prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Loken skall användas för att täcka det ökande behovet av dragkrafti tung växlingstjänst resp. användas förnytillkomna transportuppgifter i växlingstjänst på oelektrifieradebangårdar och industrispår samt i tågtjänst på kortare sträckor. De kommer dessutom att ersätta vissa äldre underhållskrävandelok med för låg kapacitet. Häratöver planerar SJ att beställa ytterligare15 V4-lok och 25 Z66-lok. Totaltberäknas medelsförbrukningen för lokanskaffning under bud- 1971:1 BUaga 8 183 getåret1971/72 tiU 75,2 mUj. kr., varav 50 milj. kr. avser nya beställningar. För pendeltågtrafiken istorstockholmsområdet har hittiUs beställts 100motorvagnsenheter. Leveransema av dessa har pågått ochberäknas vara avslutade . Utöver dessa behöver /72 ytterligare sju enheter beställas till en kostnad av 5,7milj. Fortsatt nyanskaffning av godsvagnarbehövs av flera skäl. SI räknar med en fortsatt ökning av godstrafiken, vUketkräver fler vagnar. DärtUl kommer att nya modema vagnar behövs som ersättningför äldre vagnar. Under /70 beställdes 200tvåaxUga standardvagnar litt Hbis. Vagnama används för transporter av bl. a.papper, massa och board. Under budgetåren 1970/71 och 1971/72 planeras beställningarav ytterligare 200 Hbis-vagnar vardera budgetåret. Under /70 beställdes 700boggivagnar litt Rb. /71 planeras en beställning av ytterligare 300 sådana vagnar. Dessutom planeras en bestälbiingav två- eller fyraxliga Öppna godsvagnar /72 till ettbelopp av 22 milj. kr. För att tillgodose den trafikökning som beräknas bli enföljd av transportstödet till bör under innevarande budgetår beställas1 300 tvåaxUga vagnar (altemativt motsvarande antal boggivagnar av förnorrlandstrafiken lämplig typ). Detta innebär en medelsåtgång budgetåret1970/71 av 19 milj. kr. och /72 av 23 milj. kr. beräknas de senastbeställda 240 boggimalm-vagnama vara slutlevererade. Ytterligare bestälhiingarplaneras tidigast . Sammantaget innebär detta attmedelsförbrukningen /72 för anskaffning av godsvagnar beräknastill 88,3 milj. kr., varav 56,7 milj. kr. avser nya beställningar. Några större beställningar planeras inte.Beställningen av en mät-vagn för svagströmsmätningar (totalkostnad 1,5 milj.kr.) har utgått ur planema. Behovet kommer i stäUet att täckas genom ombyggnadav annan vagn. Ombyggnad av rullande materiel och utveckling Medelsförbrakningen /72 beräknas uppgå tiU 21 1971:1 Bilaga 8 Konmiuniliationsdepartementet 184 Beloppet avser ombyggnadsarbeten för automatkoppel och i övrigt utrastningför radiostyming av växlingslok, gummifjädrade hjul på vissa ellok med tjänst inorra , boggiombyggnad och förbättrad motorventilation på motorvagnarlitt X9, ombyggnad av äldre sittvagnar tiUUggvagnar, montering av vulstbälgar på personvagnar, ombyggnad av öppnagodsvagnar tiU olika typer för transport av timmer, flis etc. samt förlängningav äldre ' öppna godsvagnar i samband med automatkoppelombyggnad.Ombyggnadsarbetena syftar till att minska underhållskostnaderna, ökakapaciteten och anpassa materielen till nya transporttekniska krav. I 1968 och anslagsframstäUningaranmälde SJ planer på att anskaffa en ny tågfärja. Beställningen gjordes i juni1970 och färjan beräknas bU levererad . På grund av att varven höjtpriserna kraftigt har den ursprangligen beräknade kostnaden om 30milj. inte kunnat håUas. En mindre del av kostnadsökningen beror på attfärjans utformning ändrats jämfört med de ursprangliga planerna med bl. a. ökatantal spår, högvär-digare brandskydd samt sluten bilhall. Enligt kontraktet,som är slutet i fast pris i dansk valuta, kommer färjan att kosta ca 47 milj.sv. Betalningen uppdelas i fem lika stora rater. En rat, dvs. 9,4 milj. kr.har betalts i anslutning till beställningen och kommer att belasta budgetåret1970/71. Två rater, dvs. tillsammans 18,8 milj. kr. kommer att /72 och återstående två rater det därpå följande budgetåret. Ingen medelsförbrukning utöver den som är hänförligtiU denna tågfärja är planerad /72. Medelsförbrakningensom endast avser förat anmälda beställningar beräknas för /72 ull 19,2 milj. kr. Den tidigare anmälda tvåårsupphandlingenav 240 bussar till en totalkostnad av 37,9 milj. kr. har efter omprövning av behovet be gränsats till 203 bussar till en nu beräknad totalkostnad av 35,1 milj. kr. Kostnaden per buss har stigit på grand av höjda priser. Leveransema som påbörjades beräknas pågå tUl ; j Medelsförbrukningen under budgetåret1971/72 beräknas tiU 2,5 milj. kr. I särskUd skrivelse den 23 oktober 1970har SJ redovisat de planeradeinvesteringarna för försvaniberedskapsändamål. Med hänsyn till skrivelsensart lämnas i detta sammanhang inte. 1971:1 BUaga 8 185 innehåUet.Detta torde få bringas till kännedom i samband med att handlingamai ärendet ställs till vederbörande utskotts förfogande. Den för /72 beräknademedelsförbrakningen om totalt 23,2 milj.kr. a. anskaffning av skåp-och lastbilar, arbets-och transportredskap, trackar, traktorer, container,bUjettmaskiner och kassaapparater,verkstadsmaskiner samt lastningskranar. AUa dessa anskaffningarmöjUggör rationalisermg av driften och underhållsarbetet samt förbättrar imånga fall SJ:s service. Av den beräknade medelsförbrukningeninnevarande budgetår avser 600 000 kr.ersättning till i Ukvidation enligtskiljedom . Medelsförbrakning för delsåteranskaffning eller reparation av SJ:s anläggningar som förstörts eller skadats genom olyckshändelser, delsofömtsedda arbeten och anskaffningar utanför investeringsprogrammetuppskattas till 6 milj. kr. för /72. Avskrivning av investeringar i ersättningsberättigadejämvägslinjer För /72 beräknar SJinvesteringarna i fasta anläggningar och inventarier på detersättningsberättigade jämvägsnätet till 13,1 milj. kr. Beloppets fördelning påohka objektsgrapper framgår av följande specification. Anläggningar sominte berör affärsbanenätet 11,0 Anläggningar vidgränsstationer mellan det ersättningsberättigade nätet och affärsbanenätet 2,0 För hela SJ gemensamma anläggningar 0,1 Med hänsyn till att investeringar iersättningsberättigade järnvägslinjer inteskaU förräntas, har dessa investeringar under budgetåren 1967/681970/71avskrivits genom att statsmakterna anvisat motsvarande belopp på statensdriftbudget. Beräknade investeringar under budgetåret1971/72 avser de separatredovisning ingående jämvägslinjemamed de avgränsningar som de sakkunniga föreslagit och som vårriksdag iprincip beslutat. SJ hemställer att ett 1971:1 Bilaga 8 186 avskrivningsanslagom 13,1 milj. kr. för ändamålet tas upp på statens driftbudget för budgetåret1971/72. överföring av medel inom värdeniinskningskonto För budgetåren 1964/651970/71 harstatsmaktema medgett att SJ vid behov inom värdeminskjiingskontot får omförahögst 30 milj. kr från delkontot för pensionsförpliktelser tiU slopningskonto.SJ föreslår att sådant medgivande lämnas även för /72. SJ har i skrivelse den 17 november 1969begärt att få skriva ned statskapitalet med totalt 363 milj. kr. Av beloppetbelöper 59 milj. kr. på gränsstationer, 205 milj. kr på övriga fastaanläggningar lokaliserade till det olönsamma nätet, 12 milj. la. påinvesteringsinven-tarier samt 87 mUj. på prisregleringsavsättningar sominte medgavs vid nedskrivning på det olönsamma nätet. Som skäl anförSJ att omfattningen av det olönsamma bannätet har ökat och att statskapitaletbör anpassas härefter. Den utförda separatredovisningen ger underlagför ny beräkning av statskapitalet för detta nät. Arbetsmarknadsstyrelsenhar med anledning av SJ:s anslagsframställning avgett det yttrande som redovisats under rabrikenVägväsendet (s. 48). Riksrevisionsverketsom yttrat sig över framställningen anför att ennedskrivning av statskapitalet i princip bör ske med ett belopp som svarar mot förloratkapital med justering för det kapital som investerats i banor vilkaundantagits från ersättning för driftunderskott.Nedskrivningen bör vidare inte omfatta prisreglerings-avsättningarhänförliga tiU dessa banor. För /72 har SI föreslagiten medelsförbrukning av 451 milj. kr. Av investeringsplanen förkommunikationsverken framgår, att jag tiUstyrker en investeringsram av 355milj. I förhållande tUl den i 1970 årsstatsverksproposition beräknade investeringsramen för innevarande budgetår, exklusive investeringar förStorstockholms lokaltrafik, innebär detta en ökning med ca 9 milj. kr. Av följande sammanställning framgår hurinvesteringama i stort beräknas bli fördelade under /72. Sammanställningenvisar också utfallet för /70 och den beräknade medelsförbrakningenför innevarande budgetår. Prop.1971:1 Bilaga 8 187 Beräknad milj. kr. Inventarier m. m. '367,6 ' Härtill kommer eni medgiven utökning av investeringsramen om 10 milj. kr. Den av mig beräknade nedgången i dentotala medelsförbrakningen under /72 i förhåUande tiU budgetåret1970/71 sammanhänger med en förväntadminskning av investeringarna för lokaltrafik. För dettaändamål har för /72 beräknats ett utrymme om ca 50 milj. kr. I fråga om den rallande materielen krävsökad satsning på anskaffning av lok- ochgodsvagnar. En eftersläpning av kapacitetsutbyggnaden på detta område iförhåUande till trafikefterfrågan skuUe innebära att SJ:s möjligheter att hävda sig i konkurrensen med andra transportmedel försämras.I det investeringsprogram som jag förordar ligger mot bakgrund härav samt medhänsyn till transportstödet till en ökning avseende anskaffning avlok- och godsvagnar (exkl. malmvagnar) med ca 20 milj. kr. jämfört med beräknadmedelsförbrakning för innevarande budgetår. Härtill kommer, att Kungl. Maj:tgenom beslut medgivit ökningav innevarande budgetårs investeringsram med 10 milj.kr. för attmöjliggöra en komplettering av lok- och vagnmaterielen, närmast i anslutningtill införandet av ett transportstöd för de norra delarna av landet. Investeringsramenbedöms i övrigt möjUggöra fortsatta investeringsinsatser i påbörjade och tidigare anmälda projekt. a. investeringar i fasta anläggningarsom från säkerhetssynpunkt inte kan uppskjutas, såsom underhålls- ochförstärkningsarbeten på banan, samt investeringar för att förbättraarbetsmiljön. Utbyggnad av linje-och fjärrblockering, målbromsning på rangerbangårdar och införandet avväxlingsradio är exempel på angelägna rationaliseringsåtgärder, som bl. a.syftar till att sänka företagets personalkostnader. Vid den europeiskatransportministerkonferensen (CEMT) har med-lemsländema överenskommit att verka för att automatkoppelinförs i intemationeU trafik och att sidobuffertama avlägsnas senast 1971:1 Bilaga 8 188 Det är enligt min mening att hälsa med tillfredsställelse att enighet idenna bl. a. från arbetarskyddssynpunkt så väsentiiga fråga nu har kunnatuppnås. I investeringsramen har jag räknat in medel för fortsatta förberedelserför införande av automatkoppel. I den av mig förordademedelsförbrakningen ingår investeringar om . i jämvägslinjertillhörande det ersättningsberättigade nätet.För investeringar i försvarsbeiedskap vid SJ beräknar jag 2,3 milj. kr. Chefenför tillstyrker i annat sammanhang denna dagavskrivningsanslag för dessa ändamål om 13 060 000 respektive . Frågan om ersättning till SJ fördriftkostnader för försvarsberedskap kräver ytterUgare beredning. I likhet med vad som skett under desenaste budgetåren förordar jag, att SJ även /72 i bokföringeninom värdeminskningskontot får föra över högst 30 milj. kr. från delkontot förpensionsförpliktelser tUl slopningskontot, i den mån behov föreligger därav.Det torde ankomma på Kungl. att utfärda erforderliga föreskrifter härom. I samband med de vart tredje åråterkommande separatredovisning-ama bedöms, vUka linjer som skall hänföras tilldet ersättningsberättigade nätet. Från kravet på förräntning av det i SJnedlagda statskapitalet skaU undantassådana linjer som hänförs tUl de trafiksvaga järnvägslinjerna. Nedskrivningbör dock inte omfatta det statskapital som investerats i olönsammabanor, vilka undantagits från ersättning för driftunderskott.TiU följd av beslutet med anledning av separatredovisning förordarjag således att SJ:s bokförda statskapital skrivs ned per den 30 juni1971 med 123 milj. kr. samt att förräntningsplik-ten sätts ned redan fr. o. m. innevarande budgetår med ett belopp som motsvararräntan eller ca 8 milj. kr. Avskrivningsmedlen bör täckas genom anlitande av fonden för oiegleradekapitalmedelsförluster. Anslaget tiU Järnvägar m. m. bör beräknasmed hänsyn till att en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för att möjliggöra en av konjunkturmässigaeller.andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänvisning tiU vad jag sålunda anförtförordar jag att medel för nästa budgetåranvisas enUgt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /72 355,0 marginal -f 35,5 Avgår beräknad ingående behållning 26,9 Erforderiigt anslag /72 363,6 Prop.1971:1 Bilaga 8 189 Med hänsyn tUl de krav som stäUs på förordar jag, attledningen för detta utövas av en tUlkommande befattningshavare på direktionsnivå med lönegrad motsvarande avdelningschefi SI:s centralförvaltning. Jag hemställer, att Kungl. 1. till Järnvägar m.m.för /72 anvisa ett investeringsanslag av . 2. bemyndiga Kungl.Maj:t att, i enlighet med vad jag förordat idet föregående, behållningen på fonden för oreglerade kapitalmedelsförlusterfår anUtas för att täcka nedskrivning av statens järnvägars statskapitalmed . 3. bemyndigaKungl. Maj:t att vid statens jämvägar inrätta en ordinarie tjänst i C 4. 1971:1 Bilaga 8 190 Balansräkningen per förluftfartsverket visar, att bokförda brattovärdet av verkets tillgångar uppgicktiU sammanlagt 507,4 mUj. kr., varav 241,5 mUj. avsåg mark, fältområden m.m., 77,9 milj. kr. byggnader, 119,4 milj.kr. tele-, radio- och belysningsanläggningar samt 28,9 milj. ki-.fordon m. m., 23,8 milj. kr. kundfordringar samt 15,9 milj. kr. poster avfinansiell natur. Statskapitalet ökade med 13,7 milj. kr.under 1969/70 och uppgick vid budgetåretsutgång tUl 257,5 milj. kr. Beloppet motsvarade bokförda nettovärdet avaffärsverksfondens tiUgångar. Överskottet /70 uppgick tiU 15,5milj.kr. vilket motsvarar gäUande normalränta på det disponeradestatskapitalet. Därvid upptogs som intäkt 4mUj. av det av rU:sdagen anvisade driftbidraget. I skrivelse den 25augusti 1970 och i anslutning härtill lämnad komplettering har luftfartsverkethemställt om investeringsanslag för /72. Flygplatser m. m. '41 500 000 1971/72 verket '85 800 000 '71 400 000 ' Preliminärt belopp. Utvecklingen inom världs luftfartenkännetecknas av fortsatt kraftig expansion. var trafikökningenför linjefar ten (in- och utrikes) mätt i tonkm totalt . För år 1969redovisar de till den internationella civila luftfartsorganisationen ()anslutna länderna 289 milj. passagerare och 349 miljarder personkm. ökningstaktenför persontransporter, som mätt i antal passagerare och personkm uppgick tiU resp.. , var dock något lägre än motsvarande genomsnittstal resp. underhela . Dennaminskning kompenserades av en mycket kraftig ökning av Prop.1971:1 Bilaga 8 Kommunilcatioiisdepartementet 191 flygfraktensom, mätt i tonkm, ökade jämfört med . Flygfraktens del av dettotala flygtransportarbetet i linjefart har därigenom ökat från år 1960till . Motsvarande andelar för persontrafiken var resp. 71 %.Posttrafikens andel har varit tämligen , nämligen och 6 %år 1969. Chartertrafikens omfattninginternationellt sett är vanskUg att faststäUa, bl. a. på grand av bristen påtUlförlitiig trafikstatistik. Enligt uppskattningar svararchartertrafiken för av all personbefordran med flyg i världen. Itrafiken över Nordatianten beräknas andelen till . TiUväxttakten ichartertrafiken synes vara väsentligt högre än i linjetrafiken. I intemationell jämförelse intarScandinavian sjätte plats mätt i tonkm bland europeiskaflygföretag och åttonde plats bland samtliga internationeUa flygföretag sombedriver transatiantisk trafik. Under /69 befordrade SAS4,6 milj. passagerare mot 4,2 milj. passagerare /68. Den totalatrafiken, mätt i antal betalda tonkm, ökade . Bedömningar som i intemationellasammanhang gjorts beträffande den framtida trafikutvecklingen pekar på enfortsatt kraftig tillväxt av luftfarten . Persontrafiken ilinjefart beräknas bli fördubblad jämfört med och vara fyragånger så stor . Trafiken på vissa av de viktigasterattema, bl. a. över , väntas öka i snabbare takt än trafikentotalt sett. Flygfrakttrafiken beräknas öka med , dvs. i sammatakt som , fram tiU . Detta skulleinnebära en fyrdubbling av trafiken fram samt en åtta gånger såstor trafik . Infrias dennaprognos över ökningstakten kommer passagerare- och frakttrafiken, uttryckta i tonkm, attvara lika stora omkring . På grund av att priset på flygfrakt ärväsentligt lägre än biljettpriset för passagerarbefordran, räknat per tonkm,kommer emellertid pas-sagerartrafiken att intäktsmässigt vara den tyngsta delenför åtskilliga år framåt. I fråga om flygtransportarbetets utvecklingi kan nämnas att antalet personkm i utrikes linjefart ochcharter-trafUt ökat resp. tUl sammanlagt 6 800milj., vilket är något lägre än genomsnittet 1969. Detinrikes persontransportarbetet uppskattades till 586 milj. personkm vilket innebar en ökning underåret . Linjetrafikens andel av transportarbetet beräknades till508 milj. personkm och ökningen till . Frakttransporterna ökadekraftigt , mätt i tonkm, och uppgick därmed till 153 milj. tonkm, varav endast 6 milj. hänförde sig tUlinrikestrafiken. Denflygverksamhet, som bedrivits av de svenska linjetrafikföretagen 1971:1 BUaga 8 Konmiunikationsdepartementet 192 SASoch (i fråga om SAS anses 3/7 av företagets internationella trafik samt all svensk inrikestrafUi såsom svenskluftfart) uttryckt i antal flygtimmar, har uppgått till ca372 000. Antalet flyg-km är 80,5 milj. Detta innebär en ökning med10 % i antal flygtimmar och i antal flygkm. Linjefarten har ökat i såväl antal flygtimmar som flygkm, medan ökningen varit störst i braksflyg,där den uppgick till i flygtimmar och i flygkm. var vid slutet av antalet registrerade motordrivna luftfartyg 962, vilketinnebär en ökning med 52 sedan motsvarande tidpunkt föregående år. överden senaste femårsperioden har flygplansbeståndet ökat i antal med igenomsnitt . Särskilt kraftig har ökningen varit i fråga om flygplanmed startvikter upp till , dvs. huvudsakligen privatflygplan och plantillhörande flygklubbar, vUkas antal stigit med 135 från 643tiU 778. En sammanfattanderedogörelse för f 1 y g t r a f i k u t v e c k 1 i n g -en på svenskastatliga flygplatser lämnas i nedanstående tabell. Passagerare' Linjefart Utrikes Fraktgods' (ton) Utrikes Post" (ton) Bruks-, privat- och skolflyg m. m. ' Ankommande och avresande. " Avserperioden 19661969. ' Ankommande och avgående. 1971:1 Bilaga 8 193 Av tabellen framgår bl. a. att antaletankommande och avresande passagerare påluftfartsverkets flygplatser ökade jämfört med år1968. ökningen var i stort sett densamma i både linjefart och chartertrafik ochvar större än genomsnittet om . En särskilt markant ökning noterades förpassagerartrafiken i den inrikes linjefarten och i utrikes charter med16 %. Frakttrafikensutveckling kännetecknas framför allt av den utrikes fraktens starka expansion,som accentuerades mycket kraftigt då ökningen uppgick till 43 %.Däremot stagnerade utvecklingen i inrikestrafiken på i stort sett 1968 årsnivå. Posttrafikens utveckling , , motsvarar utvecklingen underden gångna femårsperioden. Ökningen i antalet landningar mellan åren1968 och uppgick tiU , vilket är endast hälften av den genomsnittligaårliga ökningen under de senaste fem åren.Den viktigaste anledningen till den konstaterade avmattningen ilandningsfrekvensens ökningstakt är att antalet landningar i skol- ochprivatflyg stagnerat . Vad gäller privatflyget liksom bruksflyget bör dock uppmärksammas att en mycketstor del av verksamheten bedrivs på andra än statliga flygplatser. Förtrafikflygets del fortsätter antalet landningar att öka. Linje-ochchartertrafiken uppvisar således en sammantagen ökning med 8 %.Motsvarande ökningstakt för senaste femårsperiod är . Däremot hållerökningen i antalet landningar i linjefart och chartertrafik inte jämna stegmed ökningen i antalet ankommande och avresande passagerare i dessa bådatrafikslag på grand av en successiv övergång till tyngre flygplan med störrelastkapacitet. Denna utveckling har varit särskUt markant vad gällerchartertrafiken, som svarade för av antalet passagerare menendast av antalet landningar. Motsvarande tal för linjefarten är 80 %resp. Äv luftfartsverketoch flygföretagen utarbetade prognoser för trafik-utveckUngen visar bl. a. att antaletutrikes och inrikes passagerare på svenska flygplatser kan komma att öka med 9a fram . I fråga om trafikens fördelning på olikaflygplatser kan nämnas att andel av passagerarfrekvensen har gått uppfrån tiU , medan andelen för minskat från 25 %tiU , främst till följd av överflyttningen av SAS' inrikestrafik till . För BuUtofta har andelen minskat från 18 %till , vilket närmasthänger samman med att dess ställning som charterflygcentrum i landet upphörttill följd av utspridningen av denna trafik till andra flygplatser. Avfraktgodstrafiken har andel ökat från till och Torslandasfrån till . De nämnda fyra flygplatsernasandel av den totala landningsfrekvensen ökade från 7 Riksdagen1971. Prop.1971:1 Bilaga 8 Komnmnikationsdepartcnieiitct 194 Antalet av trafikledningenkontrollerade flygningar i luftledenia i per medeldygn undertoppmåhad har i allmänhet Ökat . Dengenomsnittliga årliga trafikökningen i de mest trafikerade kiftiederna underperioden 19651969 uppgick tiU meUan och . Medelsförbrakning under budgetåren1969/701971/72 För /70fastställdes investeringsramen ursprungligen tiU 35 milj. kr. På framställning av luftfartsverket medgav Kungl. Maj:t en höjning av ramen tiU 36 milj. kr. Genom att uppgörelse med de kommunala intressenterna beträffande planerade investeringar på träffades i ett så sent skede att beslutade arbeten i sin helhet inte kunde färdigställas före utgången av budget /70 uppgick medelsförbrukningen endast till 32 milj. kr. . . För /71fastställdes investeringsramen till 46,3 milj. kr. räknar numed att medelsförbrakningen skäll uppgå till 45,2 milj. kr. För /72föreslår luftfartsverket en investeringsram av 85,8 milj. kr. efter avdrag av de kommunala bidrag som enligt riks dagens beslut skall utgå till investeringarna'. . - framhåUeratt utvecklingen under de senare årens utpräglade högkonjunktur haröverträffat trafikprognoserna. Flygföreta-gen har därför i snabb takt utökatsin transportkapacitet och i hög grad övergått till jetflygplan, som ställerstörre krav på markorganisationen än tidigare generationer av flygplan. Utvecklingenhar något bromsats av att , tUl följd av förbudet för reguljär luftfart medflygplan på , för tiUfillet inte kunnat genomföra sina planer attinföra jetflygplan. Kravet på driftekonomi, större transportkapacitet ochfömyad flygplanflotta medför emellertid att avser att inom några åranskaffa jetflygplan för inrikestrafik med gynnsammare buller-karaktäristika. Verkets målsättning äratt jetflygplan med kapacitet för ca 100 passagerare skall kunna tas emot påsamtliga primärflygplatser. Detta medför behov av ökade banlängder samt ökadbärighet på banorna vid flera flygplatser. Vidare krävs flera och störreuppställningsplattor samt utökad och förbättrad fordons- och maskinpark försnöröjning, mätning av banornas bromsverkan samit brand- och räddningstjänst.Härtill kommer behov av utökade driftbyggnader, förråd, garage och verkstäder,ny eller förbättrad instrumentinflygningsulnistiiing vid de flestalandningsbanor samt förbättrade meteorologiska instrament. 1971:1 Bilaga 8 195 Vidare är målsättningen atttrafikökningen skaU få fortsätta utan sådana hämmande restriktioner, somorsakas av flygplatsens bristande kapacitet. Detta medför krav på väntslingorintiU startbanorna och krav på taxibanor vidvissa flygplatser samt utökning av stationsbyggnader, körvägar ochbUparkeringsplatscr. Målsättningen är även att förbättra ochmodernisera den radiotekniska utrustningsom erfordras för att tillgodose de större ki-av på radiokommunikation,navigering och trafikövervakning som ställs av ökat antal flygplan i luftrummetoch förhöjda prestanda hos dessa flygplan.