prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Enligt lag (nr 162) omändring i kommunalskattelagen blir det kommunala bostadstillägget förfolkpensionärer skattefritt fr. o. m. 1972 ärs taxering. Enligt lag (nr 93) omändring i kommunalskattelagen har vissa ändringar genomförts av den schablonmetodsom gäller 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 22 vid beskattningen av vissa fastigheter (egna hem ellerfritidsfastigheter). Somintäkt skall tas upp 2 o/o av den del av taxeringsvärdet som inte överstiger150 , 4 o/o av den del som ligger meUan . samt8 o/o av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det extraavdraget för villaägare skall höjas från f. n. De nyabestämmelserna tillämpas första gången vid taxering. Enligtförordning (nr 748) gäller att fr. o. m. taxering beskattas vinst vid icke yrkesmässiga"vyttring av fas tighet såsom realisationsvinst till 100 o/o om fastigheten innehafts mindre än och till 75 o/o om fastigheten innehafts eller längre. Vid försäljning av aktier m. m. beskattas vinsten om aktierna innehafts mindre än till 100 o/o, mindre än till 75 o/o, mindre än till 50 o/o och mindre än till 25 o/o.Om aktierna innehafts eller mera räknas som skattepliktig realisationsvinst ett belopp motsvarande 10 o/o av nettoinkomsten. Vid längtidsinnehav medges ett avdrag med . Förordningen gäller avyttringar som äger rum fr. o. m. . Under /71 tiUämpas ilikhet med föregående budgetår en uttagningsprocent av 100. Statliginkomstskatt för fysiska personer, osliifta dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s. k.A-längden. De för taxeringsåren 1966 1970 uträknadeskattebeloppen framgår av följande sammanställning (milj. 1966 1967 1968 1969 1970 A-längden 8 675 8 553 9 593 10 443 11691 Statliginkomstskatt för bolag, ekonomiska föreningar in. Andra skattskyldiga än fysiska personer,oskifta dödsbon och familjestiftelser indelas i beskattningshänseende iföljande fyra grupper: a) svenskaaktiebolag, svenska försäkringsanstalter som icke är aktiebolag samt andra utländska juridiskapersoner än oskifta dödsbon och familjestiftelser,varvid dock försäkringsanstalter som driver livförsäkringsrörelsehänförs till grupp c, b) andra svenskaekonomiska föreningar än sambruksföreningar, sparbanker, sparbankernassäkerhetskassa, allmänna hypoteks-bank.Konungariket stadshypotekskassa, hypoteksföreningar, svenskabostadskreditkassan och bostadskreditföreningar, c) försälcringsanstalteri den mån de driver livförsäkringsrörelse samt d) övriga skattskyldiga. Enligt förordningden (nr 295) utgör den statliga inkomstskatten räknad i procent av denbeskattningsbara inkomsten för grupp a) 40o/o, för grupp b) 32 o/o, för grupp c) 10 o/o samt för grupp d) 15 o/o. Bilaga 2 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 23 Enligt förordning den 28november 1969 (nr 742) har sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa ochekonomiska föreningar som ingår i jordbrukskasserörelsen fr. o. m. 1971 årstaxering förts från grupp b) till grupp a), vilket innebär en höjning avskattesatsen från 32 till 40 o/o. Statlig inkomstskaft förjuridiska personer redovisas på de s. k. B-och C-längderna. Den uträknadeskatten uppgick taxeringsåren 1966 1970 tUl följande belopp (mUj. 1966 1967 1968 1969 1970 Statlig inkomstskatt. B- ochC-längderna 1 425 1 229 1 246 1 496 1 582 De kommunala skatternautgörs av allmän kommunalskatt med däri ingående församlingsskatt,landstingsmedel och tingshusmedel, allt i form av inkomstskatt beräknad pägrundval av inkomst och garantibelopp för fastighet. För den allmännakommunalskatten gäller bestämmelserna i kommunalskattelagen den 28 september1928 (nr 370). Landstingsmedel utgår enligt landstingslagen (nr319). Genom lag (nr 390) rned vissa bestämmelser i anledning avstatens övertagande av lokalhållningen för de allmänna underrätterna upphävsförordningen (1945: 903) om utdebitering av tingshusmedel att gälla fr. o. m.den 1 januari 1971. Genom lag (nr 200) höjdes fr. o. m. taxering de kommunala ortsavdragen sä attde överensstämmer med de statliga. EnUgt lag (nr 162) omändring i kommunalskattelagen har ortsavdragen fr. o. m. taxeringomkonstruerats till grundavdrag på . för varje individ. Fr. o. m. 1961 årstaxering gäUer på familjebeskattningens område samma bestämmelser i fråga omden kommunala beskattningen som beträffande den statliga. De fr. o. m. 1972 ärstaxering gällande ändrade avdragsreglerna vad avser förvärvsavdrag,underhållsavdrag och schablonavdrag för sjukförsäkringsavgift vid taxering tillstatlig skatt äger således motsvarande tillämpning vid taxering till kommunalbeskattning. Debiterad kommunalinkomstskatt uppgick taxeringsåren 19661970 tiU följande belopp (milj. 1966 1967 1968 1969 1970 A-längd 9294 11031 12230 13431 15249 B-ochC-längd 1030 1009 1061 1297 1427 Statlig förmögenhetsskattuttas enligt förordning (nr 577) av fysiska personer m. fl.Genom förordning 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 (nr106) höjdes det skattefria beloppet för fysiska personer från . fr. o. m. taxering och genom förordning (nr 73) till . fr. o. m. 1966 ärs taxering. Den lägsta skattesatsenär fr. o. m. Den högsta, , utgår förden del av den beskattningsbara förmögenheten somöverstiger . För vissa juridiska personer utgår statlig förmögenhetsskattmed 1 1/2 promiUe av den del av den beskattningsbara förmögenheten, somöverstiger . Enligt förordning (nr170) om ändring i förordningen om statlig förmögenhetsskatt har skatteuttagetsänkts för mindre och medelstora förmögenheter och höjts för störreförmögenheter. Skattepliktsgränsen höjsfrån f. n. De nuvarande spärreglerna ersätts meden ny begränsningsregel, som skall tiU-lämpas utan särskild ansökan avden skattskyldige. Förmögenheter i mindre och medelstora s. k. familjeföretagsom bedriver jordbruk, skogsbruk eller rörelse skall under vissaförutsättningar beskattas efter i stort sett oförändrad nivå. Reformerna träderi kraft och tillämpas första gängen vid taxeringutom beträffande skattepliktsgränsen förförmögenhetsskatten där de nya reglerna tUl-lämpas redan vid 1971 årstaxering. Enligt förordning (nr236) skaU förmögenhetsskatt fr. o. m. 1970 ärs taxering beräknas på den sammanlagdaförmögenheten tillhörande föräldrar och barn , som bor hos föräldrarna.Nu gällande bestämmelser innebär att barns förmögenhet beskattas gemensamt medföräldrarna endast om barnet icke påförts statlig inkomstskatt. Debiterad förmögenhetsskatt utgjordetaxeringsåren 19661970 följande belopp (milj. 1966 1967 1968 1969 1970 Förmögenhetsskatt 366 341 374 435 447 Enligt lag om finansiering avfolkpensioneringen (nr 398)och med ändring enligt lag (nr 74) skall folkpensionsavgiftfr. o. m. utgå med viss procent av den avgiftspliktiges tillstatlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst. Enligt lag (nr 39) skall folkpensionsavgiften fr. o. m.den 1 juli 1967 utgå med 5 o/o av den tiU statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten dock med högst 1 500kr. Enligt lag (nr 574) om ändring i lagen om finansieringav folkpensioneringen skall folkpensionsavgift fr. o. m. taxeringberäknas individuellt på vardera makens till statlig skattbeskattningsbara inkomst. Folkpensionsavgiften utgår med 5 o/o av dennainkomst dock med högst . Bilaga 2 inkomstberäkning 25 De debiteradefolkpensionsavgifterna uppgick taxeringsåren 1966 1970 tUl följande belopp (milj. 1966 1967 1968 1969 1970 Folkpensionsavgift 1407 1 591 1 891 2 214 2 386 Endast de försäkrades egna avgifter ochavgifter från mindre s. k. skattedebiterade arbetsgivare debiteras påskattsedeln. Övriga avgifter förtilläggspensioneringen debiteras och uppbärs direkt av . Sjukförsäkringen finansieras förutomgenom statsbidrag av avgifter från de försäkrade och arbetsgivarna. Avgifternafrån de försäkrade uppbärs i samband med den allmänna skatteuppbörden ochavgifterna från direktdebiterade arbetsgivare uppbärs direkt avriksförsäkringsverket, som överför deunder budgetåret inflytande avgifterna till titeln. Enligt lag den 30oktober 1970 (nr 567) om ändring i lagen om allmän försäkring skallarbetsgivaravgiften till den allmänna sjukförsäkringen fr. o. m. utgå med 3,1 o/o av arbetsgivareslönekostnader mot tidigare 2,9 o/o. Av avgiften skall 10/31 användasför bestridande av de allmänna försäkringskassornas utgifter försjukvårdsersättning och återstoden tillbestridande av kassornas utgifter för tilläggssjukpenning i vad sjukpenningensvarar mot inkomst av anställning. Avgifterna till den obligatoriskasjukförsäkringen för anställda beräknas med hänsyn till den försäkradesarbetsinkomst och varierar mellan olika orters försäkringskassor. Enligt lagden (nr 350) har, i samband med höjning av sjukpenningen ochutökning av antalet sjukpenningklasser fr. o. m. , avgifternatill sjukförsäkringen höjts. För företagare utgår egenavgifter med högrebelopp. Arbetsgivare skall erläggaavgift dels till sjukförsäkringen, delstill försäkringen för tiUäggspension. Härutöver uttas av arbetsgivaren yrkesskadeförsäkringsavgift och förvissa arbetsgivare byggnadsforskningsavgift.Dessa avgifter, vilka tillsammans kallas arbetsgivaravgifter, debiteraspå debetsedeln å slutlig skatt endast i sädana fall då summan av dem uppgår tiUhögst . Arbetsgivaravgifter somöverstiger nämnda belopp uppbärs som regel direkt av . Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 Enligt lag den 27 maj1970 (nr 167) om ändring i uppbördsförordningen skall vissa kategorierskattskyldiga fr. o. m. taxering medgivas reduktion av skatten. Förgifta skattskyldiga medgives skattereduktion med . av den ena makensskatt så länge den andre makens grundavdrag inte är fullt utnyttjat, dvs. sålänge andre maken har en statligt taxerad inkomst understigande . Såsnart även andre maken får taxerade inkomster minskar reduktionsbeloppet med 40o/o av dessa inkomster, vilket innebär att rätten till skattereduktion upphördå andre makens taxerade inkomst nått . För ensamstående med barnunder utgör skattereduktionen . Skattereduktionsker vid debitering av den slutliga skatten genom reducering av statliginkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, inkomstskatt,landstingsmedel, skogsvärdsavgift, folkpensionsavgift ellersjukförsäkringsavgift. Skattereduktion medgives således inte i fråga omtilläggspensionsavgift, arbetsgivaravgift, aUmän arbetsgivaravgift, annuitetpå avdikningslån eller på förskott för avlösning av frälseränta. Vad som genomskattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras av staten, vilketinnebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuellt reducerade belopp. Övriga skatter och avgifter på debetsedeln förslutlig skatt Skogsvårdsavgifter,annuiteter på avdikningslån, annuiteter på frälseräntor, utskiftningsskatt ochersättningsskatt och allmän arbetsgivaravgift för mindre arbetsgivaredebiteras i samband med slutlig skatt men omförs tUl andra inkomsttitlar. Uppbördsförfarandet för skatter och avgifter som berör inkomstskattetiteln Preliminär A- och B-skatt Enligt den fr. o. m. 1954gällande uppbördsförordningen, utfärdad (nr 272), med därisenast enligt lag (nr 167), vidtagna ändringar skallskattskyldig erlägga preliminär skatt med det belopp, vilket sä nära sommöjligt kan antas motsvara i den slutliga skatten ingående skatter ochavgifter. Den preliminära skattenutgår dels i form av preliminär A-skatt, dels i form av preliminär B-skatt.A-skatten utgår enligt skattetabeller eller efter viss procent av uppburenlöneinkomst. B-skatten debiteras normalt med det belopp som enligt senastetaxering påförts som slutlig skatt. För inkomst av tjänst,som inte avser bestämd tidsperiod eller som inte uppbiirs vid regelbundetåterkommande tiUfällen, skall fr. o. m. 1968 preliminär A-skatt utgå med 30 o/oav inkomsten mot tidigare 25 o/o. I vissa fall som t. ex. vid utbetalning avretroaktiva lönebelopp, ackords- ersättningar o. dyl. skall preliminär A-skattutgå enligt grunder som fastställs av centrala folkbokförings- ochuppbördsnämnden (fr. o. m. ). Överlämnar arbetstagare inte debetsedel påpreliminär A-skatt till arbetsgivaren skall avdrag för preliminär A-skattgöras enligt förhöjda skatteskalor. Uppvisar vidare arbetstagare intedebetsedel på slutlig skatt för arbetsgivaren skall under tid, då avdrag förkvarstående skatt skall verkstäUas, avdrag för sådan skatt göras vid varjeavlöningstillfälle med lika stort belopp som avdraget för preliminär A-skatt. Enligt förordning den 13december 1968 (nr 722) om ändring i uppbördsförordningen må Kungl. Maj:tförordna att preliminär A-skatt skall utgå även för annan inkomst än sådan somutgör den skattskyldiges huvudsakliga inkomst av tjänst, om det är särskiltpåkallat ur uppbördssynpunkt. utfärdades, (nr 5), bestämmelserom att preliminär A-skatt skall utgå för artistersättning som uppgår tUl minst300 kr. även om ersättningen ej utgör huvudsaklig inkomst av tjänst.Bestämmelserna gäller även för ersättning till professionell idrottsman.Preliminärskatteavdrag skall för dessa skattskyldiga göras med 40 o/o avbelopp som utbetalas efter . Fr. o. m. har genomkungörelse (nr 283) bestämmelsen ändrats tUl att avseersättning som uppgår tUl , sedan avdrag för särskildreseersättning gjorts. Arbetsgivares skyldighetatt verkställa löneavdrag för skatt avser såväl preliminär skatt somkvarstående skatt, varvid gäller, att preliminär skatt utgår i första hand. De lokalaskattemyndigheterna kan på framställning av den skattskyldige eUer pä egetinitiativ under uppbördsåret vidtaga jämkning av den preliminärskatt som skallutgå, om jämkningen kan förväntas medföra bättre anpassning mellan preliminäroch slutlig skatt. Preliminärskattenförfaller till betalning , maj, juli, september, november ochjanuari under uppbördsåret, vilket omfattar tiden fr. o. m. mars det ena årett. o. m. februari påföljande år. På titeln skatt på inkomst och förmögenhet m.m. ingår under ett budgetår uppbörden , detena året och uppbörden januari, påföljande år. Titeln redovisarsålunda inte upp-bördsärets preliminärskatt. Preliminär A-skatt företer vissaskiUnader mellan olika skatteterminer på grund av att inkomslunderlagetvarierar . Preliminär B-skatt erläggs däremot som regel med en sjättedelav det debiterade årsbeloppet varje termin och är därför i stort sett stabilunder uppbördsårets terminer. Den skattskyldige kanfrivilligt inbetala högre preliminärskatt än som följer av skattetabeller ellerdebetsedel å preliminär B-skatt. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 28 detta genom fyllnadsbetalningar efteruppbördsårets utgång, dvs. Syftet är att undvika eller minskakvarstående skatt, som i vissa fall är räntebelagd (se nedan). Kvarstående och överskjutande skatt Sedan taxeringverkställts och den slutliga skatten uträknats, sker en avräkning, varvid denskattskyldige gottskrivs i fråga om A-skatt det under uppbördsåret influtnabeloppet jämte i förekommande fall s. k. särskilt uppdebiterat belopp samt ifråga om B-skatt det debiterade beloppet. Dessutom gottskrivs denskattskyldige fyllnadsbetalning av preliminärskatt. Understiger vidavräkningen den gottskrivna preliminära skatten motsvarande slutliga skatt,förfaUer skUlnaden, om denna är 10 lar. eller större, till betalning såsomkvarstående skatt under uppbördsterminerna året eftertaxeringsåret. Om den kvarstående skatten uppgår till minst en tiondel av denslutliga skatten eller , skall den skattskyldige erlägga räntaför den kvarstående skatten efter avdrag för . Överstiger däremot denpreliminära skatten motsvarande slutliga skatt, återbetalas det överskjutandebeloppet, om detta är . eller större, till den skattskyldige. Dessutomutgår ränta på den del av det överskjutande beloppet, som överstiger ,dock ej om räntebeloppet understiger . Enligt förordning den 6 februari1970 (nr 10) utgör räntesatsen fr. o. m. taxering för kvarståendeskatt 12 o/o och för överskjutande skatt 7 o/o. Räntebeloppet på överskjutandeskatt maximerades genom förordning (nr 155) tUl . Kvarstående och överskjutande skatt på titeln avserinkomståret som avslutas före budgetårets ingång. TUlkommande skatt ärskatt som skall erläggas i huvudsak på grund av beslut om ändrad taxering sedanslutlig skatt påförts eller till följd av eftertaxering. Sjömansskatt och sjömansskattens andel isjukförsäkringsmedel Sjömansskatt utgår enligtförordning (ru 295) om sjömansskatt, vilken trädde i kraft den1 . Den är en definitiv källskatt, som tillfaller staten, menkommunerna skall, Uksom de aUmänna försäkringskassorna, beredasersättning av statsmedel för minskade skatteintäkter resp.sjukförsäkringsavgifter. De inträdda förändringarna i skatteskalorna för denstatliga inkomstskatten och reformerna på familjebeskattningens områdetillämpas även i fråga om sjömansskatten. Sjömansskattens andel i sjukförsäkringsmedelinbetalas av sjömans- Bilaga 2 inkomstberäkning 29 skattekontorettill , som överför medlen till inkomstskattetiteln. Restantieroch medel från skattereklamationskontot Restantier är de restförda belopp, somdrivs in via kronofogdemyndigheterna och avser olika tj'per av skatter frånolika år tUlbaka. Medel frän skattereklamationskontot är skatt som influtitmen som till följd a\ identifieringssvärigheter ej har kunnat krediterasvederbörande skattskyldig. Avgifterfrån direktdebiterade arbetsgivare till sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkringoch byggnadsforskning Dessa avgifteruppbärs av som gottskriver inkomstskattetiteln. Avgifterna sominflyter är dels preliminära avgifter,dels slutlig reglering av avgifter. De preliminära avgifterna fastställsgenom uppräkning av avgiftsunderlaget . Avgiften för 1970beräknas, enligt förordning (nr 530), som om avgiftsunderlaget höjts med 10 o/ooch , enligt förordning (nr 557), som omavgiftsunderlaget höjts med 15 »/o. I samband med höjnmg av sjukpenningen ochutökning av antalet sjukpenningklasser fr.o. m. höjdes avgifterna tUl sjukförsäkringen.Arbetsgivaravgifterna tUl sjukförsäkringen ändrades därvid till 2,6 o/o av löneller ersättning som ej överstiger 7,5 gånger det vid årets ingång gällandebasbeloppet enligt lag om allmän försäkring. Genom förordning den 5december 1969 (nr 650) höjdes procentsatsen fr.o. m. tUl 2,9 o/o av avgiftsunderlaget. Avgiftsuttagethöjs ytterligare fr. o. m. frän 2,9 o/o till 3,1 o/o genom förordning (nr 567). Avavgiften skall 1/3 användas tUl bestridande av de allmännaförsäkringskassornas utgifter för sjukvårdsersättning och återstoden tillbestridande av kassornas utgifter för tilläggssjukpenning i vad den svarar motinkomst av anställning. Fr. o. m. den 1januari 1955 ersattes den dittUlsvarande olycksfallsförsäkringen, vars uppgifter delvisövertagits av sjukförsäkringen, av en nyyrkesskadeförsäkring (lag , nr 243). Yrkesskadeförsäkringenfinansieras genom avgifter från arbetsgivarna. Ändrade bestämmelser gäller föryrkesskadeförsäkring enligt lag (nr 408). I lag den 15 december1967 (nr 919) och förordning (nr 920) om värdesäkring avyrkesskadelivräntor har förordnats om betydande höjningar av livräntorna fr. o.m. Under budgetåret inflytande avgifter gottskrivs titeln.Uppbörden avseryrkesskadeförsäkringsavgifter inkl. tilläggsavgifter och avgiftstill-läag. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 30 För vissa arbetsgivareutgår särskild byggnadsforskningsavgift. Ändrade bestämmelsergäller för byggnadsforskningsavgift enligt förordningar (nr134), (nr 32), (nr 355), (nr308) och (nr 173). Statens avgifter till sjukförsäkringen Statliga myndigheter ochaffärsverken betalar avgifter tiU sjukförsäkringen, vUka gottskrivsinkomstskattetiteln. De stattiga myndigheternas avgifter har tidigare anvisatspå huvudtitel men redovisas fr. o. m. /70som utgift pä riksstatstiteln pensionsmedel m. m. Enligt kungörelse den 13juni 1969 (nr 412) bestämmer avgiftsunderlaget föravgifter, som staten med undantag av affärsverken skall erlägga enligt lagen omallmän försäkring och förordningen om allmän arbetsgivaravgift. Avgifternafastställs av före viss bestämd tidpunkt. Kungörelsenskall tillämpas beträffande preliminär avgift till ATP för tiden efter 30 juni1969 och i övrigt fr. o. m. . Viss ersättning från allmänna pensionsfonden Allmänna pensionsfondenersätter de allmänna försäkringskassorna för deras kostnader för administrationav den allmänna tilläggspensioneringen. Ersättningen görs tillriksförsäkringsverket som gottskriver inkomstskattetiteln. Aterföring av medel från eller avsättning avmedel till albnänna sjukförsäkringsfonden Allmännasjukförsäkringsfonden har till syfte att utgöra en reserv vid tillfälligapåfrestningar på försäkringens finanser. beräknar enligtsärskilda regler om aterföring eller avsättning bör komma ifråga, ochriksdagen beslutar för varje särskilt år om fondmedlen skall tas i anspråkeller avsättning skall göras till fonden. Överskjutande skatt och övriga restitutioner Från titeln utbetalasöverskjutande skatt och övriga restitutioner. Beträffande överskjutande skattse ovan. Övriga restitutioner är återbetalningar som i allmänhet beror pånedsättning i taxering. Den mest betydande postenpå utgiftssidan utgörs av utbetalningarna av kommunalskattemedel. Statenemottar primärt hela käUskatteuppbör-den. Kommunerna erhåller för varjekalenderår förskott grundat på se- nast kända taxering och den aktuellautdebiteringen. När taxeringsresultatet för ifrågavarande kalenderårföreligger sker slutavräkning, varvid saldot mellan slutligt uträknade beloppoch uppburna förskott tillgodoräknas kommunerna eller statsverket allteftersomförskotten understiger eller överstiger de slutligt uträknade beloppen. Ikommunernas fordran pä statsverket, som framräknas per varjekalenderår, ingår sålunda vid stigande skatteunderlag såväl förskott somslutavräkningsmedel. Kommunernas fordran utbetalas med iprincip en sjättedel av årsbeloppet . Förskott och slutavräkningsbelopp till deallmänna försäkringskassorna Från titeln utbetalasförskott och slutavräkningsbelopp på sjukförsäkringsavgifter och tillapotekare utgående ersättningar, som avses i gällande förordning angåendekostnadsfria eller prisnedsatta läkemedel. Förskottet är beräknat med hänsyntill att viss del av sjukförsäkringen finansieras med statsbidrag och avgifterför frivillig försäkring och tilläggsförsäkring. Utbetalning till allmänna pensionsfonden Skattedebiteradearbetsgivares tilläggspensionsavgifter och skattedebiterade egenavgifterutbetalas från titeln till allmänna pensionsfonden. Från titeln utbetalas deyrkesskadeförsäkrings- och byggnadsforskningsavgifter som influtit fråndirektdebiterade arbetsgivare. Skattedebiterade arbetsgivares avgifterförskotteras av statsverket och utbetalas över titeln. Den allmännaarbetsgivaravgift som debiteras skattedebiterad arbetsgivare och fysisk personsom haft inkomst av annat förvärvsarbete (inkomst av i riket bedriven rörelseeller inkomst av här belägen jordbruksfastighet, som brukas av honom) omförsfr. o. m. /71 frän inkomstskatteliteln till riksstatstitelnallmän arbetsgivaravgift. Utskiftningsskatt och ersättningsskatt,skogsvårdsavgifter, allmän varuskatt i vissa fall för jordbruksprodukter,annuiteter på avdikningslån och annuiteter på förskott för avlösning avfrälseräntor De debiterade beloppen avovanstående skatter och avgifter omförs till andra inkomsttitlar. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 32 Inkomstskattetitelns utveckling budgetåren 19 6 5/6 61 9 6 9/7 0 De beräknade och redovisade inkomsternapå titeln framgår av följande sammanstäUning (milj.kr. 12 400,0 12 668,7 13 700,0 12 884,8 14 200,0 14 078,3 17 100,0 17 047,6 Efterföljande uppställning är avsedd attbelysa utvecklingen av de inkomster och utgifter på inkomstskattetiteln somtUlsammans resulterat i de behållna inkomsterna på titeln. Vissa av beloppen ärapproximativa. 1965/66 Milj. kr. 1968/69 1969/70 17 458 4 302 20 249 4 578 22 810 4 670 25 187 29 134 4 963 5 402 1 670 2 022 1 872 2 069 Prel. A-skatt under terminerna Prel. B-skatt under terminerna Socialförsäkringsavgifter från di rektdebiterade arbetsgivare m.m. 830 1158 1678 2 032 2289 Tillkommande skatt, sjömans- skatt, restantier m. m. försäkringskassorna, m. m. Utbetalningar tiU allmänna pen- Riksrevisionsverketavsåg att vid sina beräkningar av skatteinkomsterna för fysiska personer utnyttja dettaxeringsstatistiska material som erhållsgenom verkets uppgiftsinsamling på urvalsbasis.