prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — utsträckning understiger det uppsatta målet om500 miljoner pund. Under inverkan av paritetsförändringarna i ochVästtyskland 1969 och den snabba förbättringen i utrikeshandeln under slutet av 1969 flödade en mängd kortfristigt kapital tUlStorbritannien och möjliggjorde mycket stora avbetalningar på intemationella lån. Kapitalinflödet minskade dock efter hand , möjligen med undantag , under intryck av diskontosänkningar na och den allmänt matta ekonomiska utvecklingen i . Alltsedan hösten 1969 harlöner och priser stigit mycket snabbi trots att produktionen ökat obetydligtoch arbetslösheten varit hög. Den ursprungliga impulsen kan kanske sökas i deprisstegringar som följde av devalveringen 1967 och efterföljande höjningar avindirekta skatter. Löneökningarna fram till mitten av 1969 hölls samtidigttillbaka av regeringens inkomstpolitik och realinkomstutvecklingen var svag.Krav pä allt högre löneökningar ackumulerades. föreföll regeringenspris- och inkomstpolitik sakna all kraft och dessutom erhöll offentiigtanställda kraftigt förbättrade lönevillkor. Andra fackföreningar begärde, ocherhöll också, stora lönepåslag. Denna utveckling fortsatte under 1970 med lönekrav i storleksordningen 1540 0/0mot normalt under 60- talet 515 0/0. Den genomsnittiiga timförtjänsten i industrin torde 1970 ha stigit med ca 14 0/0, medan lönesumman i samhället ökade några pro centenheter långsammare. Priserna steg naturligtvis snabbt, och i en över året ökande takt, eftersom de ökade lönekostnaderna inte i någon ut sträckning kunde kompenseras av produktivitetsstegringar. Konsument priserna låg 7,4 0/0 över motsvarande månad 1969. En bidragande förklaringtill att arbetslösheten ej inverkade dämpande på lönekraven är att den var såojämnt fördelad över produktionssektorer och geografiska regioner. Inom vissadelar av verkstadsindustrin och i den kemisk-tekniska industrin rådde underhösten brist på arbetskraft, medan arbetslösheten var mycket hög i gruv-,byggnads- och varvsindustrin. I sydöstra delen av landet var arbetslösheten inovember 1,6 0/0, medan den i var 7,0 0/0. Budgeten för finansåret1970/71 siktade tUl att konsolidera det förbättrade betalningsläget samtidigtsom man lättade något på den ekonomiska politiken, framför allt för attstimulera investeringarna. Kreditvolymen skulle tillåtas växa med 5 0/0, underbudgetåret och diskontot, som hade sänkts med 1/2 0/0, sänktes iapril med ytterligare 1/2 0/0 till 7 0/0. Den privata konsumtionen fick ocksåen injektion genom smärre lättnader i den direkta skatten. I slutet på oktober 1970lade den konservativa regeringen, som tillrätt efter parlamentsvalen ,fram en s. k. "minibudget". I första hand innebär den att vissaåtgärder som utiovats i valrörelsen vidtas och konjunkturutvecklingen påverkasinte i så hög grad, i varje fall inte på kort sikt. De flesta åtgärderna träderi kraft först /72. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 44 fentliga utgiftsökningarna dämpas ochinkomstbeskattningen sänks både för företag och enskUda personer med 2 1/2procentenheter. Dämpningen i de offentiiga utgifterna budgetåret1971/72 föreslås uppgå till lika mycket somskatteminskningen och påverkar en rad olika poster i den statliga budgeten,varav en del skall nämnas. Försvarsutgiftema och utgifter för förstatligadeindustrier skärs ned, jordbrukarstödet minskar och importavgifter påjordbruksvaror införs. De sociala förmånerna begränsades sä tillvida somavgifterna ökades för medicin, tandläkarbesök, skolmåltider m. m. Den årliga ökningenav de offentliga utgifterna /75 avses bli 2, 8 o/o mot tidigareplanlagda 3,5 o/o. För näringslivet innebarbudgetförslaget utöver skattesänkningen att statens investerinsbidrag slopades.I stället skall investeringsverksamheten gynnas av fömänligareavskrivningsregler. De föreslagna åtgärderna beräknas varabudgetneutrala och det finns kanske inte så stor anledning att tro att effektenpå den inhemska efterfrågan skall bli särskilt expansiv. Omläggningen kan inteväntas gynna låglönegrupperna i samhället, för vilka konsumtionsbenägenheten ärstörst. En gynnsam effekt kan tänkas bli en högre investerings villighet inomindustrin. I anslutning till budgetförslaget skärpteskreditpolitiken något genom att likviditetsreserverna för bankerna höjdes,därigenom undanhållande ytterligare för utlåning.Bankernas utlåningsvolym hade frän stigit nästandubbelt så snabbt som regeringen avsåg i aprUbudgeten. TUlväxten avpenningmängden skulle /71 inte fä överstiga 5 o/o och denkraftiga stegringen ansågs utgöra ett hot motmöjligheterna att dämpa inflationstakten. De nya skattereglerna ger ocksåföretagen ökad likviditet. Den ekonomiska utvecklingen under 1971förefaller att kunna bli mera expansiv än . Reallönerna harförstärkts avsevärt och den privata konsumtionen visade klara uppgångstendensermot slutet av 1970 och kan förväntas öka med 4 o/o 1971. En mindre del av dennauppgång avser dock sådan konsumtion som /71 bekostades avstaten. Investeringarna torde komma att växa med 34 o/o. Statligainvesteringar förutses öka, industriinvesteringarna förmodas bli stimuleradeav de finanspolitiska åtgärderna och bostadsbyggandet expanderar. Den totalaproduktionen väntas komma att stiga med 23 o/o, eller ungefär lika snabbt somgenomsnittet . Arbetslösheten skulle emellertidmed denna utveckling fortfarande bli hög. Stegringstakten för löneroch priser torde fortsätta att vara hög även om det förefaller rimligt atträkna med en viss nedgång i ökningstakterna åtminstone mot slutet av året.Regeringen har för avsikt att bl. Bil.1 Preliminär nationalbudget 45 genom lagstiftning etablera regler för parternasuppträdande pä arbetsmarknaden. Det är möjligt att detta kan leda till ettmera stabilt läge och kanske också verka något dämpande på löneutvecklingenunder året. Den ekonomiska politiken lär heller knappast bli mera expansiv medtanke på den nuvarande inflationsgraden. Exporten visade tecken på attbörja öka igen och förväntas en värdeökning på 78 0/0 och mindremarknadsförluster än 1970. Importvolymen torde öka snabbare än 1970 på grundav den förväntade uppgången i den inhemska efterfrågan men i värde väntasökningen bli något lägre än 1970, eller ca 9 0/0. Denna handelsutvecklingskulle leda till ett obetydligt underskott i handelsbalansen och även omtjänstebalansen förutses ge fortsatt höga överskott blir bytesbalansöverskottetsannolikt lägre än . Den ekonomiskaexpansionen i har såväl som 1970 varit mycket stark.Restriktionerna på tillväxten har både under första och andra halvåret 1970främst återfunnits på utbudssidan. Kapacitetsutnyttjandet har under1970 legat på en osedvanligt hög nivå. Flaskhalsar inom produktionen haråterspeglat sig i produktivitetsutvecklingen. Produktionen per anställd,vilken 1969 steg med knappt 7 0/0, torde ha vuxit med ca 4 0/0.Industriproduktionen beräknas ha ökat med ca 6 0/0 mot 13 0/0 1969. Specielltsnabbt, eller med drygt 10 0/0, har produktionen av investeringsvaror stigit.Sett från efterfrågesidan har de mest påtagliga drivkrafterna varit den privatakonsumtions- och investeringsefterfrågan. Totalt växte bruttonationalprodukten1970 med ca 5 0/0 att jämföra med 8 0/0 1969. Detta motsvarade ungefärkapacitetstillväxten. visade det rådandeefterfrågetrycket tecken till att ha lättat. Den utländska orderingången avtogsamtidigt som den inhemska låg kvar på nivån från halvårsskiftet 1970.Orderingången på investeringsvaror, vars tillväxt bromsades upp under loppet av1970, låg på samma nivå som fjärde kvartalet 1969. Underhösten 1970 var dock orderstocken inom industrin alltjämt högre än toppnoteringenfrån föregående högkonjunktur och motsvarade ungefär fyra månaders produktion.De länga leveranstiderna visade endast svaga tecken till att förkortas. Endastinom två branscher, förutom järn och stål även skoindustrin, föranleddeefterfrågeutvecklingen vissa produktionsinskränkningar. Pris- ochkostnadsökningarna har varit ovanligt höga . Sålunda har t. ex.byggkostnaderna ökat med över 15 0/0 och priserna inom investeringsvamsektornmed inemot 10 0/0. Konsumentpriserna har däremot inte vuxit i samma snabbatakt. t. o. m. oktober steg konsumentpriserna med ca4 0/0. I avsikt att mot- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 46 verka prisstegringarna skärptes den ekonomiska politikenunder . Blandde åtgärder som vidtogs märks en 10-procentig extraskatt . Extraskatten, vUken avsersåväl företag som fysiska personer, kommer att återbetalas då konjunkturlägetenligt regeringens bedömningar så medger, dock . Vidare ändrades avskrivningsreglernaför investeringar i maskiner och andra byggnader än bostäder. För debestäUningar som görs inom denna sektorunder perioden skall linjär avskrivningtiUämpas i stället för regressiv. Medan extraskatten väntas öka statensintäkter med ca 4,5 miljarder beräknas deändrade avskrivningsreglerna ha medfört att investeringar för 34 miljarder DMuppskjutits till 1971. Vidare har ett antal statligabeställningar senarelagts. Även nedskärningar av vissa föreslagna budgetutgifterhar skett. För visade budgeten ett överskott om knappt 2 miljarder mot ett ursprungligt beräknat underskottom knappt 3 miljarder . Den offentliga konsumtionen 1970 växte endastmed knappt 3 o/o. De offentliga investeringarna steg däremot kraftigt trotsatt ett flertal statliga investeringsprojekt uppsköts till 1971. Uppgången harfrämst gällt för den ddstatiiga nivån. Kreditpolitiken harunder 1970 alltmer inriktats på att begränsa likviditeten inom näringsliv ochbanker samt att söka bromsa inflödet av utländskt kapital. Likviditetskvoterna höjdes kraftigt i juli1970 och har därefter ytterligare skärpts i vad avser innehav av utländskt kapital.Samtidigt sänktes diskontot efter en höjning om i mars1970 med en halv procentenhet till 7 o/o. sänktes diskontot i tvä steg medytterligare sammanlagt en procentenhet. Dessa diskontosänkningar, vilka kansynas stå i elt visst motsatsförhållande till strävandena att dämpainvesteringsefterfrågan, förklarades i första hand med behovet alt minskaklyftan mellan den västtyska och den internationella räntenivån. Dettamotsatsförhållande kan sägas belysa en avde grundläggande svårigheterna i västtysk konjunkturpolitik undersenare är, nämligen att kombinera ansträngningarna att dämpa den inhemskahögkonjunkturen med åtgärder ägnade att minska överskottet i den externabalansen. Bakom den enligtvästtyska förhållanden höga prisstegringstakten har legat kraftiga nominella lönestegringar.Lönekostnaden per producerad enhet beräknasha stigit med ca 10 o/o . De nominella löneökningarna kanskattas tUl ca 15 o/o. Trots skärpningen av finanspolitiken synes de realadisponibla inkomsterna ha ökat med ca 7 o/o. Än snabbare eller med ca 8 o/o,torde den privata konsumtionen ha stigit. Speciellt snabbt växte konsumtionenav varaktiga konsumtionsvaror. Den nedgång av sparkvoten som sålunda skett kansynas förvånande med tanke på den snabba inkomstökningen inom hushållssektorn.En 1 Preliminär nationalbudget 47 förklaring kan vara alt förväntningar omytterligare prisökningar verkat i konsumtionsfrämjande riktning. Trycket påarbetsmarknaden lättade något . Efterfrågan på arbetskraftvar emellertid alltjämt synnerligen stark. Vid utgången av november gick det5,2 lediga platser på varje arbetslös, att jämföra med 6,2 vid motsvarandetidpunkt 1969. Antalet utländska arbetstagare uppgick till ca 2miljoner, vilket var den högsta siffran . Medundantag för vintermånaderna har arbetslösheten varierat kring 0,5 0/0. De fasta investeringarnahar vuxit i snabb takt , eller med ca 9 0/0. Speciellt snabb harmaskininvesteringarnas ökningstakt varit. Under loppet av 1970 har docktillväxttakten successivt avtagit. Flera faktorer torde ha bidragit till dennautveckling. Förutom de effekter som de ändrade avskrivningsreglerna haft kan ävende sjunkande företagsvinsterna, liksom tecknen till en avtagande lotalefterfrågan, ha spelat in. Lageruppbyggnaden har markant avtagit under 1970.Omslaget i lagercykeln synes ha skett 1969.Speciellt snabbt synes dock lagerinvesteringarna ha sjunkit . Medan lageruppbyggnadens andel av bruttonationalprodukten 1969uppgick till 2,7 0/0 synes motsvarande siffra för ha stannat vidca 1,7 0/0. Detta innebär att förändringen i lagcruppbygg-nadstakt mellan 1969och 1970 motsvarat drygt 30 0/0 av förändringen i bruttonationalproduktenstillväxt mellan . Den västtyska exportenväxte i volym något långsammare än världshandeln, eller med knappt 9 0/0. Denvärdemässiga uppgången uppgick dock till ca 17 0/0. Den sålunda kraftigaprisuppgängen mätt i dollar torde i stor utsträckning vara en följd avrevalveringen . Den svaga volymuppgången kan förklaras av en vissförsämring av konkurrenskraften liksom av den kraftiga inhemska efterfrågan. Istort sett samma förhållanden torde förklara den snabba importökningen underförsta . avtog importens tillväxttakt, delvissom en följd av lagerutvecklingen. steg importen med ca 20 0/0i värde och 14 0/0 i volym. Jämfört med 1969 innebar denna utveckling attöverskottet på handelsbalansen i stort bibehölls. Genom ett kraftigt underskottpå tjänstebalansen sjönk dock överskottet på bytesbalansen avsevärt.Överskottet kan skattas till 3,5 miljarder att jämföra med 5,9miljarder . Jämfört med 1969 harförändringarna på kapitalbalansen varit stora. Den tidigare omfattande ochföre revalveringen statligt stödda långfristiga kapitalexporten har under1970 sjunkit avsevärt. Den långfristiga kapitalexporten uppgick under periodenjanuarioktober till något mer än 4 miljarder mot ca 16 miljardermotsvarande period 1969. Därutöver har det kortfristiga kapitalinflödetkraftigt tilltagit. Nettoeffekten av bytes- och kapitalbalansens utveckling1970 har blivU Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 48 en kraftig ökning av valutareserven. Denna varvid utgången av i nivå med storleken före revalveringen. Bedömningarna av denekonomiska utvecklingen är i hög grad avhängiga av hur faktorer somomslaget i lagercykeln, den vikande orderingången och sjunkandeinvesteringsbenägenheten tolkas. Enligt en investeringsenkät utförd avIFO-institutet i kommer industriinvesteringarna att öka 1971 med endast8 o/o i värde att jämföra med över 20 o/o 1970.1 volym räknat skuUe detta kunnainnebära att industriinvesteringarnas tillväxt nästan helt upphör. Osäkerhetenom den ekonomiska politikens uppläggning komplicerar ytterligare bUden. Enligtföreliggande budgetförslag förutses ett budgetunderskott om ca 3 mUjarderDM, dvs. en omsvängning av saldot med ca 5 miljarder. Budgetförslagetförutsätter att såväl extraskatten som de tillfälliga avskrivningsreglernaavskaffas respektive . Vidare kommer, om inga nyafinanspolitiska åtstramningar genomförs, en rad uppskjutna offentligainvesteringar att igångsättas. Mot dessa lättnader står de målsättningar förden ekonomiska tillväxten som regeringen uppställt . Enligt dessamålsättningar skall bruttonationalprodukten öka med 3 till 4 o/o i volym.Vidare förutsätts den privata konsumtionens tillväxt halveras ochkonsumentprisstegringen stanna vid ca 3 o/o. Mycket talar för att ytterligareskärpningar av den ekonomiska politiken kan krävas för att uppnå dessamålsättningar. Av skäl som redovisas idet följande kan bruttonationalprodukten snarare antas växa med 4 o/o än med 3o/o. Det bör dock, som framgått, betonas att vissa faktorer talar för attutfallet kan komma att bli lägre. Lagerinvesteringarna kan t. ex. bli meranegativa än vad som här förutsatts med åtföljande effekter på produktion ochsysselsättning. En fortsatt stram kreditpolitik kan också i kombination medsjunkande kapacitetsutnyttjande leda till en direkt uppbromsning avinvesteringsaktiviteten. Den här antagna meraoptimistiska synen motiveras bl. a. av det expansiva inflytande på den privatakonsumtionen som de kraftiga löneökningarna torde fä. Inom metallindustrin,vilken utövar ett ledande inflytande på lönemarknaden, har denavtalsmässiga löneökningen faststäUts tiU i runt tal 12 o/o. Vidaretalar vissa skäl för att företagens likviditet, trots sjunkande vinster ochtemporärt ökade företagsskatter, inte är påtagligt låg. En orsak till dettatorde vara att den förda kreditpolitiken delvis motverkats av inflödet avutländskt kapital. En ytterligare anledning tUl att tro på en starkareekonomisk aktivitet är det förutsedda expansiva inflytandet frän den offentligasektorn. De offentliga investeringarna kommer enligt föreliggandebudgetberäkningar att öka 1971 med 6 o/o och den offentliga konsumtionen med 5till 6 o/o. Under dessaförutsättningar kan industriproduktionen 1971 beräknas växa med ca 4 o/o. Industriinvesteringarnas tillväxt föratses kraftigt ' För en utförligare redogörelse hänvisas tillavsnittet om betalningsläget 1970. Bil.1 Preliminär nationalbudget 49 bromsas upp, medan däremot bostadsbyggandet kanväntas öka i relativt snabb takt. Den privata konsumtionen torde visserligenväxa långsammare än 1970, men dock en eller ett par procentenheter snabbare änden totala produktionen. Prisstegringstakten kommer sannolikt att alltjämt varahög. Speciellt byggkostnadernas ökningstakt antas dock sjunka markant. Denekonomiska utvecklingen under loppet av 1971 torde kännetecknas av en snabbareexpansion än under dess senare del. Både export och importföratses i värde öka ungefär hälften sä snabbt som 1970.1 volym kan nedgången iexporttillväxten skattas till och i importtillväxten . Handelsbalansens överskott skulle därmed bli i stort settoförändrat. Inte heller för bytesbalansens del antas några större förändringarjämfört med . Efter devalveringen iaugusti 1969 introducerades ett stabiliseringsprogram vars syfte var att dämpaden inhemska efterfrågeökningen, i synnerhet för privat konsumtion, och beredautrymme för en förbättring av utrikeshandeln. Den ekonomiska utvecklingen motslutet av 1969 och visade sig i huvudsak följa den önskadeinriktningen. ökade exporten synnerligen snabbt ochinvesteringarna expanderade kraftigt, medan den privata konsumtionen stegmycket moderat. Pris- och löneökningarna blev dock avsevärt större än vad somförutsatts i stabiliseringsprogrammet. Frän avtog den utländskaefterfrågan ganska markant och exportuppgången bromsades upp under återstodenav . I syfte att hålla investeringsverksamheten uppe på en hög nivå ochstimulera den privata konsumtionen lättades den ekonomiska politiken, framförallt kreditpolitiken, avsevärt . Investeringarna växte i fortsatt hög takt, om man bortser frän bostadsbyggandet som ökadesvagt, och uppgången av de fasta investeringarna blev drygt 7o/o. Den privata konsumtionen ökade också snabbare ochökningstakten för hela 1970 beräknas tUl nästan 4 o/o. Bruttonationalprodukten1970 beräknas ha varit 6 o/o högre än 1969. Den ekonomiska politikenvar kraftigt återhållsam , även om kreditpolitikenpunktvis lättades något för att underlätta finansieringen av varuexporten ochbostadsbyggandet. Reglerna för avbetalningshandeln mjukades upp en del, meneffekterna på den privata konsumtionen motverkades uppenbarligen att ett ökatsparande till följd av de sparstimulerande åtgärder som vidtagits istabiliseringsprogrammet. Likviditeten i företagen synes ha varit god ochinvesteringsverksamheten hindrades inte i sä stor utsträckning, utom vad avserbostadsbyggandet, av det för kreditinstitutionerna gällande utlåningstaket. skedde en omläggningav den ekono- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 50 än efter devalveringen hade man nätt överskottpä balansen för den rena varuhandeln med utlandet och det fanns inte längreskäl att så kraftigt håUa tillbaka den privata konsumtionen. Pris- och kostnadsökningarna hade också saktat av. Med tankepå att den utländska efterfrågan var i avtagande och kanske också investeringsefterfrågan fanns det ytterligareanledning att stimulera den inhemska efterfrågan och produktionen.Därigenom skulle man också kunna bromsa dentilltagande arbetslösheten. Framför allt fick kreditpohtiken ändratinnehåll. Det officiella diskontot sänktes i två steg, och oktober med sammanlagt 1procentenhet, till 7 o/o och utlåningsbegränsningenfrån bankerna hävdes. För att något motverka effekten av den senare åtgä.i-den, och för att även fortsättningsvis kunnakontrollera kreditvolymutvecklingen,skärptes minimireservkraven och vidare begränsadesrediskonteringsmöjligheterna. Likaså minskade statens stöd för exportkrediterna. Redan pä sommaren hade den offentligainvesteringsverksamheten fått ett aktivitetstillskott från den under 1969tillskapade konjunkturutjämningsfonden. Avbetalningshandelns bestämmelserändrades ånyo till mindrekontantinsatser och längre återbetalningstid. Denhöga utländska efterfrågan, den dämpade hemmamarknaden, devalveringen av francen och revalveringen avD-marken var faktorer som medverkade till den mycket snabbaexportstegringen . Mellan och första halvåret1970 ökade varuexporten i värde med 33 o/o,medan värdeökningen mellan helåren 1969 och 1970 beräknas tiU 2829 o/o och volymökningen till ungefär 20 o/o. En omedelbareffekt av devalveringen och den av stabiliseringspolitiken dämpade inhemskaefterfrågan blev alt importen steg mycket långsamt fram till mitten av 1970. Därefter tiUtog ökningstakten ganska markant. Den värdemässigaimporten torde ha stigit med ca 18 o/o 1970. Målsättningen om balans i den rena varuhandeln, vilken enhgtfransk officiell uppfattning anses uppnådd när exporten (fob) uppgår till 93o/o av importen (cif), infriades . Därefter skeddeen viss försämring, varför överskottet i förhällande till målsättningen, blevobetydligt. Bytesbalansen gentemot länder utanför franczonen beräknasför 1970 ha givit ett överskott på , eller en förbättringjämfört med på . Förtroendet för francen återvände snabbt.Stora mängder kapital strömmade in i och förstahälften av 1970, som en följd av densamverkande effekten på francens stabilitet av paritetsförändringarnaav francen och D-marken, diskontohöjningen och den gynnsamma utvecklingen hos handelsbalansen. Med undantag för dragningen hos internationellavalutafonden, vilken dock representerade en mindre del avskuldsättningen, återbetalades före halv- 1 Preliminär nationalbudget 51 samtliga de valutalån somupptogs efter devalveringen. Dessutom ökade valutareserverna. Statsbudgeten ärliksom den var balanserad med en inkomst- och utgiftsexpansion påungefär 9 o/o, eller lika mycket som man beräknar att brattonationalproduktenskall stiga i löpande priser 1971. En skattereform genomförs med en lättnad avskattebördan på som följd. Inkomstgränserna förskatteskalorna höjs och skattesatsen sänks något. Den gällandeextraskatten på högre inkomster slopas nu helt. I statsbudgeten har manantagit att den privata konsumtionen ökar med 5,1 o/o 1971 och att de totalafasta investeringarna växer med 6,6 o/o, varav för företagens delstegringstakten antas bli 7,4 o/o. Exporten väntas växa med 9,3 o/o ochimporten med 8,7 o/o i volym. Bruttonationalprodukten skulle då i volym ökamed 5,7 o/o. Både pris- och löneutvecklingen förväntas bli avsevärt dämpad iförhällande till 1970. Konsumentpriserna antas komma att öka med 3 o/o mot merän 5 o/o 1970. Timlönerna i industrin väntas stiga med mindre än 8 o/o mot1011 o/o 1970. Pä flera punkter kan detfinnas anledning att tro på en något annorlunda utveckling . Detförefaller inte finnas starka skäl att vänta sig en dämpning i lönekravenframöver och löneökningarna k;in mycket väl bli lika stora som under 1970.Antagandet om nedgången i prisstegringstakten är också optimistiskt, med tankedels på den mycket höga internationella inflationsgraden, dels på deprisstegringar på lantbruksvaror som och i januari 1971genomförts i för att anpassa prisnivån pä dessa varor till EEC:sgemen samma jordbruksmarknad. Det är möjligt att sparkvoten ligger kvar på denhöga nivån och att effekterna av större reallöneökningar därför inteleder till mer än måttliga påslag i förhållande till den officiella prognosenför den privata konsumtionen. Oavsett detta förefaller antagandet omimportökningen lågt och ett par procentenheter större volymökning är troligenett mera realistiskt alternativ. Effekten av detta på handelsbalansen blir dockliten, eftersom exportantagandet verkar en aning pessimistiskt.