prop · FU0327 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Majrts proposition angående stöd till dagspressen;given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagdautdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå altbifalla de förslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt. I propositionen föreslås ett statligt stöd till dagspresseni form av elt produktionsbidrag tiU sådana tidningsförelag som ger ul andratidningar.Med andralidning förslås i detta sammanhang dagstidning som på sin ulgivningsorthar mindre upplaga än annan tidning. För dagstidning som utkommer beräknasbidraget på grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går åtför annonsutrymme och utgör . Bidraget får dock uppgå tillhögst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1 milj. kr. för annan tidning. som utkommer en gång utgår bidraget med ett fast belopp,nämligen . Detta belopp utgör också minimibidrag för tidning somutkommer mer än . Handläggningen av bidragsärendena avses uppdras ålstyrelsen för pressens lånefond. Utgifterna för ändamålet beräknas för /72uppgå lill ca 33 milj. kr. Vidare läggs fram förslag till medelsanvisning /72 till Samdistributionsrabatt för dagstidningar och lillPressens lånefond. 1 1971.1 saml. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om stöd till dagspressen och anför. I prop.1971: 1 (bU. 9 s. 96 och 106) har Kungl. Maj:t föreslagit all, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /72 beräkna liU Slödlill dagspressen elt förslagsanslag av 30 mUj. kr., lill ell förslagsanslag av 10 milj. kr. och lill Pressens lånefondett investeringsanslag av 25 milj. kr. Jag anhåller all nu få ta upp dessafrågor. Densvenska dagspressens strukturulveckling och ekonomiska situation haranalyserats av två utredningar under 1960-lalet. Mol bakgrund av resultatenhar vissa presstödjande åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Är1963 tillkallades pressutredningen, som i belänkandet (SOU 1965: 22)Dagstidningarnas ekonomiska villkor föreslog ett direkt statligt tidningsstöd.Utredningsförslaget förverkligades emellertid inte. I stället fattades vid1965 års riksdag beslut om statsbidrag lill partiernas opinionsbildandeverksamhet (prop. 1965: 174, KU 1965: 44 och SU 1965: 192, rskr 1965; 452 och453). Sedan (KU 1966: 26, rskr 1966: 128) anhållit om en ny utredningav möjligheterna att förbättra dagstidningarnas ekonomiska villkor, lillsaltes1967 års pressutredning. Utredningens förslag, som presenterades i betänkandet (SOU1968: 48) Dagspressens situation, lades lill grund för statsmakternas beslutvid riksdag om inrättandet av pressens lånefond och införandet av samdistributionsrabattför dagstidningar (prop. 1969: 48, SU 1969: 107, rskr 1969: 251). Prop.1971: 27 3 Sedanbörjan av 1950-lalet har ungefär 40 o/o av dagstidningarna lagts ned. Somdagstidningar räknas då publikationer som utkommer med minst tre nummer pervecka och som inle delar huvudredaktion med någon annan tidning. Utvecklingenunder efterkrigstiden i vad avser antalet tidningar framgår av tabell 1. Antalet självständiga tidningar med minst tre nummer den 1 januariresp. Koncentralionsprocessenstartade i början av 1950-talel. Detta har ansetts främst vara en följd av denfriare papperslilldelningen och Korea-inflationen. Tidningarna sökte möta kostnadsstegringamagenom höjning av såväl prenumerations- som annonspriserna. Enligt pressutredningvisade sig della vara tillräckligt för de expansiva förelagen, medan övrigaföretag hade stora svårigheter atl läcka de växande kostnaderna. Avde nedlagda tidningarna var den helt övervägandedelen andratidningar, dvs. tidningar som hade en upplagemässigt störrekonkurrent på sin ulgivningsort. Denna inriktning av koncentralionsprocessenhar lett lill all allt färre orter rymmer fler än en tidning. Utvecklingenunder åren 19501970 sammanfallas i tabdl 2. Antalet orter den 1 Totaltökade dagslidningsupplagorna (för tidningar med tre eller flerautgivningsdagar ) från 2 840 100 exemplar till It 1971.1 saml. 1971: 27 4 4 234 800 exemplar . Är uppgick de samlade dagslidningsupplagornatill 4 503 500 exemplar. Ökningen av dagslidningskö-pandel från 1950-lalelsbörjan har nästan helt tillfallit storstädernas eflermiddagslidningar (lösnummerlidningarna).Utvecklingen i fråga om upplagorna har med få undanlag gynnat förslatidningarnapå andralidningarnas bekostnad. I tabell 3 anges upplageandelen för abon-nentlidningar,fördelade på förstalidningar med och utan lokal konkurrent samt andratidningarefter deras konkurrensläge . Uppgifterna är hämtade från betänkandetDagspressens situation. Upplageandel för abonnenttidningar efterkonkurrensläge Upplageandel (procent, vardagar) Parallellt med nedläggningen av andratidningar har såledesskett en kraftig reduktion av dessa tidningars upplageandel. Både och pressulredningar analyseradeutvecklingen inom dagspressen i syfte all klarlägga orsakerna till tidnings-döden.Utredningarnas resultat kan översiktligt sammanfattas enligt följande. Nedläggningen av tidningar som utkommit ensamma på sin orthar haft väsentligen andra orsaker än nedläggningen av andratidningar.Tidningarna utan lokal konkurrent har regelmässigt haft små upplagor. De harvarit utpräglade lokaltidningar, som i större utsträckning än andra har varitberoende av annonsinkomster för atl läcka sina kostnader. Efterkrigstidensallmänna strukturomvandling med åtföljande koncentration av del kommersiellalivet liU större handdsorler och större, regionala eller riksomfattande,affärsförelag har för de små lokaltidningarna ofta betytt all annonsunderlagethar minskal. Dessa nedläggningar är alltså huvudsakligen en effekt avsamhällsutvecklingen. Andratidningarna har som regel inle varit underrepresenteradepå 1971: 27 5 annonsmarknadenom man jämför med förstalidningar med lika stor upplaga. Upprepade mätningarhar nämligen visat, all en tidnings annonsinnehåll i stort är proportionellt molupplagan. Däremot har andra-lidningen haft färre annonser än den förstalidningsom den har konkurrerat med. Eftersom vissa slag av annonser har högt läsvärdehar della ofta blivit ell utslagsgivande moment i kampen om upplagorna. Underlägeli fråga om annonsinnehållel har andratidningarna försökt kompensera med ell så allraklivlredaktionellt innehåll som möjligt. Följden har för många av dessa tidningarblivit en från ekonomisk synpunkt ofördelaktigt hög andel redaktionell text.Dessa företag har vanligen hållit större lexlvolym än upplagemässigl lika storaförstalidningar. Detta har krävt större redaktionell personal, med större exemplarkostnadgenom hela produktionsprocessen som följd. När andratidningarna tvingats vidtakoslnadsnedskärningar har della ofta gått ut över tidningens kvalitet. Dettahar i allmänhet lett tiU ett upplagebortfall som i sin tur medfört lägreannonsintäkter. Nya koslnadssänkande åtgärder har blivit nödvändiga medytterligare upplage- och annonsbortfall som följd. Dessaomständigheter utgjorde enligt utredningarnas mening den huvudsakligabakgrunden lill den nedläggning av andratidningar som skett och de svårighetersom de kvarvarande andratidningarna i allmänhet har. 1963års pressutredning liksom senare utredning gjorde vissa undersökningarför atl klarlägga dagstidningarnas ekonomiska situation. Undersökningarna avserår 1963 resp. . Mellanundersökningsåren 1963 och 1967 steg dagspressens totala intäkter med omkring50 "/o- Båda undersökningsåren svarade de största förelagen (med över 100000 exemplar i upplaga) för mera än 50 »/o av de samlade intäkterna. Trots atlannonsutrymmets andel av innehållet ökat påtagligt frän ,hade annonsintäkternas andel av de totala intäkterna inte ökat. Medianvärdetvar ca 64 0/1963 och drygt 62 "/o . En viktig orsak till dellatorde ha varit all prenumerations- och lösnummerpriserna höjdes betydligtunder den mellanliggande perioden. Branschensdriflresullal hade förbättrats. Den genomsnittiiga brultovinsten var 5,5 "/oår 1967 mot 3,3 »/o . Förbättringen var genomgående i alla upplageslorlekar. Prop.1971: 27 6 Vid en jämförelse av kostnads- och inläklslägel år 1963resp. framkom enligt utredning atl de undersökta andratidningarnabåda åren gått med förlusl. Inläktsökningen hade varit betydligtsnabbare för förslatidningarna än för andratidningarna. Andralidningarnasrelativt sett försämrade intäktsläge ansågs till stor del ha berott påannonsutrymmets minskade andel av lolalutrymmel. Medan förslatidningarna kunderedovisa en ökning av annonsandelen minskade denna för andratidningarna. En analys av tidningsföretagens årsredovisningar, somavsåg läget vid slutet av , visade bl. a. all soliditeten,det egna kapitalets andel av tillgångarna, för andratidningarna endasl var hälftenav förslalidningarnas. Relationen förblev oförändrad mellan åren 1963 och 1967.Likviditeten, dvs. förhållandet mellan likvida tillgångar och kortfristigaskulder, försämrades över lag utom för förslatidningarna istorstäderna, som visade en betydande likviditetsför-bätlring. För andratidningarna,vars likvidiletsställning var otillfredsställande , varlikviditeten helt otillräcklig. Utredningens analys visade vidare alt andratidningarna inlekunnat företa tillräckliga avskrivningar, all de i myckel liten utsträckningkunnat avsätta medel tUl pensionsstiftelser och atl de endasl i undanlagsfallkunnat avsälla medel lill investeringsfonder. utredning konstaterade sammanfattningsvis alt deekonomiska svårigheterna inle gällde dagslidningsbranschen i dess helhet ulan,i likhet med förhållandel , var koncentrerade tUl andratidningarna. Nuvarande statsstöd till dagspressen Statsmakternas inledningsvis nämnda beslut om inrättandetav pressens lånefond innebär atl under en femårig försöksperiod, med /70, möjlighet öppnats för utlåning lUl tidningsförelag inom ensammanlagd låneram av 125 milj. kr. Bestämmelser för verksamheten har meddelats i kungörelsen(1969: 503) om pressens lånefond. Pressens lånefond har lill ändamål atl genom långivningmedverka vid finansiering av dagstidningsförelag här i landet i syfte atlfrämja en allsidig press och ett mångsidigt urval av dagstidningar förallmänheten. Frågor om lån prövas av styrelsen för pressens lånefond, sombestår av ordförande och två andra ledamöter, alla med personliga suppleanter. 1971: 27 7 Ledamöternaoch suppleanterna utses av Kungl. Fonden förvaltas av statskontoret. Lånfår beviljas tidningsförelag såväl för investering som för annan åtgärd sombedöms vara nödvändig för atl stärka företagels konkurrensförmåga på längresikt. Lån beviljas dock inle för projekt som kan finansieras på den allmänna kredUmarknadentill normala marknadsmässiga viUkor och på ell från företagets synpunktbetryggande sätt. Projekt som syftar tiU kostnadsbesparingar genom samverkanmellan tidningsföretag ges företräde lill lån. Lånenlämnas för beslämd tid som inte ulan särskilda skäl får överstiga tjugo år.Under de första fem åren är lånen amorteringsfria. Räntor på lån utgår inleunder . Om särskUda skäl föreligger, kan styrelsen medgeytterligare räntefrihet för av högst . Ränta utgår enligtnormalräntan för lån från statens utlånings-fonder. Förlån ur fonden skall ställas den säkerhet som styrelsen bestämmer. I fall där lånelidenöverstiger , skall del lånesökande företaget om möjligt ställa säkerhetför lånet i form av inteckning i fast egendom eller tomträtt. Styrelsensbeslut i låneärende får inte överklagas. Anslagtill långivningen från pressens lånefond har anvisats med 25 milj. kr. för eUvart av budgetåren 1969/70 och 1970/71. slatsverksproposition har,som nämnts, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, beräknats elt investeringsanslagav 25 milj. kr. /70 inkom till styrelsen för pressens lånefond 15 ansökningar omlån från tidningsföretag. Sammanlagt avsåg ansökningarna 18 tidningsföretagmed ell samlat lånebelopp av 41,4 milj. kr. I del närmaste samtiiga tidningarsom utges av de lånesökande förelagen är andratidningar. Styrelsenför pressens lånefond biföll helt eller delvis 13 av de ansökningar som inkomunder budgetåret. Den sammanlagda beviljade lånesumman utgjorde 24,4 milj. kr.Av detta belopp utbetalades under budgetåret 14,5 milj. kr. hadestyrelsen bordlagt ärenden om s. k. saneringslån på sammanlagt 8,9 milj. kr. Avde beviljade lånen avsåg 21,2 milj. kr. maskininvesteringar och 3,2 milj. kr.saneringslån. Lånetiden för flertalet lån har bestämls till . Systemetmed samdistributionsrabatt för dagstidningar infördes den Bestämmelser har meddelats i kungörelsen (1969: 581) om samdistributionsrabatt för dagstidningar. Rabatten avser abonnerad dagstidning och utgår för varje årgångsexemplar som distribueras av 2 Riksdagen1971.1 saml. Prop.1971: 27 8 postverket i särskild lidningsutdelningstur eller av dislributionsföretag,under förutsättning all minst två rabatlberälligade tidningsföretag deltar i samdislribulionen.Samdislribulionsrabalten administreras av statskontoret. För atl få tUl slånd eltsmidigt samrådsförfarande mellan statskontoret och tidningsbranschen i frågorav principiell betydelse har statskontoret tillsatt en rådgivande nämnd medrepresentanter för branschen. För all få samdislribulionsraball skall tidningsföretagetförbinda sig att avstå från egen distribution på alla orter där rabatteradsamdistribution förekommer. Dislributionsföretag skall tillämpa en sådan prissättningför distributionen atl storleken på den enskilda tidningens abonnerade upplagainom distributionsområdet inle påverkar dislribulionsavgifien för distribueratexemplar. I den mån väsenlliga kostnadsskillnader föreligger på grund avtidningarnas olika exemplarvikl skall dock prissättningen anpassas härtill. Djslribulionsförelagelskall vidare hålla samdislribulionen öppen för samtliga dagstidningar som vidliden för distributionens början finns tillgängliga på orten. Samdislribulionsrabalten utgår med en krona förårgångsexemplar av dagstidning som utkommer en gång , endagstidning,för årgångsexemplar av 3-, 4- eller 5-dagarstidning saml fem kronorför årgångsexemplar av 6- eller 7-dagarslidning. Utgifterna för samdislribulionsraballen bestrids frånanslaget Samdislribulionsraball för dagstidningar under sjunde /70 anslogs 5 milj. kr. för ändamålet och för innevarande budgetårhar anslaget förts upp med 10 milj. kr. stalsverksproposilion har,som inledningsvis angetts, i avvaktan på särskUd proposilion i ämnet,beräknats elt förslagsanslag av 10 milj. kr. F. n. kan 176 dagstidningar omfattas av systemet med samdistributionsrabatt.Den 31 december 1970 hade 103 dagstidningar ansökt om sådan rabatt. Samtligaansökningar har beviljats. Fördelningen efter utgivningsfrekvens av de tidningarsom erhåller rabatt framgår av tabell 4. Dagstidningar med samdistributionsrabatt31.12.1970 efter utgivningsfrekvens 1971: 27 9 Förliden den 1 januariden uppgick utgifterna för samdistributionsrabattför dagstidningar lill drygt 1,4 milj. kr. För tiden den 1 juliden 22 december1970 uppgick motsvarande utgifter till ca 1,7 milj. kr. senare beloppavser i huvudsak rabatt för samdislri-bulion julioktober 1970. sker i stor utsträckning genom postverkets vanliga uldelningsformer.Antalet sålunda distribuerade dagslid-ningsexemplar uppgår till ca 285 miljonerper år, vilket med beaktande av utgivningsperiodiciteten motsvarar drygt1,2 miljoner års-abonnemang. Som post kan tidningar försändas på de villkor somgäller för trycksaker, framför allt Irycksakskorsband. har del emellertidfunnits särskilda förmånligare villkor för lidningsförsändning från utgivare avtidning. Maj:l faststäUer dessa viUkor i den s. k. poslalatidningskungörelsen. Avgifternaoch villkoren i poslala tidningskungörelsen (1968: 489, föriängd 1970: 546)tillämpas vid postbefordran av periodisk skrift, som trycks och utges inomlandet och som har karaktär av tidning saml uppfyller vissa andra särskiltangivna villkor. Kungörelsen avser alltså även andra tidningar ändagstidningar. Postverkelstidningsrörelse är en av verkels mera betydande rörelsegrenar. Den omfattar f.n.befordran av drygt 650 milj. tidningsexemplar eller ca en tredjedel avhela antalet postbefordrade brev- och tidningsförsändelser. För budgetåret1968/69 utgjorde intäkterna från lidningsrörelsen 96 milj. kr. eller ca 12 "/oav intäkterna från samtliga brev- och tidningsförsändelser, medan kostnadernaberäknats uppgå lill 160 milj. kr. Enligt postverkets beräkningar utgjordesålunda den bristande särkostnadstäckningen för tidningsrörelsen /69 drygt 60 milj. kr. Brislen i kostnadstäckningen beräknades lilloförändrat belopp för /70. Äv underskottet kan nästan hälftenuppskattas hänföra sig till dagspressen. Iproposition tiU riksdag (prop. 1970: 112) redovisades på grundval avförslag av lidningstaxeulredningen riktlinjer för bestämmandet av avgifterna ipostverkets lidningsrörelse. Föredragande departementschefen uttalade därvidatt en successiv anpassning av taxorna till de faktiskadistributionskostnaderna borde eftersträvas. Anpassningen skulle ske på någonsikt för att inte skapa problem för pressen. Tidnings-taxeulredningens förslag lilländrad utformning av laxesyslemet, som av departementschefen ansågs kunnaläggas lill gmnd vid utformningen av de framtida tidningsavgiflerna, syntestillgodose tidigare framförda önskemål från om en på en gångdifferentierad och kostnadsfölj- 1971: 27 10 samkonstruktion av taxorna i lidningsrörelsen. Även i fråga om omläggningen liUmera kostnadsföljsamma taxor skuUe en successiv anpassning eftersträvas. Frånriksdagens sida (SU 1970: 130, rskr 1970: 294) uttalades atl det var angelägetatt den förordade avtrappningen av underskottet skedde i en långsammare takt änvad som synes ha förutsatts av lidningslaxe-utredningen. Somtidigare nämnts fattades vid riksdag beslut om statsbidrag tillpartiernas opinionsbildande verksamhet. Partistöd utgår till parti som ärrepresenterat i med . per mandal och kalenderår. Bidragenuppgår för liU sammanlagt 24,5 milj. kr. BidragenlUl de politiska partierna är inle ändamålsbestämda. Del slår alltså partiernafritt atl använda medlen, t. ex. i presstödjande syfte. Ar1969 infördes i statsbidrag till dagstidningar i form av ett bidrag förtidningspapper. räknas tidning som utkommer minst och är medlemi Norske Avisers Landsforbund eller eljest uppfyller vissa angivna villkor. Endagstidningkan få bidrag om den företräder en ideologisk eller politisk grundsyn("har el idemessig eller politisk grunnlag"). Bidragutgår till dels dagstidning med en medelnelloupplaga upp till 10 000 exemplar,dels dagstidning med en medelnelloupplaga meUan 10 000 och 27 500 exemplar,såvida den inle utkommer ensam på sin ulgivningsort eller har den störstaupplagan på orten. I särskilda fall kan halvt bidrag utgå lill tidning med enupplaga mellan 10 000 och 25 000 exemplar, även om tidningen utkommer ensam påsin utgivningsort. Föratsättningen är atl tidningen är utsatt för hårdkonkurrens från tidning som utkommer på näriiggande ort. Bidragetutgår i regel med per lon tidningspapper, dock högst för 400lon per kalenderår. För tidning, vars pappersförbrakning understiger 25 tonper år, utgör bidraget per lon. Om pappersförbrukningenligger mellan 25 och 37,5 lon , uppgår bidraget till 18 750 norskakronor. Bidragsärendenahandläggs av löne- och prisdeparlementet. Yttrande skall inhämtas från "Stötleulvalgetfor dagsavisene". Detta, som har fem ledamöter, utses av regeringen. Treledamöter utses efter förslag från Norske Avisers Landsforbund. har antalet dagstidningarsjunkit successivt och uppgick tUl 108. Som dagstidningar räknas då endasltidningar som utkommer minst och som inte delar huvudredaktionmed någon annan tidning. Nedläggningarna har i särskilt hög grad drabbat andratidningarna,dvs. de tidningar som har en upplagemässigt större konkurrent på sin ulgivningsort.Denna utveckling har lett lill atl antalet orter där mer än en tidningutkommer har minskat kraftigt. Antalet flertidningsorler har mellan åren 1950och 1970 minskal från 51 till 20. Totala antalet ulgivningsorter har däremotunder endast sjunkit från 93 till 82. Parallellt med den betydande nedläggningen av andratidningarhar del skett en kraftig reduktion av dessa tidningars upplageandel. Är 1950hade andratidningarna 40 »/o av de abonnerade upplagorna på vardagar, år 1967knappt 23 »/o- De analyser som gjorts av dagstidningarnas ekonomiskasituation, senast av pressutredning, har visat alt de ekonomiskasvårigheter som finns inom dagslidningsbranschen är koncentrerade till andratidningarnaoch alt dessa svårigheter accentuerats . Förklaringen till denna utveckling enligt de båda pressulredningarnahar översiktligt redovisats i det föregående. Nedläggningarna av tidningarutan lokal konkurrent tillskrivs i huvudsak den allmänna samhällsutvecklingen.När del gäller andratidningarna bygger förklaringarna på teorin om den s. k.upplagespiralen. Innebörden av denna kan kort uttryckt sägas vara allupplagestegringar ger annonstillskott, de ökade annonsinkomsterna ger möjlighetlill upplagehöjande åtgärder, upplagestegringen på grund av dessa åtgärder gerytterligare annons-tillskott osv. Omvänt innebär den atl upplageminskningmedför annonsbortfall, som i sin lur till följd av minskat läsvärde delsdirekt genom avsaknaden av en hel del informativa annonser, dels indirekt genomatt inkomstbortfallet tvingar fram besparingsaklioner som går ut över tidningenskvalitet leder lill upplageminskningar etc. skulle det kunna hävdas alt resultatet av den beskrivnamarknadsmekanismen är en strakturrationalisering, som innebär att de"bästa" tidningarna överlever, medan de "sämsta" försvinner allt i enlighet med konsumenternas värderingar. Detta resonemang äremellertid inle riktigt. Det finns en rad fall, då en tidnings marknadsvärdebland läsarna dokumenterats genom elt absolut sett storl antal försåldaexemplar men dess ekonomiska situation blir ohåUbar därför all den har enkonkurrent, som har ännu större upplaga och därmed dominerar annonsmarknaden.Del är alltså inte främst läsarnas val som ligger bakom struktur- 1971: 27 12 utvecklingeninom dagspressen utan annonsörernas. Jag skall inte gå närmare in på detta. Deträcker med alt konstatera förhåUandet. Statsmakternahar tidigare vidtagit vissa åtgärder i syfte atl skapa existensbetingelser fören allsidig press och vidmakthålla en fri opinionsbildning. Vid1969 års riksdag beslöts all tillskapa särskUda lånemöjligheter för dagstidningsföretaggenom inrättandet av pressens lånefond. Man tog bl. a. fasta på de möjlighetertill differentiering som kan finnas för en del andratidningar när del gälleralt skapa en marknad vid sidan av förstalidningens. Differentieringen kan lasikte på t. ex. spridningsområdet, innehållet, utgivningstiden eller dettypografiska utförandet. En sålunda differentierad tidning skulle också i vissafall kunna skapa sig en egen annonsmarknad. Eftersom en sådan differentieringsprocessofta kräver både lid och kapital var det med hänsyn lill andralidningarnasfinansiella situation nödvändigt att åstadkomma särskUda lånemöjligheter. Dellavar också angeläget mol bakgrund av den utveckling som är alt vänla inom lidningslekniken.Om andratidningarna inte ges finansiella möjligheter att anpassa sig tilldenna utveckling kommer deras situation all försämras påtagligt. Samtidigtmed beslutet om inrättandet av pressens lånefond beslöt statsmakterna ominförandet av samdistributionsrabatt för dagstidningar. Syftet med detta slödvar att stimulera tidningarna lill ökad sam-dislribution och rätta tUlden betydande ojämnhet i konkurrensförutsättningarna som de existerande samdislribulionsarrangemang-eninnebar. Delta skulle innebära en inle oväsentlig sänkning av distributionskostnaderna,som framför allt skulle komma andratidningarna lill del. Del uppstäUda syftetmed samdislribulionsrabalten har emellertid inle helt uppnåtts. Jag återkommertill detta i det följande.