prop · FU0374 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop. Majrts proposition till angående stödtill jordbruket i norra , m. m.; given Stockholnis slott den 19 mars1971. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över jordbruksärenden, föreslå all bifaUade förslag om vars avlåtande till föredragande departemenlschefenhemställt. I propositionen läggs frara förslag ora ökat slalligl slödlill jordbruket i norra på grundval av vad sora har föreslagits avutredningen ora stöd lill jordbruket i norra . Del särskUda mjölkpristillägg som utgår lilljordbrukare i norra föreslås öka med ca per kg mjölk sä alldet uppgår tUl per kg. Vidare föresläs all pristillägg införs pä köttav nötkreatur, får och svin. Tillägget föreslås ulgå med mellan och 1kr. per kg kött och liksom tillägget på mjölk differentieras raellan olika oraråden. Kostnaderna för prisstödet beräknas för /72uppgå till ca 66 milj. kr., vilket innebär en ökning av stödet raed ca 29 railj.kr. Vidare föreslås vissa förbättringar av slödel lillrationalisering av jordbruket i norra . Slöd koraraer i vissa fall atlkunna läranas även lill jordbruk raed begränsade utveckUngsraöjligheler. I enlighet med förslag av statens jordbmksnärand föreslåsall ersättning ges till jordbruket raed 27 railj. för förluster till följdav prisstoppet t.o.m. . 1 1971.1 saml. Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet på . Närvarande: statsministern , rainistern för utrikesärendena , statsråden , , , ASPLING, SVEN-ERICNILSSON, , , , , , , , ,, , , . Chefen för jordbruksdeparteraentet, statsrådet ,anmäler efter gemensara beredning med statsrådets övriga ledaraöler fråga orastöd till jordbruket i norra , m. m., och anför. I samband raed all riksdag (prop. 1967: 95, JoU1967: 25, rskr 1967: 280) fastställde riktlinjerna för jordbrukspolitikenbehandlades frågor om slödel till jordbruket i norra i anslulning lillprinciperna för prissättningen pä jordbrukets produkter. Föredragandedepartementschefen uttalade därvid (s. 74) alt del inle hade varit möjligt allhelt ta hänsyn till de särskilda förhållandena i norra . Av flera skälansåg departeraentschefen all en betydande jordbruksproduktion även ifortsättningen borde upprätthållas i dessa delar av landet. Jordbruket därborde även i fraratiden få särskilt slöd. anslöt sig härtill. Medhänsyn lill den relativt långa tid som har förflutit sedan principerna för detnuvarande slödel lill jordbruket i norra fastlades, tUlkallades år 1969utredningen om slöd lill jordbruket i norra (direktiv se riksdagsberätlelses. Ut-redningeni har den 4 noveraber 1970 avläranat betänkandet (SOU1970: 72) Jordbruket i norra . Efter reraiss har yttranden överbetänkandet avgelts av överbefälhavaren, lanlbruksstyrelsen, ,statens jordbruksnämnd, , lantraäteristyrelsen,styrelsen för , statens råd för skogs- och jordbraksforskning,länsstyrelserna i , , , , ,, , , , ochNorrbottens län, glesbygdsutredningen, geraensaratraed (RLF och SL) och Norrlandsfonden. ' Ledamöter: generaldirektör , ordförande,riksdagsmännen , överdirektör , f.d. riksdagsmännen samt riksdagsman . Prop.1971: 74 3 lantmäteristyrelsenhar bifogat yttranden från berörda lanlbraksnäran-der resp. överlantraälare.Flera länsstyrelser har bifogat yttranden från länsorgan och kommuner. RLF ochSL har överlämnat utdrag ur av dem inhämtade yttranden. I anledning avbetänkandet har vidare kommit in etl antal skrivelser. I fråga ora flera avutredningens förslag fordras inle beslut av . För saramanhangetsskull redovisas emellertid koiifallal även vissa av dessa förslag. hari skrivelse hemstäUt att Kungl. Maj:l vidtar de åtgärdersom behövs för all jordbruket skall kunna tillföras raedel för atl täcka deförluster, sora har uppställ för jordbruket lill följd av prisstoppet undertiden t. o. ra. Förlusterna har prelirainärt beräknats lill27 railj. 1971: 1 (bil. 11 s.35) har Kungl. Maj:l föreslagit atl, i avvaktan på särskild proposilioni ämnet, till Särskilt stöd åt del raindre jordbruket för /72beräkna ell förslagsanslag av 75,3 railj. Gällandebestämmelser för stöd till jordbruket i norra mjölkpristillägg Extrarajölkprislillägg som utgör ett statligt pristillägg på rajölk i norra sedan är 1941. De grunder, efter vUka detla tillägg utgår, har ändratssenast (prop. 1962: 1 bU. 11, JoU 1962: 6 och 12, rskr 1962: 169).Syftet raed bidraget är all korapensera producenterna i de norra delarna avlandet för särare produktionsförulsätl-ningar betingade av kliraal, jordmån m. m. Tillägget utgår till alla sornlevererar rajölk till raejeri, oavsett leveransernas storlek. Enligt gällandebidragsskala, statens jordbruksnärands cirkulär 1962: 79, utgår det extra rajölkpristilläggelraed belopp sora varierar inora olika oraråden raellan och perkg mjölk-fett för vid mejeri invägd mjölk. TUläggel raotsvarar 1,410,perkg mjölk raed 4 "/o felthall. Del extra rajölkpristiUäggelutbetalas av statens jordbruksnärand från anslaget Särskilt stöd ål del mindrejordbruket. Svenska raejeriernas riksförening administrerar stödet. Stödetuppgick under /70 lill totalt 37,1 railj. och det genomsnittiigabeloppet per bidrags-lagare till . Fraktbidragför fodersändningar till vissa delar av norra utbetalas sedan 1930-talel.Bidraget utgår lill fodersändningar lill vissa 1971: 74 4 raeraavlägset liggande delar av , där transportkostnaderna vid inköp av foderraedelär särskilt dryga. Bidraget utgår f. n. raed . och per dl enligtstatens jordbruksnärands cirkulär 1968: 61. Tillbidrag anvisas f. n. under anslaget Prisreglerande åtgärderpå jordbrukels oraråde. Förall bekosta raarknadsreglerande åtgärder tas i saraband raed slakt ul särskild slakldjursavgift.Avgiften som tas ul raed slöd av statlig förordning var ursprungligen likastor i hela landet. För nötkreatur infördes en differentiering, sorainnebar att avgiften reducerades i raed undanlag av Gästrikland.Differentieringen gäller nuraera endasl för storboskap. För svin är avgiftendifferentierad . Slaktdjursavgiflen är f. n. lägre per kg iNorrbollens län och lägre per kg i övriga utom än ilandet 1 övrigl. Nedsättningenav avgifterna innebär en indirekt subvention sora jordbruket kollektivt svararför. Den indirekta subventionen innebar en inkoraslförslärkning förjordbrukarna i norra raed ca . under är 1969. Sedanär 1960 utgår särskilt statligt stöd lill jordbrukets rationalisering i norraSverige såsom etl komplement lill det rationaliseringsslöd som kan erhållas ihela landet. Stödet avsåg lill en början endasl , ,och , men det utvidgades genora beslut av 1965års riksdag lill all orafatta även , och sarallandskapet . Gällande föreskrifter för stöd till särskildrationalisering finns i kungörelsen (1967: 453, ändrad 1969: 186) om statligt slödlill jordbrukels rationalisering ra. Delekonoraiska stödet i saraband raed särskild rationalisering ges i första hand såsorakreditgaranti och bidrag enligt de bestäraraelser som gäller för landet i sinhelhet. Stödet kan i norra förstärkas med ett högre bidrag, högst 400/0 av kostnaden, lill inre rationaliseringsåtgärd och raed bidrag lill driflsralionaliseringsålgärd. SoravUlkor för bidrag till inre rationalisering i saraband raed särskUd rationaliseringgäller, liksora vid ordinarie bidrag till inre rationalisering, atl åtgärdensker i saraband raed genoragripande och kapitalkrävande yttre rationalisering.I undanlagsfall kan bidrag utgå även om insatserna t. v. enbart sker i form avinre rationalisering och drifts-rationalisering. Bidrag kan ulgå vid investeringari ekonoraibyggnader, dikning och täckdikning, jordbruksvägar och övrig inrerationalisering. Prop.1971: 74 5 Medel till bidrag liU inre rationalisering ochdriftsrationalisering i saraband raed särskild rationalisering anvisas underanslaget Bidrag till särskilda ralionaliseringsålgärder i , ra. m. Förinnevarande budgetår får bidrag beviljas intill ett belopp av 17 milj. kr.Bidrag till yttre rationalisering saml kreditgarantier i saraband med särskildrationalisering beviljas inom ordinarie ramar för resp. ändamål. Till produktionsbefrämjande åtgärder i anvisassedan budgetåret 1967/68 etl belopp av . under anslagetBidrag till särskilda ralionaliseringsålgärder i , ra. Fr. o. ra.innevarande budgetär får bidrag beviljas inora de delar av landet där stödtill särskild rationalisering utgår. Medlen används för atl bestrida kostnaderför mera tillfälliga insatser på olika områden, t. ex. för främjande av foder-och utsädesproduktion, fåravel och galthållning samt för all bekosta vissveterinär verksamhet. Målsättning och principiella överväganden Utredningen redogör för målsättningen i fråga omjordbrukspolitiken och anför därvid bl. a. följande. Målet förjordbrukspolitiken är all effektivisera näringen sora en vissbegränsning av produk-tionsvolyraen eftersträvas för alt ora möjligt undvikaöverproduktion. Rationell jordbruksproduktion bör ge sina utövare en med andrayrkesutövare likvärdig ekonomisk standard. Kravet på rationalitet ellereffektivitet i jordbruksproduktionen och målet om likvärdig ekonoraisk standardför jordbrukare och andra yrkesutövare bör gäUa på sararaa sätt i norra i övriga delar av landet. Enligt utredningen är det inte raöjligt atl med någonstörre grad av realisra ange etl preciserat raål för produklionsvolyraen inorajordbruket i norra allrahelst sora elt sådant raål för alt varaanvändbart bör avse en tidpunkt 10 till . Utredningen anseratt åtgärderna för slöd lill jordbruket i norra bör utforraas i syftealt söka bryta den nuvarande nedåtgående trenden i produktionsutvecklingen.Åtgärderna bör leda till atl jordbruket beslår och kan intensifieras i de orarådensora har för landsdelen goda förutsättningar för jordbruksdrift. Föruppehållandet av viss produktion och sysselsättning inom jordbruket i norraSverige talar angelägenheten av en regional livsmedelsförsörjning frärastbeträffande vissa färskvaror sora beredskap inför ett krisläge, behovet av entillräcklig råvaruförsörjning för livsmedelsindustrin i landsdelen, sysselsällningsskäl,sociala motiv och landskapsvårdssynpunkter. Med hänsyn lUl de särskilda förhållanden som råder i norraSverige behövs enligt utredningen speciella insatser för att uppfylla målen.För It 1971.1 saml. Prop.1971: 74 6 alt klarlägga den nuvarande situationen för jordbrukare inorra har utredningen därför undersökt bl. a. inkomstnivån inorajordbruket. Undersökningen visar atl nivån är betydligt lägre i norra i landet i övrigl. Detta beror till en del på atl bmkningsenhelerna är sraå.Ell viktigt medel för all höja inkomstnivån är därför slöd lill rationaliseringsverksamheten. Den analys av inkomslförhållandena som utredningen har gjorllyder pä atl inkomstskillnaderna mellan jordbrukarna i norra och iandra delar av landet inte enbart beror pä faslighetsslrukturen ulan även på lönsarahelsskillnadermellan jordbruk av sarama storlek. Med hänsyn härtill kan enligt utredningen deuppsatta målen inle nås utan att rationaliseringsinsalserna kompletteras medannat slöd. Inkomstförhällanden m. m. vid jordbruk i norra För närmare uppgifter om utredningens undersökning av inkomstförhällandenm. inora jordbruket i norra hänvisas liU utredningens betänkande,kap. Av undersökningen fraragår att den helt övervägande delen av lanlbruksinkoraslernai norra härrör från aniraaiieproduktion och då särskilt produktion avmjölk. Sålunda svarar rajölken i för 70 o/o, i mellersta Sverigesskogsbygder och slättbygder för 50 o/o och i hela landet för 40 o/oav ani-raalieinkorasterna. innebär atl mjölken i övre svarar för46 o/o av samtliga inkomster i lantbruket, medan genomsnittet för hela landetär 24 o/o. Del extra rajölkpristilläggel har särskilt för de större mjölkproducen-lernai norra en relativt stor betydelse. Av rajölkleverantörernas samraanräknadenelloinkorasl utgörs i genorasnittligl 7 o/o av del extra rajölkpristiUäggel.TUlägget har i väsentlig grad korapenserat del svagare ekonoraiska resultat av rajölkproduktionsora följer av etl nordligare läge. Utredningen har på grundval av undersökningen söklanalysera ut-vecklingsraöjligheterna för jordbruket i norra . analys har jordbrukare i norra raindre valfrihet vid valav sysselsättning inom eller utom sitt eget jordbruk än vad jordbrukare imellersta har. Alt öka valfriheten i del norrländska jordbruket ärdärför av central betydelse för all ge jordbrukarna där bättre möjligheter altutnyttja sina varierande förutsättningar. Utredningen har också undersökt takten i nedläggningen avjordbruksenheter . Takten har varit klart snabbare inorra än i övriga delar av landet. Medelarealen åker per enhet harökat kraftigt. Del produktionsbortfall sora har blivit följden avnedläggningen av sraå jordbruksenheter har liU en del uppvägts av all undersenare hälften av 1960-lalel 4050 bmkningsenheter har byggts upp lill Prop.1971: 74 7 rationella enheter med hjälp av det särskilda rationaliseringsstödet.En utredning uppskattade emellertid det antal brukningsenheter soraborde bli föreraål för särskild rationalisering till ca 130 per är, varav ca100 i de fyra nordligaste länen. Utredningen har diskuterat flera forraer för ekonomisktstöd tiil jordbruket i norra . Utredningen har därvid gått igenom dekrav som bör ställas på ell sådant slöd. Stödet bör, enUgt utredningen, syftatill atl öka jordbrukarnas inkomst från jordbruksdriften och därigenom verkaför uppehållande av viss jordbruksproduktion i norra . Stödet bör därförvara anknutet till produktionsprocessen. Vidare bör stödet så mycket soramöjligt underlätta rationaliseringen. Utredningen framhåller också attadministrationen av stödet bör bli så enkel som möjligt. Med utgångspunkt frän dessa krav avvisar utredningen etlstöd i form av nedsättning av produktionsavgifter i prisregleringssystemet.Utredningen föreslår därför alt den differentiering som finns av slaktdjursavgifterinte längre bör förekoraraa. Med hänsyn till svårigheterna all adrainistrera etl stöd sorainnebär all vissa kostnadsposter rainskas avvisar utredningen även en sådanförra för slöd. Utredningen föreslår all sådani stöd som f. n. utgår upphör. Dellainnebär att fraktbidraget för fodersändningar till inre bör upphöra. Utredningen föreslår av flera skäl att stödet bör utgå iform av bidrag sora grundas pä summan av kontanta inkomster av försålda jordbruksprodukter. Produktbidrag kan ges i form av pristillägg antingen isamband raed likviden eller såsora efterlikvid t. ex. en gång . Dennaform är för åtskilliga produkter enkel att administrera. Utredningen framhålleratt hittillsvarande erfarenheter är goda av det system, som tillämpas för extramjölkpristillägg och för prisliUägg på fårkött. För mjölk och slaktdjur kanbidrag utbetalas på relativt enkelt sätt. Mjölkpristillägg kan betalas genora raejeriernaför raängden levererad rajölk. Pristillägg för kött och fläsk kan betalas ut isamband raed besiktning i kontrollslakteri eller besiklningsbyrå genora delslakteri eller den person som svarar för slakten. Utbetalning av prisstöd lillpotatis och andra norrländska vegetabilieprodukter är däremot svårare attadministrera. I norra koraraer emellertid raer än 90 "/o avjordbruksinkomsterna från animalie-produktion och mindre än 10 o/o frånväxtodling. Ora prisstöd utgår lill animalieprodukter innebär del sålunda attstödet beräknas på huvuddelen av inkoraslerna av försålda jordbruksprodukter.Denna stödforra ger också raöjlighet all variera stödets storlek till skildaprodukter raed hänsyn till marknadsförhållanden m. ra. Slödel blir dåvisserligen inle helt produktneulrall, om därraed avses ell procentuellt likastort tillägg lill 1971: 74 8 prisetpå varje produkt. I stället öppnas en raöjlighet att göra stödet produktneulrallpå del sättet all lönsarahelsskillnaden raellan olika produkter utjämnas iönskad utsträckning. Utredningenförordar sålunda pristillägg på mjölk som levereras till mejeri och på kött avnötkreatur, får och svin, sora godkänts vid besiktning enligt lagen (1959: 99)om köttbesiktning ra. m. Saratidigt föreslås, som har närants, attfraktbidrag för fodersändningar och differentiering av slakldjursavgifter intelängre bör förekoraraa. Avden tidigare nämnda undersökningen rörande lönsamhet, likviditet och ulvecklingsraöjligheterframgår att ora prisstödet lill mjölk avvägs endasl efler del ekonomiskaresultatet behövs inle mer än två stödnivåer. De tre nordligaste länen raedvissa angränsande oraråden bör utgöra ell oraråde raed enhetligt rajölkprislillägg.Lönsamhelsberäkning-arna för lyder på all en lägre slödnivåbör fastställas för södra kustområden. För alt nä en raed övriga orarådenjämförbar lönsamhet i de värmländska områdena krävs ell lika högt rajölkprislilläggdär som i de tre nordligaste länen. Emellertid finns åtminstone i slättbygdeni bättre möjligheter lill ell gott ekonomiskt resultat vid andradriftsformer. motiverar en lägre slödnivå i den södra delen av nuvarandestödområde än i exempelvis . För en lägre slödnivå lalar ävenalt de motiv som har anförts för elt särskilt slöd lill jordbruket i norraSverige inle har sararaa styrka i den södra delen sora längre norrut.Utredningen föreslår smärre ändringar av sydgränsen för del område som bör få rajölkprislilläggi förhållande till det nuvarande området. Den största ändringen innebär allprisstöd inte bör utgå i någon del av eller . Utredningenanser del lämpligt atl stegvis minska stödet från norr till söder. Utredningenföreslår atl antalet stödniväer rainskas lill fyra. Utredningens förslag lillområdesindelning för rajölkprislillägg (orarådena IIV) fraragårav följande förteckning (enligt koramunindelning-en ). I. Norrbollenslän, , , avVästernorrlands län: FjäUsjö, Rarasele och korarauner, av Kopparbergslän: de delar av koraraun som tidigare utgjorde och Idrekommuner. avGävleborgs län: komraunblock, och korarauner utorade delar sora tidigare utgjorde och korarauner. 1971: 74 9 Av : och kommuner, koraraunblock samt de oraråden som tidigare utgjorde Järvsöoch kommuner, av : , , , Rättviksoch kommuner, och kommunblock samt kommun utomden del som ingår i område I, av : , Kyrkhedens och Ärjängskommunblock, , och koramuner, den del av Sunnekoramun sora tidigare utgjorde koraraun, de delar av kommunsom tidigare utgjorde och Älgå kommuner, stad samt den delsom ingick i kommun och den del av kommun som tidigare ingick iBrunskogs koraraun. i övrigl, i övrigl, i övrigt, av län: , , , och Ljusnars-bergskommuner saml utom de delar sora tidigare utgjorde Frövioch koramuner, av : Åmåls kommun och Bengtsforskommunblock. Utredningen framhåller att del är svårt alt bedöma vargränslinjen raellan två stödområden bör dras. Del bör ankomraa på vederbörande rayndighelatl besluta ora detaljerna i fråga ora gränsdragningen. Utredningen föreslår följande prislUlägg per kg till raejerilevererad mjölk, oraräknal till en fetlhalt av 4 0/0. Område Öre/kgmjölk De motiv för områdesindelningen som har anförts för mjölkgäller i huvudsak även för kött och fläsk. När del gäller slaktdjur föreliggeremellertid, enligt utredningen, betydligt större risk än för mjölk all bestämmelsernakringgås genom transport lUl ur stödsynpunkl gynnsammare områden. Av dennaanledning och för att förenkla stödets administration bör gränserna mellanstödområdena i huvudsak anpassas till slakleriområdesgränserna. Utredningenföreslår all följande områdesindelning bör gälla för pristillägg på kött ochfläsk. 3. av Gävleborgslän: , läni övrigl, och . Prop.1971: 74 10 För all transport av slaktdjur lill förmånligarestödområden inle skall ske kan en viss kontroll behövas. Del får bl. a.förutsättas att slakterierna, så vitt möjligt, ser till att bestämmelserna inlekringgås. Det bör ankoraraa pä statens jordbmksnärand alt svara för kontrollen.Nämnden bör därvid ha möjlighet all såsom sanktion besluta alt leverantör inleskall erhålla pristillägg i fortsättningen. Kött- och fraraför allt fläskproduktion kan enligtutredningen ge ett ekonoraiskt resultat, sora ligger på raellansvensk nivå, raedetl lägre procentuellt stöd än vad utredningen har föreslagit för mjölk. Utredningenföreslär följande pristillägg per kg slaktad vikt kött av nötkreatur, får ochsvin. Öre per kg kött av Område nötkreatur och får svin Vid avvägningen av stödnivån har utredningen tagit hänsyn tiliatt del slöd som utgår i form av nedsättning av slakldjursavgifterna bör lasbort. Utredningen föreslår alt prisstödet bör utgå generellt,dvs. ulan avgränsning av vissa grapper av jordbrukare. Merkostnaden för stödetlill småbrukare motiveras av sociala skäl och uppvägs i viss raån av besparingari fråga om administrationskostnaderna. En översyn av hurstödsystemet fungerar tekniskt saml av slödels storlek och effekt i olika orarådenär enligt utredningen läraplig. Effekten av förslaget blir enligt den tidigarenämnda undersökningen atl lönsamheten för de gynnsararaaste driflsinriklningarnai norra når upp till den nivå sora mellansvenska jordbrak uppnår, allförutsättningarna för atl bygga upp rationella jordbruk i norra ökaroch all mera differentierade utvecklingsmöjligheter öppnar sig för jordbruketi bl. a. nedre . En förutsättning för att en betydande jordbruksproduktionskall kunna upprätthållas i norra lorde enligt utredningen vara attsärskild rationaliseringsverksamhet alltjämt kan bedrivas. Antalet jordbruk sorabyggs upp genom denna verksamhet (SR-jordbruk) bör sannolikt öka med någratiotal . Utredningen framhåller att kapitalbehovet vid uppbyggnadav SR-jordbruk är stort. Amorteringstiden för driftslån med statlig garanli är20 år för sambruksförening eller sammanslutning för gemensara ani-malieproduklion,lagring eller hantering av jordbraksprodukter och 15 är för annan låntagare. Vid de stora driftslån del kan blifråga ora vid SR-jordbruk kan Ukvidiletssvårighelerna bli så stora all sådanasärskilda skäl kan anses föreligga atl araorleringsliden bör förlängas lillhögst . Beslutanderätten, sora i sådana frågor f. n. ankoramer på Kungl.Maj:t, bör enligt utredningen delegeras. Från fleralän i norra har framhållits alt nedläggningen av jordbruk sker såsnabbi atl betydande åkerarealer även inom goda jordbruksområden vanhävdas ochriskerar all växa igen, innan de raed nuvarande rationaliseringslakl koraraeralt ingå i rationaliserade jordbruk. I 20 § andra stycket kungörelsen (1967:453) ora statligt stöd till jordbrukels rationalisering ra. ra.,rationaliseringskungörelsen, ges vissa raöjligheter atl lämna statsbidrag lUlinre rationalisering ora särskilda skäl föreligger, även ora någon kapitalkrävandeyttre rationalisering inte har genoraförts. En ändring av ralionaliseringskungörelsenslill-lärapning kan raedverka till atl åkerjorden pä nedlagda enheter snabbare komraertill användning. Uppbyggandet av rationella enheter skulle påskyndas.Utredningen finner all en ökad tiUärapning av dispensbeslämmelserna i 20 § ralionaliseringskungörelsenbör ske i norra . För all underlätta handläggningen bör lanlbruksstyrelsenutfärda sådana anvisningar rörande tillämpningen av näranda bestäraraelser atl lantbruksnärandernasbeslut inle regelmässigt behöver underställas lantbruksslyrelsen. Utöver gällandevillkor bör vid slöd lill större investeringar krävas alt struklurbedömningenför fastigheten kan göras raed stor säkerhet och atl erforderligt arealunderlagär säkerstäUt för överskådlig lid genora tillskollsarrenden. Vissa raöjligheter finns all i norra bedrivaspecialiserad vä;vl-odling, sora exerapelvis orafattar potatis, raorötler, raalkålrötler,rödbetor, vinbär och jordgubbar. Företag med en specialisering på någon ellernågra av dessa grödor bör i kombination med lämplig skogsareal kunna utvecklastill bärkraftiga företag. Genom konlraktsodling ål exempelvis konservindustrinbör det finnas ett betydande utrymme för sådan produktion. Utredningen anserdel önskvärt alt rationaliseringsorganen framför allt i de nordligaste länenfår bättre möjligheter alt medverka till uppbyggnaden av förelag medspecialiserad växtodling. Utredningen föreslår alt tillämpningen av bestäraraelsernai trädgårdsrationaliserings-kungörelsen ändras så, all investeringsstöd lillnyetablering av trädgårds-företag i norra skall kunna lämnas i ökadutsträckning.