kvalifikationsår för personlig tjänst får tUlgodoräkna sig tjänstgöringhos annan statiig myndighet ellerinstitution än den som han avses bli fast bunden tUl. Den sammanlagda tjänstgöringen bör ha pågått av . Som ytterUgare fömtsättning börgälla att sistnämnda myndighet eller institution anser sig ha ett inte barakortvarigt behov av vederbörande arkivarbetare. beslutgmndades på en undersökning av arkivarbetsverk-samheten som gjordes åren 19671968. Under de år som hargått sedan undersökningen gjordes har antalet arkivarbetare nästan tredubblats.På gmnd härav har en ny analys av verksamheten aktualiserats. Arbetet härmedhar inletts inom . Såsom jag har anmältunder punkten B 2 förordar jag att anvisning av arbetslös till arkivarbeteeller musikerhjälp, som f. n. meddelas av arbetsförmedlingskontor, ifortsättningen skall prövas av länsarbetsnämnd. Prop.1971:1 Bilaga 13 68 Med hänsyn tillbelastningen och till att antalet arkivarbetare kan beräknas fortsätta att öka samt till deunder medgivna löneförbättringarnaberäknar jag medelsbehovet för arkivarbetsverksaraheten under budgetåret1971/72 till 150 (+71) milj. kr.