prop · FU0330 · 1971-12-31 00:00:00 — Motbeslut i jävsfråga får talan föras endast i saraband med talan mol myndighetensbeslut i huvudsaken. Densom för talan i ärende får anlita ombud eller biträde. Den sora har orabudskall dock medverka personligen, om myndigheten begär del. Visarombud eller biträde oskicklighet eller oförstånd eller är han eljest olämplig,får myndigheten avvisa honom som ombud eller biträde i ärendet. Ifråga om lalan mol myndighets beslul atl avvisa ombud eUer biträde äger debestämmelser som gäller talan mol myndighetens beslut i huvudsaken molsvarandetillämpning. 112 Kungl Maj:ls proposition nr 30 år1971 Handling anses ha kommit in lill myndighei, när handlingeneller avi om poslförsändelse, i vilken handlingen är innesluten, kommit behörigtjänsteman till banda. Underrättas myndighet särskill om att telegram tillmyndigheten anlänt till telegrafanstalt, anses telegrammet ba kommit in redannär underrättelsen nått behörig tjänsteman. Kan det antagas att handlingen eller avi om denna viss dagavlämnats i myndighetens lokal eller funnits tillgänglig för myndigheien påpostanstalt, anses den ha kommit in den dagen, om den kommit behörig tjänstemantill banda närraast följande arbetsdag. Telegrara eller annal fjärrskriftsmeddelande skallbekräftas av avsändaren genom egenhändigt undertecknad handling, ommyndigheten begär det. 8§ Är ansöknings- eller besvärshandUng eller annanhandling från någon som saken angår ofullständig och kan bristen avhjälpas påett enkelt sätt, skall myndigheten vägleda , om del behövs för att banskall kunna ta till vara sin rätt. 9§ När myndighet har alt göra med någon sora ej behärskarsvenska språket eller är allvarligt hörsel- eller talskadad, får myndighetenvid behov anlita tolk. Innan myndighet inhämtar yttrande genora remiss, skallmyndigheten noga pröva behovet av ålgärden. Behöver yttrande inhämtas frånflera, skall del göras , om ej särskilda skäl föranleder annat. Om detej är obehövligt, anges i remissen i vilka avseenden och inom vilken tidyttrande önskas saral huruvida mottagaren bör inhämta yttrande från annan. Talan mot sådant beslut av rayndighet sora kan överklagasgenom besvär får föras av den sora beslutet angår, om det gått honom emot. Besvär över myndighets beslut anföres genom att besvärshandlingtillställes den förvaltningsmyndighet eller förvaltningsdoraslol som har attpröva besvären, I besvärshandlingen skall anges det beslut som överklagas. Besvärshandlingen skall ha kommit in frånden dag då klaganden fick del av beslutet, I fråga om beslul, som avserföreskrift till allmän efterrättelse och som ej delges, räknas besvärslidenfrån den Kungl Maj-.ts proposition nr 1971 113 dag då beslutet tillkännagavs. Har beslutettillkännagivils , räknas besvärsliden fördet sista lillkännagivandet. Besvär sora ej anförts i rätt lid upptages ej tillprövning. Har besvärshandlingen före besvärstidens utgång kommit in till denmyndighet som har meddelat det överklagade beslutet, skall besvären ändåupptagas till prövning, 13 § Myndighei, som har alt pröva besvär, kan i avvaktanpå ärendets avgörande förordna alt det överklagade beslutet tills vidare ickeskall gälla. Sökande, klagande eller annan part har rätt att ta del avdel som tillförts ärendet raed de begränsningar sora följer av 39 § andrastycket lagen (1937: 249) ora inskränkningar i rätten att utbekoraraa allraännahandlingar eller av denna paragraf. Myndighet får vägra att lämna ut annat material än allraänhandling under samraa förulsältningar sora enligt nyssnäranda lagrura gäller beträffandeallmän handling. Lämnas sådanl material ut, skall myndigheten om det behövsgöra förbehåll ora hur det får användas. Har rayndigheten vägral alt lärana ul handling eller annatsom tillförts ärendet, skall myndigheten på annat sätt upplysa parten ominnehåUet i materialet, i den raån del behövs för all han skall kunna ta lillvara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för det inlresse somföranlett vägran atl lämna ut materialet. Myndigheten skall vid behov förordnaalt den som erhåller sådan upplysning ej får obehörigen yppa vad han fått veta. Ärende får ej avgöras utan all sökande, klagande ellerannan part underrättats om det sora tillförts ärendet genora annan än honomsjälv och tillfälle beretts honom att yttra sig över del. Myndigheten får dockavgöra ärende ulan atl så sketl, 1. om åtgärdernaär uppenbart obehövliga, 2. om ärendet rörtillsättning av tjänst, antagning för utbildning, utfärdande av betyg,tilldelning av forskningsbidrag eller jämförbar sak och fråga ej är oraprövning av besvär, 3. ora det kan befaras attgenoraförandel av beslutet i ärendet annars skulle avsevärt försvåras eller 4. ora ärendets avgörande ej kan uppskjutas. Undenätlelse enligt första siycket får ske genora delgivning. 114 Kungl Maj.ts proposition nr 1971 Bestämmelserna i 14 § om begränsningar i rätlen alt ta delav det som tillförts ärendet äger motsvarande lillämpning i fråga omunderrättelse enligt första stycket. Vill sökande, klagande eller annan part muntligen lämnauppgift i ärendet, skall tillfälle beredas honom alt göra det, om det kan skemed hänsyn till arbetets behöriga gång. Sådan uppgift antecknas genomrayndighetens försorg i den utsträckning sora del behövs. Beslut,varigenora rayndighet avgör ärende, skall innehålla de skäl sora bestämtutgången. Skälen får dock uteläranas helt eller delvis. 1. om beslutet icke går part emoteller det eljest är uppenbart obehövligt att upplysa om skälen, 2. om beslutetrör tillsättning av tjänst, antagning för utbildning, utfärdande av betyg,tilldelning av forskningsbidrag eller jämförbar sak, 3. om det ärnödvändigt med hänsyn till privatlivets helgd, enskilds behöriga ekonomiskaintresse eller jämförbart förhållande eller 4. om ärendet är så brådskande alt del ej finns tid attutforma skälen. Har skälen utelämnats, bör myndigheten i efterhand om raöjligt upplysa parten omdera, ora han begär det. Sökande,klagande eller annan part skall underrättas om innehållet i beslut varigenomrayndighet avgör ärende, ora del ej är uppenbart obehövligt. Är det uppenbartatl beslutet går honom emot, skall han även underrättas om vad han har alliakttaga vid talan mot beslutet och om skiljaktig mening som antecknats iprotokoll eller annan handling. Underrättelse får ske genom delgivning. Förstastyckel äger molsvarande tillämpning, om annan som får överklaga beslutetbegär att skriftligen få del av delta. Beslut,som till följd av skrivfel, räknefel eller annal sådant förbiseende innehåUeruppenbar oriktighet, får rättas av myndigheten. Om det ej är obehövligt, skallpart lämnas tillfälle att yttra sig innan rättelse sker, Den somuppsåtligen bryter mot förbehåll eller förordnande som meddelats enligt 14 §eller 15 § tredje stycket dömes till böter eller fängelse i högsl , om ejgärningen är belagd med straff i . Denna lag träder i kraft , då lagen(1946: 326) om rätt att i mål och ärenden som tillhöra stats- eller kommunalrayndighetshand- Maj:ts proposition nr 1971 115 läggning insända handlingar med posten ra. och lagen(1954: 355) om besvärslid vid talan mot förvaltande myndighets beslut skallupphöra all gälla. I fråga om besvär över beslul sora raeddelats före den 1januari 1972 gäller äldre besläramelser. Förekoraraer i lag eller annan författning hänvisning tillföreskrift sora ersatts genora bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället dennya bestämmelsen. Härigenom förordnas som följer. Denna lag gäller rättskipning i regeringsrätten,kararaarrätt, skatterätt och länsrätt. Har i lag eller i författning som beslutals av Konungenraeddelats bestämmelse sora avviker från denna lag, gäller den beslämraelsen. Ansökan, besvär, anmälan, underställning och annan åtgärd,varigenom mål anhängiggöres, skall ske skriftligen. Ansöknings- eller besvärshandling från enskild börinnehålla uppgift om hans namn, personnummer, yrke, posladress ochtelefonnummer. Hand-Ungen skall vara egenhändigt undertecknad av honom ellerhans ombud. I ansöknings- eller besvärshandling eller därmed jämförlighandling anges vad sora yrkas samt de omständigheter som åberopas lill stödhärför. I besvärshandling anges dessulom det beslut mot vilket talan föres. Sökande eller klagande bör vidare uppge bevis som han villåberopa och vad han vill styrka med varje särskill bevis. Maj.ts proposUion nr 30 år1971 6§ Är ansöknings- eller besvärshandling så ofullständigatt den icke kan läggas till grund för prövning i sak, förelägger rättensökanden eller klaganden att avhjälpa brislen vid påföljd althans talan annars ej upptages lill prövning. 7 § Mål upplages ej till prövning, om ansökan, besväreller annan åtgärd, varigenora raål anhängiggöres, ej sketl inora föreskriventid. Är fråga ora besvär över förvaltningsrayndighets beslut och harbesvärshandlingen korarait in till förvaltningsmyndigheten före besvärstidensutgång, skall besvären ändå upptagas till prövning. 8§ Rällen tillser att raål blir så utrett sora dessbeskaffenhet kräver. Vid behov anvisar rätten hur utredningen bör kompletterasoch avvisar överflödig utredning. Förfarandel är skriftligt. I handläggningen får ingå muntlig förhandling beträffandeviss fråga, när del kan antagas vara lill fördel för utredningen. I kammarrätt, skatterätt och länsrätt skall muntligförhandling hållas, om enskild som för talan i målet begär det och ejförhandlingen är obehövlig eller särskilda skäl talar raot det. Ansöknings- eller besvärshandling eller annan handling,varigenora raål anhängiggöres, och det som hör till den tillställes motparteller annan raot vilken åtgärd ifrågasattes. Rätlen förelägger därvidmottagaren atl svara inora vid påföljd alt målel ändå kan komma attavgöras. Första styckel äger ej lillämpning, 1. om det äruppenbart att talan ej kan bifallas eller att underrättelse ej behövs eller 2. om del kan befarasatt underrättelse skulle avsevärl försvåra genomförandet av beslut i målet. Beslämmelserna i 43 § ora begränsningar i rätten alt tadel av del sora tillförts målet äger motsvarande tillämpning i fråga omundenätlelse enligt första styckel. KunglMajits proposition nr 1971 117 Densom förelagts atl svara skall göra det skriftligen, ora ej rätten förordnarall svaret får läranas vid muntlig förhandling. Densom svarar skall ange huruvida han medger eller bestrider yrkandena i måleteller, om målet anhängiggjorts genom anmälan eller underställning, huruvidahan godtager eller motsätter sig ålgärd sora ifrågasattes. Om han bestrideryrkande eller motsätter sig ifrågasatt ålgärd, bör han ange skälen härför ochde bevis sora han vill åberopa. Svarskall innehålla uppgifl om vilket mål det hänför sig till. Rättenger sökande eller klagande tillfälle att la del av svar och del som hör tilldel och att inora yttra sig skriftligen över detta, om det ej ärobehövligt. Rätlen får förelägga honom att ytlra sig över svaret vid påföljdatt målet ändå kan koraraa att avgöras. Beslämmelsernai 43 § ora begränsningar i rätten att ta del av det som tillförts målet ägermotsvarande lillärapning i fråga om underrättelse enligt första stycket. Omdet behövs, inhämtar rätten yttrande från förvaltningsmyndighet som tidigarebeslutat i saken. Tillmuntlig förhandling kallas sökande eller klagande och den som har att svara imålel, ora ej särskilda skäl talar däremot. Enskild får föreläggas attinställa sig personligen vid vite eller vid påföljd av att hans utevaro ejutgör hinder för målets vidare handläggning och avgörande. Enskildpart, som inställt sig lUl muntlig förhandling, får tillerkännas ersättning avallraänna medel för kostnad för resa och uppehälle, ora rätten finner att hanskäligen bör ersättas för sin instäUelse. Rätten får bevilja förskott påersättningen. Närmare bestämmelser ora ersällning och förskott meddelas avKonungen. Ifråga om offentlighet och ordning vid muntlig förhandling gäller 5 kap. 15 och9 §§ i tiUämpliga delar. Ulöver vad sora följer av 5 kap. 1 §rättegångsbalken får rätlen förordna om handläggning inom stängda dörrar, oradet behövs av hänsyn till privalivets helgd eller enskilds behöriga ekonoraiskaintresse. 17 § Vid muntlig förhandling föres protokoll. Protokolletskall innehålla redogörelse för förhandlingens gång och för Maj:ts proposition nr 30 år1971 den ulredning som förebringas vid förhandlingen. I prolokollelskall antecknas vad som förekoraraer vid förhandlingen i fråga ora yrkanden,medgivanden, bestridanden, invändningar och vilsordanden. Innan mål avgöres, skall part ha fått kännedom om det somtillförts raålet genom annan än själv och haft tillfälle att yttra sigöver det, ora ej särskilda skäl talar däreraot. Skriftlig handling, som åberopas till bevis, skalltillställas rätten utan dröjsmål. I fråga om sådant bevis gäller i övrigt 38kap. 15, 7 och 8 §§ i tillämpliga delar. Ersällning tillannan än part för tillhandahållande av skriftlig handling utgår dock alllid avallraänna medel. Åberopas tiU bevis föreraål, sora lämpligen kan ges inlill rätten, skall föremålet utan dröjsmål överlämnas dit. I fråga om sådantbevis gäller 39 kap. 5 § i tillämpliga delar. Ersättning tillannan än part för tillhandahållande av föremål utgår dock alltid av allraännamedel. Äberopar part skriftlig handling eller föremål till bevis,får rätten förelägga honom att inom viss lid lillslälla rätlen handlingeneller föremålet vid påföljd att målet ändå kan komma att avgöras. Rällen får förordna om syn på stället för besiktning avfastighet eller plals eller av föremål som ej lärapligen kan ges in lillrätten. Vid sådan syn får yrkeshemlighet röjas endast om det finns synnerUganledning därtill. I fråga om syn på stället gäller bestämmelserna omrauntlig förhandhng i tillämpliga delar. Rätlen får inhämta yttrande över fråga, som kräversärskild sakkunskap, från myndighet, tjänsteman eller den, som annars har attgå lill banda därmed, eller anlita annan sakkunnig i frågan. I fråga om sakkunnig gäller 40 kap. 27 och 12 §§rällegångsbalken i tillämpliga delar. Ersättning för utiålande av myndighet, tjänsteman ellerden som eljest har att gå till banda med yttrande utgår endast ora del ärsärskilt före- Maj.ts proposition nr 1971 119 Annan sakkunnig är berättigad lill ersällning avallmänna raedel för sill uppdrag. Rätten får bevilja förskott på sådanersättning. Rätlen får förordna ora förhör med vittne eller sakkunnig.Sådant förhör äger rura vid muntlig förhandling. Förhöret får hållas under edeller försäkran. Om förhör gäller 36 kap. 118 och 2023 §§ saml 40 kap. 911,1316 och 20 §§ i lillärapliga delar. Vittne eller sakkunnig har rätl till ersättning avallmänna medel för kostnad för sin inställelse. Rätten får bevilja förskott påersällning för kostnad för resa och uppehälle. Närmare bestämmelser omersättning och förskott raeddelas av Konungen. Har vittnet eller den sakkunnige inkallals på begäran avenskild part och visar det sig all parlen saknade godtagbart skäl för sinbegäran, får rätten ålägga atl återbetala ersättningen till statsverket. Finner skatterätt eller länsrätt att förhör raed vittneeller sakkunnig lärapligen bör hållas av annan skatterätt eller länsrätt, fårrällen efter sararåd raed denna besluta härora. I fråga ora bevisupptagning enligt första slyckel gäller35 kap. 10 och 11 §§ i tillämpliga delar. Dorastol, som har all pröva besvär, kan i avvaktan påmålels avgörande förordna att del överklagade beslutet tills vidare icke skallgälla och även eljest förordna rörande saken. Rättens avgörande får ej gå utöver vad som yrkats i målet.Om det föreligger särskilda skäl, får dock rätten även ulan yrkande beslutatill det bättre för enskild, när det kan ske utan raen för raotstående enskiltintresse. Rättens avgörande av raål grundas på vad handlingarnainnehåller och vad i övrigi förekommit i målet. Av beslutet skall fraragå vilka skäl som bestämt utgången. 120 Kungl Maj:ts proposition nr 1971 Beslul,varigenom rätten avgör målel, lillställes part genom handling som fullständigtåterger beslutet och skiljaktig mening, där sådan förekommit. Beslutet skalldessutom innehålla upplysning ora vad den skall iakttaga som vill anföra besväröver beslutet. KrävessärskUt tillstånd för prövning av besvär till regeringsrätten, skallkamraarrättens beslut innehålla uppgift härom och om de grunder på vilka sådanttillslånd meddelas. Beslut,som lill följd av skrivfel, räknefel eller annal sådant förbiseende innehålleruppenbar oriktighet, får rättas av doraslolen. det ej är obehövligt, skalltillfälle lämnas part atl ytlra sig innan rättelse sker. Molskatterätts och länsrätts beslul föres lalan hos kammarrätt. Mot kammarrättsbeslut föres talan hos regeringsrätten. Talan föres genom besvär. Motbeslut, sora ej innebär atl målel avgöres, får lalan föras endast i sambandraed talan mot beslut i huvudsaken. Talan får dock föras särskill när rätten 1. ogillat invändning ora jäv raot ledamot av rätteneller invändning om atl hinder föreligger för talans prövning, 2. avvisat orabud eller biträde, 3. förordnal rörande saken i avvaktan på måletsavgörande, 4. förelagt någon atl medverka på annal säll än genominställelse inför rätten och underlåtenhet att iakttaga föreläggandet kanmedföra särskild påföljd för honom, 5. utdömt vite eller annan påföljd för underlåtenhetatt iakttaga föreläggande eller ådömt straff för förseelse i förfarandet ellerålagt vittne eller sakkunnig alt ersätta kostnad som vållats genom försummelseeller tredska, 6. förordnat angående undersökning elleromhändertagande av person eller egendora eller om annan åtgärd med raotsvarandesyfle, 7. förordnal angående ersättning för någons medverkani målel eller 8. avslagit begäran om biträde eUer till biträdeförordnal annan än den som begärts. Molbeslul, varigenom mål återförvisas till lägre instans, får talan föras endastom beslutet innefattar avgörande av fråga, som inverkar på målels utgång. Talanmot beslut, som kan överklagas genom besvär, får föras av den som beslutetangår, om det gått honom eraot. KungLMaj.ts proposition nr 1971 121 34§ Besvärshandling lillställes den dorastol som har att pröva besvären. Handlingenskall ha kommit in från den dag då klaganden fick del avbeslutet. Har besvärshandlingen före besvärstidens utgång komrait in till dendoraslol som har meddelat beslutet, skall besvären ändå upptagas till prövning. Särskildaregier om fullföljd av talan från kammarrätt till regeringsrätten Besväröver kammarrätts beslut i fråga sora fullföljts till eller underställtskaramarrätten prövas av regeringsrätten endast om regeringsrätten raeddelatprövningstillstånd. Meddelasej prövningstillstånd, står kammarrättens beslut fast. Erinran därora skallinlagas i regeringsrättens beslut. Altprövningstillstånd ej behövs i raål om utlämnande av allmän handling framgårav 2 kap. 13 § tryckfrihetsförordningen. 36 § Prövningstillstånd meddelas, 1. omdet är av vikt för ledning av rättstillämpningen all frågan prövas av regeringsrätten eller 2. oradet föreligger synnerliga skäl tiU sådan prövning, såsora att rättstillärapning som ligger till grund för kamraarrättens avgörande uppenbarligenstrider mot lag, vidprövning i lägre instans förekommit grovt handläggningsfel och detta kanantagas ha inverkat på målels utgång i kamraanätlen, någonsom lidigare tagit befattning med raålet eller tillfört utredning i målel gjortsig skyldig till brollsUgl förfarande, som kan antagas ha inverkat på utgångeni kammarrätten, eller raåletsutgång i kammarrällen uppenbarligen beror på grovt förbiseende eller grovtmisstag. Meddelarregeringsrätten prövningstillstånd för viss fråga, får domstolen pröva ävenannan fråga som besvären avser. Imål, där prövningstillstånd kräves, får oraständighel eller bevis, sora klagandenåberopar först i regeringsrätten, beaktas endast om det föreligger särskildaskäl. Klagandenbör i besvärshandlingen ange de skäl sora han åberopar till stöd för sinbegäran om prövningstillstånd. Majits proposUion nr 30 år1971 Den som vid muntlig förhandling stör förhandlingen ellertar fotografi i rättssalen eller vägrar all efterkomma föreskrift, sommeddelats till ordningens upprätthållande, dömes till böter, högst femhundrakronor. Till samma straff dömes den som muntligen inför rätten eller iskrivelse till rätten uttalar sig otillbörligt, Den som uppsåtligen bryter mot förbehåll ellerförordnande, som raeddelats enligt 10 § tredje styckel, 12 § andra siycketeller 43 §, döraes till böter eUer fängelse i högsl , om ej gärningen ärbelagd med straff i . TiU samma straff dömes den som uppsåtligenbryter mot förordnande, sora avses i 5 kap. 4 § och sommeddelats enligt 16 §. Vite enligt denna lag får ej bestämmas lill högre beloppän . Har vite utdömts och förelägger rällen nytt vite, får viletbeslämmas till högst tiolusen kronor. Har ändaraålet med vite förfallit, får vilet ej utdömas. I fråga om jäv mot den som handlägger mål enligt denna laggäller bestämmelserna i 4 kap. ora jäv mot domare. Rätten upptager självmant fråga om ansvar för förseelse iförfarandet och om utdömande av vite som den förelagt med stöd av denna lag. Sökande, klagande eller annan part har rätt att ta del avdel som tiU-förts målet med de begränsningar sora följer av 39 § andra slyckellagen (1937:249) om inskränkningar i rällen alt utbekomma allmänna handlingareller av denna paragraf. Rätten får vägra alt lämna ul annal malerial än allmänhandling under samraa förutsättningar som enligt nyssnäranda lagrum gällerbelräffande allmän handling. Lämnas sådanl material ut, skäll rätten om detbehövs göra förbehåll i fråga om hur det får användas. Kungl.Maj:ts proposUion nr 1971 123 Harrätlen vägral atl lämna ul handling eller annat som tillförts målel, skallrätlen på annat sätt upplysa parten om innehållet i materialet, i den mån detbehövs för att han skall kunna ta lill vara sin rätl och det kan ske ulanallvarlig skada för det inlresse sora föranlett vägran att lämna utraaterialet. Rätten skall vid behov förordna att den sora erhåller sådanupplysning ej får obehörigen yppa vad han fått veta. Handlinganses ha kommit in till rätten, när handlingen eller avi om postförsändelse, ivilken handlingen är innesluten, kommit behörig tjänsteman lill banda.Underrättas rällen särskilt om att telegrara till rätten anlänt tilllelegrafanslall, anses lelegrararaet ha koramit in redan när un-denättelsennått behörig tjänsteman. Kandet antagas att handlingen eller avi om denna viss dag avlämnats i rättenskansli eller funnits tillgänglig för rällen på postanstall, anses den bakorarait in den dagen, om den kommit behörig tjänsteman lill banda närmastföljande arbetsdag. Telegrameller annat fjärrskriftsmeddelande skall bekräftas av avsändaren genomegenhändigt undertecknad handling, om rätten begär det. Ärnågon som kallals lill muntlig förhandling hindrad att inställa sig, skall hanomedelbart anmäla det till rätten. Ifråga om laga förfall äger .32 kap. 6 och 8 §§ molsvarandelillämpning. Skallhandling eller annat bringas till någons kännedom, får det ske genomdelgivning. Densom för talan i mål får anlita orabud eller biträde. Visarombud eller biträde oskicklighet eller oförstånd eller är han eljest olämplig,får rätten avvisa honom som ombud eller biträde i målet. Är han advokat, skallanraälan ora avvisningcn göras hos . Ombudskall styrka sin behörighet genom fullmakt. Fullmakt skall avse viss person. Maj-.ts proposition nr 30år 1971 Styrker ombud ej sin behörighet, förelägger rätten ombudeieller huvudmannen att avhjälpa bristen. Är i sådant fall ansöknings- ellerbesvärshandling undertecknad av ombud, anges i föreläggandet att talanupptages till prövning endasl om delta iakttages. Har annan åtgärd företagilsav ombud som ej styrkt sin behörighet, anges i föreläggandet att åtgärdenbeakias endasl om föreläggandel iakllages. Behärskar part, vittne eller annan som skall höras införrätlen ej svenska språket eller är han allvarligt hörsel- eller talskadad,skall rätten vid behov anUta tolk. Rätlen får även i annal faU vid behov anUlatolk, när den har alt göra med någon som ej behärskar svenska språket. Som lolk får ej anlitas den vars tillförlillighet kananses förringad på grund av hans ställning lill någon som för lalan i måleteller på grund av annan därmed jämförlig oraständighel.