prop · FU0389 · 1971-12-31 00:00:00 — Ienlighet härmed föreslås att i sekretesslagen införs en ny bestämmelse,betecknad 34 a §, av följande . Beträffande handling, som inkommittill eller upprättals hos myndighet vilken är att hänföra till statensaffärsdrivande verk och som angår myndiglielens affärs- ellerdriftförhållanden, äger Konungen förordna att den ej må utan myndighetenstillstånd utlämnas förrän , högst tiugo år, förflutit från handlingensdatum, om det kan antagas att utlämnande skulle på myndighetens bekostnad gynnanågon som driver likartad rörelse. 1 promemorian läggs också framförslag till en ny bestämmelse i den s. k. civilförvaltningenssekrelesskungörelse, som ansluter till den föreslagna nya bestämmelsen isekretesslagen. Förslaget i departementspromemoriangodtas eller lämnas ulan erinran i samtliga remissyttranden. En ledamot i ,presidiesekreteraren , har reserverat sig mot komniitténsyttrande och avstyrkt att den föreslagna utvidgningen av sekretesskyddet skallomfatta annat än postbankens verksamhet. (majoriteten) framhåller attSJ:s framställning ger ringa material för bedömning av frågan om SJ:ssekretessbehov och att SJ och övriga affärsdrivande verk, till skillnad frånpostbanken, inte genom någon tillkommen lagstiftning försatts inågon ny konkurrenssituation. Bakgrunden till SJ:s framställning är närmastkonsekvenserna av trafikpolitiska beslut. Vidare påpekar att detnu framlagda förslaget ansluter sig relativt nära till offentiighetskommitténsförslag men att - i anledning av kritik i ett antal remissyttranden den därföreslagna sekretessen inskränkts till att avse enbart fall där utlämnande kanantas på vederbörande verks bekostnad gynna någon som driver likartad rörelse.OSK anser därför att frågan kan prövas på föreliggande material. Skälen försekretess till skydd för affärsdrivande verks konkurrenssituation i vissomfattning är enligt OSK:s mening bärande. Vad angår den valda metoden med ettfullmaktsstadgande i sekretesslagen och ett därtill anslutande tillägg icivilförvaltningens sekretess-kungörelse anser att det visserligen skullevara principiellt riktigast att tick ta ställning till vilkaaffärsdrivande verk som skulle omfattas av beslutet. Förslagets avgränsningtill direkta konkurrenssituationer synes dock ge en klar bild av vilkainskränkningar som kan genomföras. Konsekvenserna av den föreslagna lagregelntorde rätt väl kunna överblickas efter remissutfallet. Ledamoten anser att iOSK:s yttrande anförts en rad principiella betänkligheter mot förslaget och attdessa borde vara tillräckligt skäl för ett avstyrkande av förslaget. Hantillägger att bedömningen av behovet av ett ökat sekretesskydd för SJ och andraaffärsdrivande verk kräver ett preciserat och dokumenterat faktaunderlag föratt kunna vägas mot det offentlighetsintresse som finns på detta område. Det ärexempelvis otvetydigt av stort allmänt intresse att kunna ta del av och bedömadet ekonomiska underiaget för vissa åtgärder vidtagna av SJ, medan det allsinle är lika klart och lätt att ange gränserna för en av konkurrensskälmotiverad sekretess. framhåller attde ifrågasatta ändringarna inte innebär någon ändring i verkets rätt att få delav ifrågavarande affärshandlingar. Verket äger enligt sin instruktion all iprincip få varie handling utlämnad som det behöver i sin revisionsverksamhet.Riksrevisionsverket vitsordar affärsverkens behov av ett vidgat sekretesskydd.Ett vidgat skydd påverkar givetvis öppenheten i revisionens rapporter ochverket vill understr)'ka vikten av att sekretessbestämmelserna får enrestriktiv utformning. Sekretesskyddet bör därför ges den snäva räckvidd somföreslagits. Det skall alltså vara fråga om klara och direkta konkurrenssituationer,där affärsverket skadas och motparten gynnas om handlingen görs offentlig. Vidden praktiska tUlämpningen av de nu ifrågasatta bestämmelserna bör man ha denämnda förhållandena i blickpunkten. Detta innebär enligt verkets mening attsekretessbestämmelserna tillämpas restriktivt. Förenade fabriksverken ifrågasätterom ej den föreslagna lydelsen av paragrafen borde ges generell giltighet,varigenom ifrågavarande sekretessbestämmelse skulle komma att omfattaverksamheten hos samtliga affärsdrivande verk. En liknande u-p'pta\.\.nir\g ge.r riksrevisionsverketuttryck för. , domänverket och förenade fabriksverken hemställeratt den föreslagna sekretessbestämmelsen görs tillämplig på deras verksamhet.Statens vattenfallsverk avser att senare komma in med en motsvaran- de framställning såvitt gäller verket. Luftfartsverketförklarar sig f. n. inte ha behov av det föreslagna sekretesskyddet. En reform av lagstiftningen omoffentlighet och sekretess beträffande allmänna handUngar har länge stått pådagordningen. Förslag till en sådan reform lades fram avoffentlighetskommittén i dess betänkande Offentlighet och sekretess. Förslaget,som blev föremål för en omfattande remissbehandling, ansågs emellertid intekunna läggas till grund för lagstiftning utan ytterligare utredning. Dettautredningsuppdrag har anförtrotts den tillsatta offentlighets- ochsekretesslagstiftnings-kommittefn (), Man måste räkna med att engenomgripande reform av offentlighets-och sekretesslagstiftningen är en frågapå relativt lång sikt bl. a. med hänsyn till att en sådan reform sannoliktkräver grundlagsändring. De behov av ändringar beträffande sekretesskyddet somuppstår allteftersom den samhälleliga verksamheten griper in på nya områdeneller tar nya former måste därför t, v, lösas genom partiella reformer inomsekretesslagstiftningens ram. Inte minst den moderna ADB-teknikenhar aktualiserat behovet såväl av en genomgripande reform som av provisoriskautbyggnader av offentlighets- och sekretesslagstiftningen. Ett grundläggandeproblem har härvid varit huruvida informationsmaterial, som har lagrats påADB-medium, skall anses som handling och därmed kunna bli föremål föroffentlighetsprincipens tillämpning. Regeringsrätten har i ett nyligenmeddelat avgörande funnit att så måste anses vara fallet. Med hänsyn till demöjligheter att ställa samman uppgifter beträffande både samhälleliga ochenskildas förhållanden, som en obegränsad tillgång till myndigheternasdalainformation medför, är det enligt min mening knappast tänkbart att ilängden jämställa ADB-lagrad information med information som har influtit i enhandling av gängse typ, har i första hand inriktat sittarbete på frågorna om offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagratinformationsmaterial, och ett förslag från kommittén i denna del kan väntasunder innevarande år. En mera genomgripande lösning av dessa frågor måstedärför dröja ännu , vare sig det blir fråga om grundlagsändring ellerej.De behov av skydd som gör sig gällande genom den pågåendeutbyggnaden av offentliga ADB-system bör emellertid väl kunna tillgodoses genomändringar i sekretesslagen. Det är givet att dessa frågor måste följas med storuppmärksamhet från de ansvariga organens sida. En ändring av angivna slag isekretesslagen har tagits upp av samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet.Lagändringen hänger samman med uppbyggandet av ett på ADB-teknik baseraträttsväsendets informationssystem, I delta system databehandlas handlingar frånpolis, åklagare och domstolar med uppgifter om enskilda personer som fälltstill ansvar för brott. Uppgifterna skall användas för en rad olika ändamål. Bl, a, skall vissa av uppgifterna ingå i etl maskineUtsystem för allmänt kriminalregister och polisregister. Uppgifterna skall vidareanvändas för den månatliga framställningen av saköreslängder och ligga lillgrund för meddelanden med uppgifter för kontrollstyrelsens ()straffregister rörande personer som har fällts för fylleri eller vissa andrabrott. Bakgrunden till samarbelsorganelsframställning är bl. a. farhågor för att gällande bestämmelser inte germöjlighet att vägra att lämna ut informationsmaterial i maskinläsbar formvilket lagrats i rättsväsendets informationssystem. Såvitt gäller däri ingåendematerial, som hör till det allmänna kriminalregistret eller till polisregister,erbjuder dock redan gällande regler ett tillfredsställande sekretesskydd.Däremot finns f. n. inte någon sekretessbestämmelse beträffande material somingår i saköreslängd. Som samarbetsorganel har påpekat kan därför uppbyggandetav informationssystemet innebära en viss risk för att utomstående med hjälp avsaköreslängdsniaterialet upprättar privata belastningsregister över personersom har fällts till böter. En viss sådan risk finns f, ö, också, om utomståendedirekt hos kan få tillgång till kopior av de utgåendesaköreslängderna. Mot denna bakgrund harsamarbetsorganet föreslagit att 1 I § sekretesslagen kompletteras med enbestämmelse all, om uppgift om brott eller om den som misstänkts, ålalats ellerdömts för brott har lämnats till för databehandling inomrättsväsendets informationssystem, uppgiften inle får lämnas ut frånrikspolisstyrelsen i annat fall eller annan ordning än Kungl, Maj:t bestämmer.Bestämmelsen skall inte gälla informationsmaterial, som ingår i det allmännakriminalregistret eller i polisregister. För sådant material skall nuvaranderegler i ämnet fortfarande gälla. Den av saniarbetsorganet föreslagnabestämmelsen har godtagits av . Även jag finner bestämmelsen ändamålsenlig.Den ger möjlighet att hindra att uppgifter som ingår i rättsväsendetsinformationssystem lämnas ut från till enskilda förframställning av olika privata belastningsregister. Jag vill tillägga att denföreslagna sekretessregeln inte kan anses utgöra något avsteg frånoffentlighetsprincipen sådan den har fått sin utformning i vårt land.De primäruppgifter hos domstolar, åklagare m, fl., som ligger till grund föruppgifterna i informationssystemet, påverkas sålunda inte av den föreslagnaregeln utan kommer liksom hittUls att vara offentUga. Regeln innebär inteheller att de uppgifter ur informationssystemet som från harlämnats till annan myndighet blir hemliga hos den mottagande myndigheten. Samarbetsorganel har föreslagit attden nya sekretessregeln skall avse inte bara uppgift om brott etc, som lämnatstill , ulan även sammanställning eller annan bearbetning somstyrelsen har utfört på grundval av sådana uppgifter. har kritiserat nämndatillägg och anfört att det innebär en möjlighet att sekretessbelägga ävensådana statistiska bearbetningar av informationsmaterial som inte innehåller För egen del finner jaginle något behov av ett tillägg av ifrågavarande slag. 1 den månsammanställning eller bearbetning innehåller individualiserade personuppgifter,bör de kunna sekretesskyddas med stöd av den grundläggande regeln. 1 övrigtfinns det enligt min mening inte behov av någon särskild sekretessregel försammanställningar och bearbetningar av förevarande slag, Saniarbetsorganet har ocksåföreslagit att i samband med ändringen i sekretessreglerna kungörelsen omrättsväsendets informationssystem skall kompletteras med en förteckning övervilka uppgifter som får lämnas ut från och lill vilka de fårlämnas. Frågan härom får tas upp i ett senare sammanhang. Ett annat angeläget behov avutbyggnad av den nuvarande sekretesslagstiftningen gäller skyddet fördeaffärsdrivande verkens affärshandlingar. De regler i ämnet som finns isekretesslagen (34 §) tar sikte på handlingar i konkreta ärenden. Däremoterbjuder gällande bestämmelser knappast några möjligheter att från insyn skyddaaffärshandlingar av mer allmänt slag, såsom marknadsundersökningar,marknadsplaneringar, pris-sätlningskalkyler och planer rörande reklamkampanjer.Det är obestridligt att det finns behov av ett sådant skydd, 1 och med att ettaffärsverk driver sin verksamhet i konkurrens med enskilda näringsidkare börverket ha möjlighet att hemlighålla handlingar av ifrågavarande slag. Frågan om sekretess för deaffärsdrivande verkens allmänna affärshandlingar behandlades ioffentlighetskommitténs betänkande. Enligt kommitténs förslag skullehemlighällande kunna ske av handling angående konstruktionsarbete, utredning,prov, prissättning eller affärshändelse som stod i samband med verksamheten, omdet kunde antas att utlämnande av handlingen skulle på det allmännas bekostnadgynna någon som drev likartad rörelse eller annars lända verksamheten tillskada. Vid remissbehandlingen av belänkandet rådde det inle delade meningar omatt det förelåg elt behov av sekretesskydd beträffande sådana handlingar hosmyndighet som gällde dess kommersiella förhållanden i allmänhet. Frånnäringslivshåll förordades emellertid att sekretess-möjligheten begränsadestill fall då utlämnande av handlingen skulle på det allmännas bekostnad gynnanågon som drev likartad rörelse. Frågan om sekretesskydd föraffärsverkens allmänna affärshandlingar har sedan väckts på nytt genomframställningar från postverket, såvitt gäller postbankens rörelse, och frånSJ. Med anledning härav har inom utarbetats en promemoriaangående vidgat sekretesskydd hos statiiga affärsverk. I promemorian föreslåsatt handling, som inkommit till eller upprättats hos myndighet som är atthänföra till statens affärsdrivande verk, inte skall få utlämnas utanmyndighetens tillstånd, om det kan antas atl utlämnande skulle på myndighetensbekostnad gynna någon som driver likartad rörelse. Längsta tid för sekretess är20 år. Den föreslagna sekretessmöjligheten skall gälla bara om Kungl, Maj;lförordnar därom. Bakgrunden till den sistnämnda regeln är att det inte kunnat överblickasi vad mån sekrelessbehov finns hos andra affärsverk än dem som avses med deursprungliga framställningarna. Promemorians förslag ansluter i saknära till offentlighetskommitténs förslag. Dess räckvidd är emellertid merabegränsad. Förslaget sträcker sig sålunda inle längre än vad det kan anses harått allmän enighet om vid remissbehandlingen av offentlighetskommitténsförslag. Det har också genomgående godtagits av de remissinstanser som yttratsig över promemorian, 1 några remissyttranden hardiskuterats den valda tekniken att sekretessmöjligheten för de olika verkenskall vara beroende av förordnande från Kungl, Maj:ls sida. Som påpekat kanman knappast se något betänkligt i detta, eftersom själva den grundläggandebestämmelse som föreslås skola inflyta i sekretesslagen (34 a §) är så snävtavfattad att sekretess skall kunna förekomma bara när det är motiverat av konkurrensskäl,Ä andra sidan framgår av remissyttrandena i ärendet att det inte finns behov avatt generellt föreskriva sekretess för samtliga affärsverk. Jag ansluter migdärför till förslaget i promemorian. Utöver vad jag nu har föreslagitbör i sekretesslagen vidtas en ändring för att tillgodose ett behov av sekretesskyddsom uppkommer med anledning av den av riksdag beslutadeförsöksverksamheten på det kriminoiogiska området (prop, 1970:1, bil, 4 s, 73,SU 1970:2, rskr 1970:2). Försöksverksamheten tar sikte på en vidgadsamhällskontroU och en intensifierad behandling av personer som inomkriminalvården är föremål för frivård. Verksamheten bedrivs av en expertgruppsom är knuten till och står under ledning av konimittén (Ju 1970:54) förkriminologisk behandlingsforskning. Ett genomförande av den nu aktuellafrivårdsundersökningen förutsätter att undersökningspersonerna och andraenskilda personer, såsom anförvanter, arbetsgivare och arbetskamrater, positivtmedverkar genom att ställa sig till förfogande bl. a. som intervjuobjekt. Ensådan medverkan kan antas i väsentlig grad bli beroende av att garantier kanges för att uppgifterna inte konimer lill utomståendes kännedom. Såväl fördenna undersökning som för andra liknande undersökningar är det angeläget atthandlingar, som kommer till i samband med kriminologiska undersökningar ochsom angår enskildas personliga förhållanden, blir sekretess-skyddade. Med hänsyn härtill bör i 14 §första stycket sekretesslagen införas en bestämmelse som sekretesskyddarhandlingar i ärenden som rör kriminologisk undersökning för forskningsändamål,i vad handlingarna angår enskilds personliga förhållanden. Enligt beslut vid årets riksdag(prop. 1971:14, CU 1971:9, rskr 1971:52) skall prövningsnämnderna i länenombildas till domstolar, benämnda länsskatterätter. Organisationen vid dessadomstolar regleras i lagen om skatterätt och länsrätt. I prop, 1971:30 föreslås bl, a, attförfarandet hos förvaltningsdomstolarna, däribland skatterätterna, skallregleras i en förvaltningsprocesslag, 1 syfte att anpassa skatteprocessentill bl, a, förvaltningsprocesslagen har i prop, 1971:60 föreslagits att vissabestämmelser i taxeringsförord- ningen, däribland 80-84 §§ om muntligt förfarande införprövningsnämnd, skall upphöra att gälla, 1 17 § sekretesslagen finns enbestämmelse om sekretess för uppteckning av uppgifter som lämnats vid muntligförhandling inför prövningsnämnd. Bestämmelsen anknyter till 83 §taxeringsförordningen. 1 förvaltningsprocesslagen gesregler om när förhandling får äga rum inom stängda dörrar. Eftersomlänsskatterätt är en domstol, kommer protokoll, hållet inför länsskatterätt vidförhandling inom stängda dörrar, att kunna hemlighållas enligt 36 §sekretesslagen. Som framgår av vad jag nu anfört kominerdet efter de nämnda förslagens genomförande inte att föreligga något behov avden speciella sekretessbestämmelsen i 17 § sekretesslagen angående skydd föruppteckning av uppgifter vid muntlig förhandling inför prövningsnämnd. Jagföreslår därför att bestämmelsen utgår, 1 enlighet med det anförda har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1937:249)om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar. Jag hemställer att Kungl. Maj:t genom proposition föreslårriksdagen att antaga förslaget. Med bifall till vad föredragandensålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnarHans Maj:l Konungen att till skall avlåtas proposition av denlydelse bilaga till detta protokoll ulvisar. Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Utdrag av statsrådsprolokollel ......... ..... 7 Sekretessregler för rättsväsendets informationssystem 7 Rättsväsendets informationssystem ........................ 7 Gällande regler om sekretesskydd för uppgifter irättsväsendets Samarbetsorganets framställning .............................. ..... 9 Vidgatsekretesskydd hos statliga affärsverk.................... ... 11 Gällande bestämmelser .............................................. ..... Il De statliga affärsverken................................................. 12 förslag............................................................... ... 13 Föreliggande framställningar m. m................................. ... 15 Departementspromemorian ..................................... ... 18 Remissyttrandena .................................................... ... 19 Departemenlschefen .................................................... ... 21