prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — /661969/70 har genomförts ell flertalreformer inom sjukförsäkringen. slopades karensdagarna och sjukpenningenhöjdes väsentiigt. Ar 1968 förbättrades läkemedelsraballerna och ersättningenför läkarvårdskostnader höjdes. Sjukförsäkringens utgifler för lilläggssjukpenningoch läkemedelsraballer finansieras emellertid genom arbetsgivar- ochegenavgifter till försäkringen. Detla förklarar varför reformverksamheten inlekommer lill ullryck i anslagsutvecklingen . Frånden har genomförts ell nytt syslem för ersättning för läkarvårdmeddelad av läkare anställda i offentlig tjänst, den s. k. 7-kronorsreformen.Statsmakterna har vidare antagit förslag som avser alt åstadkommastörre jämlikhet mellan män och kvinnor inom sjukförsäkringen. I anslulninglill övergången till obligatorisk särbeskattning har hemarbetande make ulanarbetsinkomst befriats från atl betala sjukförsäkringsavgift. För alt läckaavgiflsbortfallel har statsbidraget lill sjukvårdsförsäkringen höjts.Anslagsberäkningen för långlidsbudgetperioden bygger på oförändradebestämmelser och taxor. Sjukförsäkringsutgifterna beräknas öka med närmare 6o/o , varav ca 2 o/o kan hänföras lill förändringar i folkmängden ochförskjutningar i åldersstrukturen. Detta innebär till följd av statsbidragetskonstruktion alt statsbidraget beräknas öka med 3,5 o/o underlånglidsbudgelperioden. Ulgiflerna inom gruppen totalförsvar avser lill heltövervägande del del militära försvaret. Härutöver ingår civilförsvaret, detekonomiska försvaret samt övriga delar av totalförsvaret. Utgifterna förtotalförsvaret uppgår /72 till ca 13 o/o av de totalaslalsulgiflerna. Försvarels andel av de sammanlagda statliga konsumtions- ochinvesteringsutgiftema är däremot avsevärt högre och uppgår lill ca 35 o/o. Deekonomiska ramarna för det mUitära försvaret och civUförsvaret under budgetåren1968/691971/72 fastställdes genom försvars-Totalförsvar (Milj. kr.,fasta priser) Genom- Utgift Utgiftsförändring till-- Procentu- Genom snittUg 1971/ ------------------------- eU föränd- snittiig procentuell 72 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring procenlueU förändring 73 74 75 76 1971/72 förändring 1965/66 1972/73 1971/72 1969/70 1975/76 + 0,1 6 950 +128 3 3 +1,8 +0,4 Utvecklingen av de militära försvarsutgifterna1971/721975/76 i fasta priser Anslag (prisläge ) Priskompensation m. m. Den justerade utgiftsramen för del militäraförsvaret uppgår för /72 tiU ca 6 165 milj. kr. Utgifterna för militära ändamål utanför ramen främstpensionskostnader och övriga sociala kostnader uppgår tUl ca 385 milj. kr.För civilförsvaret beräknas utgifterna lill ca 110 milj. kr., för delekonomiska försvaret liU ca 135 milj. kr. och för övriga totalförsvarsändamållill ca 155 milj. kr. Beträffande del mUitära försvaret har ulgiflerna /72 beräknats enligl försvarsbeslut. För budgetåren1972/ 731975/76 utgår beräkningarna från den fastställda s. k. planeringsnivån.Denna innebär att den inte justerade utgiftsramen för /72bibehålls oförändrad i fasta priser. För all belysa utvecklingen av de ramreglerade militäraförsvarsutgifterna dels i löpande priser, dels i fasta priser har beräkningargjorts på grundval av de prisanlaganden som tillämpas vid beräkningen avstatsinkomsterna saml av ulgiflerna i de sammanfallande avsnitten. I tabell 3redovisas utgifternas utveckling under förutsättning av oförändrade priserefler utgången av /72. Tabell 4 avser utgiftsutvecklingen ilöpande priser enligl de antaganden om prisutvecklingen som redovisats i annatsammanhang. Tabellerna skUjer sig således enbart i vad avserpriskompensationen. Även för civilförsvaret utgår beräkningarna årsförsvarsbeslut. För /72 upptas anslagsramen för civUförsvarettill 110 mUj. kr., och för de därpå följande budgetåren till 132 milj. kr.Härutöver kommer kompensation för prisstegringar. Utvecklingen av de militära försvarsutgifterna1971/721975/76 i löpande priser 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 Utgiftsram 6 165 6 460 6 665 6 875 7 095 varav priskompensation ( 395) ( 595) ( 800) (1010) (1230) Utgiftsförändring frän föregå ende budgetär +295 +205 +210 +220 För övriga totalförsvarsanslag utgår beräkningarna frånatl de olika aktiviteterna fortlöper på en ungefär oförändrad nivå. 3.4 Kommunikationer och energiförsörjning Denna anslagsgrupp omfattar huvudsakligen ulgiflerna förvägväsendet, de statliga kommunikationsverken postverket, , statensjämvägar, luftfartsverket och vissa investeringsulgifter förSveriges Radio samt vattenfallsverket. Vid bedömningen av den framtida utvecklingen vidoförändrad ambitionsnivå har hänsyn i första hand lagils lill den förväntadeefterfrågeutvecklingen. Som nämnts i avsnitt 1.2 föreligger vissa svårigheterall avgöra vilken investeringsulveckling som krävs för alt anpassa produktionen(utbudet av tjänster) lUl efterfrågan. För att få ell praktiskt användbartkriterium har valls atl i huvudsak låta investeringarna, efler reduktion med enförväntad produktivitetsstegring, förändras i takt med efterfrågeökningen.Vidare har beaktats vissa uppställda program och engångsprojekt. Som exempelkan nämnas SJ:s investeringar för lokaltrafik. Inom vägväsendet beräknas trafiken under denframförliggande perioden öka med ca 4 o/o . I enlighet med den tidigareredovisade metodiken har förutsatts atl vägbyggandel skall öka i takt medtrafikökningen. Även driflulgiflerna påverkas av denna. Vid anslagsberäkningenhar hänsyn tagits lill en förväntad produktivitetsökning. Televerkels investeringar, som /72 uppgårlill ca 675 milj. kr., omfattar investeringar dels i telenätet, dels irundradioanläggningar för distribution av radio- och TV-programmen. Investeringarna i telenätet huvudsakligentelefonapparater och växlar, fjärrförbindelseanläggningar och telefonstationer har bedömts framför allt mot bakgmnd av den väntade telefontrafikutveck- kr., fasta priser) m. m. Teletrafiken förutses öka med ca 4 o/o per år.Häremot har antagils svara en ökning av investeringarna med 2 o/o . Medel har beräknats för en fortsatt utbyggnad avsändarnätet för . Statens järnvägars investeringar för , som beräknats till ca 54 milj. kr. /72, minskar successivtunder perioden. För statens järnvägars övriga investeringar har beräknats enökning i förhållande till en förväntad trafikutveckling. Utvecklingen av luftfartsverkets investeringar dominerasav etl fåtal stora objekt. Medel har bl. a. beräknats för atl under periodenfärdigställa flygfältet , för vissa arbeten på flygfältet ochför en utbyggnad av . Vid beräkningen av medelsbehovel för postverket har hänsynlagils lill trafikutvecklingen och lUl kostnaden för den andra etappen av tiUbyggnadenav poslbankshuset i kvarteret i . I fråga om sjöfarten förutses under den framföriiggandeperioden en fortsatt rationalisering av lots- och fyrväsendel. Medel har vidareberäknats för all anskaffa en ny slalsisbrylare enligl förslag till åretsriksdag. Anslaget till vattenfallsverket beräknas under periodenbibehållas på en hög nivå. Efterfrågeprognosen på elektrisk kraft innebär enökning med drygt 8 o/o . Produktionen harhittills i huvudsak varit baserad på vallenkraftslillgångar. Den väntade starkaökningen av efterfrågan på elkraft kommer emellerlid alt väsentligen läckasgenom utbyggnad av kärnkraft. fram lill 1975/76 beräknas tvåaggregat vid sällas i drift. Flera aggregat beräknas dessutom blipåbörjade . Ulgiflerna för uraninköp varierar påtagligt underperioden och förklarar en stor del av de fluktuationer i utgiftsutvecklingensom förutses. Denna anslagsgrupp domineras av anslaget lill lånefondenför bostadsbyggande, som för /72 föreslagils uppgå till 3 060milj. Bland övriga anslag märks statens bosällningslånefond och lånefondenför kommunala markförvärv. BostadstUläggen för barnfamiljer redovisas undergruppen slöd tUl barnfamiljer. För tioårsperioden 19651974 har uttalat sig förell bosladsbyggnadsprogram på en miljon färdigställda lägenheter. Under deförsta sex åren av , dvs. t. o. m. , beräknas drygt 60 o/oav programmet ha genomförts. För alt målet skall uppnås behövs närmare 100 000 lägenheter igångsättas . Statliga bostadslån från lånefonden för bostadsbyggandeutgår i hu- 2 1971.1 saml. (Milj.kr., fasta priser) Procentu- Genom-ell föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till snittlig 1971/ --------------- procenlueU 72 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring1971/ procentuell förändring 73 74 75 76 721972/ förändring 1965/66 73 1971/72 1969/70 1975/76 3 165 136 +255 +230 +255 4,3 vudsaktill ny- och ombyggnad. Bostadslånels storlek bestäms som en given andel av elti varje särskilt fall framräknat låneunderlag. Vid nybyggnad beräknaslåneunderlagel med utgångspunkt från kostnaden för mark, exploatering avmarken, grundläggning och byggnad. Vid ombyggnad motsvarar låneunderlaget dengodkända kostnaden för arbetet. För kommuner och allmännyttiga förelag uppgårbostadslånet lill 30 o/o av det på della sätt beräknade låneunderlaget, förbostadsrätlsföretag med insyn till 25 o/o, för småhus som skall bebosav låntagaren lUl 20 o/o och i övriga fall till 15 o/o. Återstående del avkapitalbehovet inom låneunderlagel får läckas genom lån på den öppna marknaden. Destatliga lånen löper med ränta som motsvarar statens egen upp-låningsränla medtUlägg för vissa administrativa kostnader. tillämpas en ränta på7,5 o/o. Huvuddelenav det statliga kredilslödet lUl bostadsändamål från bo-sladslånefonden äruppbyggd som ell paritetslånesystem. Systemet omfattar hus som påbörjats efterden och innebär all betalningen av ränta och amortering på delstatliga lånet skall omfördelas i liden enligl särskilda regler. Avsikten ärall kapitalkostnaderna och därmed hyreskostnaderna i hus av äldre årgång skallslå i paritet med kapitalkostnaderna för nybyggda hus. Denna omfördelning skermed hjälp av en av fastställd basannuitet och paritelslal som faststäUsav Kungl. Genomall multiplicera basannuiteten (för flerfamUjshus 5,1 "fo) medlåneunderlagel erhåller man den kapitalkostnad som får belasta huset del förstaårel. Denna s. k. baskostnad skall i första hand läcka kostnaderna förupplåningen på den öppna marknaden. I den mån beloppet inle räcker för allbetala ränta på del statliga lånet enligt de nominella villkoren (7,5 o/oränta) tillförs skillnaden statslånet som en skuldökning. m. del andra året multipliceras basannuiteten först med paritelslalelvarefter den sålunda justerade basannuiteten multipliceras med låneunderlagel.Parilelslalet återspeglar byggnadskostnadsulvecklingen under den lid somförflutit sedan fasligheten färdigställdes ju högre byggnadskoslnader destohögre pariletstal. Vid en fortiöpande bygg- nadskostnadsslegrjngmultipliceras basannuiteten sålunda med ett växande paritelslal.Pariletslånesystemel bygger således på all baskostnaden successivt skall ökaför all efter ell anlal år medge full förräntning av statslånet. Vid fortsattökning av baskostnaderna kan amorteringen av lånet påbörjas och fullföljas iökande takt. Långtidsbudgetensberäkningar av anslagsbehovet grundas på ell anlagande om all det statligtbelånade bostadsbyggandet uppgår lill en våningsyla som svarar mol 87 000lägenheter med genomsnittliga våningsyta. byggandehar antagits representera en oförändrad andel av del totala årligabostadsbyggandet . Om nuvarande tendens att genomsnitlsylan perlägenhet är något mindre än åren 19671968 beslår lorde antaletfaktiskt producerade lägenheter bli något större. Vidare antas beräkningsmässigtalt den nuvarande räntenivån består, all paritelstalen, i enlighet medanlagandel om fasta priser, blir oförändrade, alt genomsniltsbeloppen för destatliga lånen per lägenhet och byggandels fördelning mellan lägenheter ismåhus och flerfamiljshus inle förändras. Anslagettill lånefonden för bostadsbyggande för /72 påverkas av den högaigångsättningen under bl. Nedgången i anslagsbehoven budgetåret1972/73 beror till en del på en förskjutning från slatsbelånal till ickestatsbelånat byggande enligl bosladsbyggnadsplanen för åren 1971 och 1972jämfört med , men återspeglar även atl den tidigare förkortningen avliden mellan färdigställande av husen och utbetalning av lånen förväntas kommaall upphöra. Denanslagsökning som beräknats för budgetåren 1973/741975/76 förklarashuvudsakligen av den skuldökning på paritetslånen som uppkommer genomlångtidsbudgetens anlagande om fasta priser och därmed oförändradeparitelslal. Utgifternaunder denna anslagsgrupp avser huvudsakligen inkomslöverföringar lillhushållen i form av allmänna bambidrag och bostadstillägg för barnfamiljer.Statsbidrag till barntillsyn utgör en växande del av anslagsgruppen. Vidareingår statens kostnader för bidragsförskott (statens andel av kostnaderna förunderhållsbidrag lill barn för vilka ersättning inte har kuimat tas ut av den underhåUsskyldige)och den del av statens bidrag lill social hemhjälp som avser hjälp lillbarnfamiljer. Utgiftsutvecklingenför barnbidragen bestäms av den fastställda bidragsnivån ochbefolkningsutvecklingen. Enligl beslut av riksdag har barnbidragsbeloppethöjts med . för barn och år från den 1 januari 1971.Antalet barn i barnbidragsberättigad ålder kommer atl sliga under den aktuellaperioden. Hänsyn har vid beräkningen tagits även till neltoinvandringen. Stöd till barnfamiljer m. m. (Milj.kr., fasta priser) Procentu- Genomeli föränd- snittlig Genom- Anslag Anslagsförändring till procenlueU 72 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring 1971/ procenlueU förändring 73 74 75 76 721972/ förändring 1965/66 1969/70 1971/72 1975/76 Ar 1969 höjdes bidragsförskotten från 25 o/o lill 30 o/oav basbeloppet. Enligl beslut av förra årets riksdag höjdes bidragsförskottenytterligare tiU 40 o/o av basbeloppet från . Från sammalidpunkt höjdes också maximiåldern för rält tUl bidragsförskott från 16 lill 18år. Genom alt statsbidragen söks av kommunerna för kalenderår i efterskottpåverkar de ändringar som trädde 1971 anslagsbehovet fr. o. /73. Anslaget beräknas öka med ca 75 milj. kr. Bostadstilläggen lill barnfamiljer är inkomstprövade.Inkomstgränserna för oreducerade bostadstillägg ligger från den 1 januari 1971vid en lill slallig inkomstskatt beskattningsbar inkomst på , dvs. enårsinkomst på ca . Arets riksdag har beslutat om att nyssnämndainkomslgräns skall höjas lill , vUket motsvarar en årsinkomst av ca20 . Beräkningen av anslaget tUl bostadstillägg bygger på de beslutadeinkomstgränserna. Det i långtidsbudgeten gjorda antagandet om en vissinkömststegring medför vid oförändrade inkomst-gränser alt anslagsbehovetberäknas minska . Behovet av barntillsyn har alltmera kommit i förgrundennär det gäller samhällets service lill barnfamiljerna. Är 1966 förbättradesbidragen till barnslugeverksamhelen i avsikt alt stimulera kommunerna till ensnabbare utbyggnad av barntillsynen för förvärvsarbetande föräldrar. Bidragetlill anordnande av barnstugor fördubblades och etl särskilt lånestöd infördes.Även driflbidragen förbättrades. En ny betydande höjning av statsbidragen tilldriften av daghem och fritidshem genomfördes . Dessa ålgärderhar bidragit lill en betydande utbyggnad av antalet barnstugeplalser. Antaletplatser i daghem och fritidshem har ökat från ca 16 1965 till ca 50 000år 1971. Del årliga tillskollel av barnstugeplatser beräknas underlånglidsbudgelperioden bli ungefär lika stort som under innevarande budgetår,dvs. ca 13 000. infördes statsbidrag lill kommunalafamiljedaghem. Antalet bidragsberättigade platser i kommunala familjedaghemberäknas öka till ca 30 000 /73. därefter beräknasingen större ökning av plalsanlalel. 3.7 Arbetsmarknad och regionalpolitik Utgifterna för arbetsmarknads- och regionalpolitiken harvuxit myckel kraftigt . Detla är även den ändamålsgmpp somvuxit snabbast , eller med 14,9 o/o. De höjdaanslagen hänför sig främst till ökade insatser vid den höjda taklen iomställningarna inom näringslivet. De är också ullryck för en höjning avambitionsnivån. Till grund fÖr långlidsbedömningen ligger elt antagande omall det sysselsättningsläge som f. n. råder kommer all beslå. För alt uppfyllamålsättningen om en jämnare fördelning av sysselsätlningsmöjlighetema mellanolika regioner och branscher krävs en forlsall utbyggnad såväl i fråga om deålgärder som syftar lill ökad rörlighet mellan yrken och regioner som i frågaom regionalpolitiska insatser. Vad avser de rörlighetsfrämjande åtgärderna förutsätts enforlsall utbyggnad av arbelsmarknadsulbildningen. Antalet personer i utbUdningantas öka med ca 5 000 . Flytlningsbidragen har successivtförbättrats . Delta har medverkat tUl att antalet personer somfåll ekonomiskt stöd i samband med arbete på annan ort har ökat. De sysselsättningsskapande insatserna i form avberedskapsarbeten har beräknats få en i huvudsak oförändrad omfattning.Utgifterna för aUmänna beredskapsarbeten beräknas minska under perioden.Insatserna i form av särskilda beredskapsarbeten för handikappade och svårplaceradeäldre arbetstagare beräknas dock öka i ungefär motsvarande grad. Utbyggnaden avskyddade verksläder antas ske i oförändrad takt. Detla leder lill en fortsallökning av driflbidragen till dessa verksläder. förutses en utbyggnadav den halvskyddade sysselsättningen. Vid långtidsbedömningen har hänsyn inte tagils till denlagstiftning om förbättrat uppsägningsskydd för äldre arbetskraft, varomförslag lagts fram för . Anslagen till kontant stöd vid arbetslöshet beslår avmedel till erkända arbetslöshetskassor, omställningsbidrag, m. m. Riksdagenhar förelagts förslag om införande av två nya dagpenningklasser. (Milj.kr., fasta priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till Procentu- Genom snittiig 1971/ --------------------- ell föränd- snittlig procenlueU72 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ ring 1971/ procenlueU förändring 73 74 75 76 721972/ förändring 1965/66- 73 1971/72 1969/70 1975/76 + 14,9 2 669 +123 +63 +57 +57 +4,5 +2,7 ning av arbetslöshetsstödet enligt förslagel leder tillväsentligt större utgifter . Även därefter beräknasanslaget växa något dels genom ökat antal kassamedlemmar, dels genom ökat anlalpersoner med s. k. äldreslöd. Vad beträffar regional utveckling fastställde riktiinjer för verksamheten omfattande budgetåren1970/71 1972/73. fastställdes en medelsram på 1 200 milj. kr. förolika regionalpolitiska insatser . För budgetåren 1973/741975/76 har antagits oförändrad anslagsnivå. 3.8 Hälso-, sjuk- och socialvård Denna anslagsgrupp omfattar utgifler för statiiga och statsunderstöddavårdområden. Den största posten utgörs av statsbidrag till den psykiatriskasjukvård som sjukvårdshuvudmännen bedriver. Huvudmannaskapet för den psykiatriska sjukvården fördesöver från staten till landslingen och städerna , och Malmöden . Staten bidrar till investerings- och driftkostnader enligtsärskilda avtal, som avser perioden 19671971. Dessa avtal medförde en kraftigutgiftsstegring för staten under /67. Enligt avtalen skall investeringsbidrag för perioden19671971 ulgå med 310 milj. kr. Bidragen är dock indexreglerade varföranslaget för /72 beräknas lill 96 milj. kr. Driftbidraget, somockså är indexreglerat, baseras i princip på den genomsnittiigavårddagkosl-naden vid de statliga sjukhusen året före överlagandel. /72 beräknas driftbidraget tiU 930 milj. kr. Avtalen reglerarstatsbidragen endast t. o. m. . I avsaknad av underlag för beräkningarav ulgiflsulveckUngen har schablonmässigt räknatsmed oförändrad anslagnivå. Ulgiflerna för kroppssjukvård och allmän hälsovård avseren rad centrala och regionala myndigheter på detta område, statliga sjukhus,statsbidrag lill olika former av hälso- och sjukvård saml en viss del avkostnaderna för undervisningssjukhusen. För sjukhuset och akademiskasjukhuset i påverkas utgiftsutvecklingen av den pågående utbyggnaden avsjukhusen. Behovet av medel för lån till byggande av sjukhem för långvarigtkroppssjuka och lättskötta psykiskt sjuka vilka påbörjats före den 1 januari1970 bortfaller långtidsbudgeten omfattar. Detla påverkaranslagsberäkningen för budgetåren 1972/73 och 1973/74. Långivningen har dåomfattat ca 15 000 vårdplatser. Den utveckling som pågår inom nykterhelsvårdenkännetecknas av en ökad inriktning på öppna och frivilliga vårdformer och enminskning av tvångsåtgärderna. minskadetvångsin-lagningarna med 18 o/o under det att antalet frivUliga intagningarökade Hälso-, sjuk- och socialvård kr., fasta priser) Anslag 1971/72 sjukvård m. m. -0,7 med 19 o/o. Denna utveckling antas fortsätta underlånglidsbudgetperioden och antas bl. a. resultera i en fortsall utbyggnad avplalsanlalel vid inackorderingshem för alkoholmissbrukare saml behandlings- ochinackorderingshem för narkotikamissbrukare. Anslagen lill ungdomsvården avser främst de statligaungdomsvårdsskolorna. har kommunernas egna vårdresurserbyggts ul så all man i större utsträckning än tidigare kunnat erbjudaalternativ till vård i ungdomsvårdsskola. har förstärkningen avungdomsvårdsskolornas resurser alltmera inriktats på en utbyggnad av den öppnavården utanför skolorna. Denna vårdform innebär all eleverna är inskrivna vidungdomsvårdsskola men bor i enskilda hem eller mindre enheter och går i skolaeller arbetar på orten. har del årliga antalet placeringar utomskola mer än fördubblats och var antalet elever i öppen vård för förstagången större än antalet elever inom skolorna. Långtidsbedömningen bygger på antagandetatt den Öppna ungdomsvården fortsätter atl byggas ul. Antalet skolor elleravdelningar vid skolor beräknas kunna minskas. För åldringsvården antog riksdag ellreformprogram. Delta omfattade dels en utbyggnad av sjukhemmen förlångtidsvård, dels ökade resurser för social hemhjälp och förbättring avåldringsbostäderna. Den öppna vården har fåll allt större betydelse.Utbyggnaden av den sociala hemhjälpen lill åldringar och handikappade harmedfört atl antalet hjälpta personer stigit från ca 144 1965 till 1970. Genomförandel av delta program har medfört snabbi stigandeutgifter. Utgifterna för budgetåren 1972/731975/76 påverkas av atl antaletpersoner beräknas fortsätta all öka . a.denna bakgrund har förulsells en fortsatt ökning av utgifterna för statsbidragtill social hemhjälp . Samhällets åtgärder för handikappade spänner över en radområden. Den större delen av ulgiflerna härför redovisas underandra ändamålsgrupper. Här redovisas utgifterna för invaliditetsförebyggandeåtgärder, bidrag lill särskolor och vanföreanstalter samt till tekniskahjälpmedel. infördes nya regler för bidragen till hjälpmedel,vilket medfört en mycket kraftig uppgång av anslaget. Denna uppgång beräknasfortsätta . Ökningen sker dock i långsammare takt.Statsbidragen lill driften av särskolor beräknas också öka till följd av denutbyggnad av särskoleverksamhelen som kommit till stånd efler det att lagen omomsorger om psykiskt utvecklingsstörda trädde i krafl . Bidragentill vanföreanstaltema förutsätts dock bortfalla , dåanstalterna övergår lill annan huvudman. I anslagsgruppen ingår slutligen statens kostnader förarbetarskydd. Under senare delen av 1960-lalel har utgifterna för della ändamålökat starkt. Sålunda har arbetarskyddsslyrelsens och yrkesinspektionensmöjligheter att aktivt ingripa på arbetsplatserna ökat. Tillkomsten avarbetsmedicinska institutet innebar en samordning och förstärkning avresurserna för utredning, undervisning och forskning på arbetarskyddsområdet.Ärels riksdag har förelagts förslag om vidgade insatser på della område. Isamband med förslag om elt nytt finansieringssystem för yrkesskadeförsäkringenhar årets riksdag också föreslagils all en arbelarskyddsfond inrättas för nyainsatser i fråga om forskning, utbUdning och upplysning på arbelsmiljöområdet.Fonden skall byggas upp med hjälp av en särskild arbetarskyddsavgift. Dennaavgift innefattar dessutom etl visst bidrag tUl kostnaderna för den verksamhetsom bedrivs av arbetarskyddsverkel och arbetsmedicinska inslilulel. Härutöverhar räknats med en forlsall budgelfinansierad utbyggnad av resurserna förarbetarskydd . har fåll iuppdrag atl överväga organisationen av en fUial i lill arbetsmedicinskainstilulel som beräknas komma lill slånd . Över hälften av ulgiflerna inom anslagsgruppen avserpolisväsendet, som också svarar för ca 60 o/o av antalet sysselsatta inomrättsväsendet.