prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Anslaget för /72 bör medtillämpning av den nya beräkningsgranden föras upp med 35 mUj. har i sitt betänkandeBoendeservice 2 (SOU 1970: 68) föreslagit att bl. a. de medel som utgår frånförevarande anslag överförs till en särskUdlånefond från vUken skaU utgå lån enligt motsvarande regler som gäller förbostadslån till lokaler. Betänkandet remiss-behandlas f. n. Med hänsyntiU att de lån som utbetalas under nästa 1971:1 BUaga 7 248 budgetår avser barnstugebyggen som påbörjats underinnevarande budgetårpåverkas emeUertid inte anslagsbehovet för /72 avservicekommitténs förslag. I detta sammanhangvill jag anmäla att förevarande anslag under /70 merbelastats med . Deima typ avanslag är maximerade av . Ibudgetredovisningen för / 70 har det därför varitnödvändigt att redovisa ifrågavarande belopp som förskott för budgetåret1970/71. har avgivit en revisionspromemoria med anledningav det inträffade som f. n. är föremål för remissbehandling. När ärendet harslutligt beretts avser jag att återkonuna tUl Kimgl. Jag hemstäUer, att Kungl. att tiU Lån till anordnande av barnstugorför /72 anvisa ett investeringsanslag av . 2.Lån tiU byggande av sjukhem Från anslaget utgår lån med högst 30 000kr. per vårdplats för nybyggnad samt om- eller tillbyggnad av sjukhem förlångvarigt kroppssjuka och lättsköttapsykiskt sjuka. Som viUkor gäller bl. a. att byggnadsarbetena påbörjatsunder tiden den 25 november 1963den . pervårdplats kan förskotteras sedan byggnadsarbetenapåbörjats. Lånebestämmelsema återfinns i kungörelsen (1964:411) omstatslån tiU sjukhem (ändrad senast 1969:269). För innevarande budgetår haranvisats ett investeringsanslag av 60 mUj. Totalt har för ändamåletanvisats 385 mUj. SocialstyrelsenVid utgången av /70 hade lån bevUjats och förskott utbetalatsför ca 12 900 vårdplatser. För ca 6 700 vårdplatser hade slututbetalningargjorts. Totalt beräknas låneverksamheten komma att omfatta ca 15 000vårdplatser. Styrelsen räknar med följande utbetalningar och medelsbehov förinnevarande och nästa budgetår (mUj. Disponibelt 1970/71 60,5 Beräknade utbetalningar /71 60,0 Utgående reservation 30.6.1971 0,5 Beräknade utbetalningar /72 45,0 Anslagsbehov 1971/72, avrundat 45,0 Statiigt lånestöd tUl sjukhemsbyggandetutgår för byggnadsföretag som påbörjats före . För budgetåret1971/72 behövs i huvudsak medel för slutbetalning av beviljade lån. Tidigareerfarenhet visar på en viss förskjutning av tidpunktema för lånerekvisitionema.Med hänsyn härtill beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 35 milj.kr. Jaghemställer, att Kungl. att tUl Lån till byggande av sjukhem /72 anvisa ett investeringsanslag av . Lån tiU nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. TiU detta ändamål har för innevarandebudgetår anvisats ett investeringsanslag av 3 mUj. SocialstyrelsentUlstyrker lån tiU de byggnadsföretag m. m. och med de belopp som framgår av följandesammanstäUning. Byggnadsföretag m. m. Tillstyrkta lån 1971/72 ( 1 000-tal kr.) Ombyggnad av kök m. m. Kök, etapp II Ombyggnad av terapi verkstad Ombyggnad av bibliotek m. m. lokaler m. m. Fastighetsförvärv m. m. Om- och tillbyggnad av huvudbyggnad m. m. Summa AC (avrundat) 1971:1 Bilaga 7 250 Anslagsberäkning (1 000-tal kr.) Behållning 1719 1970/71 4719 /slag /71 3 000 1971/72 3000 (förslag) 3 000 Summa 7 719 Summa 7 719 För fortsatt upprastningav vissa vårdanstalter beräknar jag medelsbehovet under nästa budgetår till 3mUj. Jag hemställer, att Kungl. att tiU Lån tillnybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m.m. /72 anvisa ett investeringsanslag av . Lån till utländska läkare för vissefterutbUdning Till detta ändamål harför innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av . Påanslaget fanns vid ingången av /71 en reservation på . Från anslaget bestridskostnader för lån till utländska läkare, som vistas i och är i behovav ekonomisk hjälp under tid för provtjänstgöring eller efteratbildning isyfte att erhålla behörighet att utöva läkaryrket inom riket. Styrelsen anseratt medel behövs för ifrågavarande ändamål även i fortsättningen. Med hänsyntill behållningen på anslaget föreslås att endast ett formellt belopp av 1 000kr. anvisas för /72. Jag biträdersocialstyrelsens förslag. Jag hemställer, att Kungl. att tUl Lån tillutländska läkare för viss efterutbildning för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av . Vad föredragandenasålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifallerHans Maj:t Konungen. Prop.1971:1 BUaga 7 251 A. m. m. 14 1.Socialdepartementet, förslagsanslag 6 900 000 15 2.Kommittéer m. m., reservationsanslag 6300 000 15 3.Försöksverksamhet m. m., reservationsanslag 2 000 000 16 4.Extra utgifter, reservationsanslag 350000 Allmän försäkring m. m. Försäkringsdomstolen, förslagsanslag 2443 000 , förslagsanslag 1367 000 , förslagsanslag 36 370 000 Folkpensioner, förslagsanslag 8 290 000 000 Ersättningtill postverket för pensionsut- betalningar, förslagsanslag 14600 000 31 6.Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 870 000 000 33 7.Vissa yrkesskadeersättningar m. m., förslags anslag I 500 000 9 216 280 000 Ekonomiskt stöd åtbarnfamilfer m. m. Allmänna barnbidrag, förslagsanslag 2160 000 000 Ersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag, förslagsanslag 4 800 000 Bostadstillägg för barnfamiljer, m. m.,förslagsanslag 460 000 000 Ersättning för bidragsförskott, förslagsanslag 93 000 000 Omkostnader förstatens bosättningslån, för slagsanslag 500000 2 718 300 000 D. Socialaserviceåtgärder 40 Inledning 44 1.Bidrag till social hemhjälp, förslagsanslag 200 000 000 45 2.Bidrag till anordnande av barnstugor, reserva- Bidrag till driften av bamstugor,förslagsanslag 130000 000 Prop.1971:1 BUaga 7 252 Bidrag tiUkommunala familjedaghem, förslagsanslag 25 000 000 48 5.Bidrag till ferievistelse för bam, förslagsanslag 4 000 000 49 6.Bidrag till semesterhem m. m., förslagsanslag 1800 000 Myndigheter inom hälso-och sjukvård, socialvård m. m. Centrala och regionala myndigheter m. m. ,förslagsanslag 35 645 000 57 2.Giftnämnden, förslagsanslag 1358 000 byggnader, förslagsanslag 282000 Bidrag tillsjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, förslagsanslag 6 400 000 Länsläkarväsendet m. m., förslagsanslag 7 655 000 Statens socialvårdskonsulenter, förslagsanslag 1985 000 Länsnykterhetsnämnderna, förslagsanslag 5535 000 Vissa laboratorier m. m. , förslagsanslag 4 711 000 9. m. m.: Inredning och utrustning, reservationsanslag 800000 , förslagsanslag *11800 000 Statensbakteriologiska laboratorium: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1000 Driftbidrag,reservationsanslag 3400 000 Centrallaboratorieuppgifter,förslagsanslag 3800 000 Försvarsmedicinskverksamhet, förslags anslag 1115 000 Utrustning, reservationsanslag 1400 000 Statligläkemedelskontroll, ,förslagsanslag 5 747 000 Statens rättsläkarstationer, förslagsanslag 4 567 000 F. Öppen hälso- ochsjukvård 83 Inledning Läkemedel åt vissa kvinnor och barn, förslagsanslag 3 000 000 Abortförebyggande åtgärder,förslagsanslag 930 000 Bidrag tillförsöksvis anordnad familjerådgivning, Bidrag tillpsykisk barna- och ungdomsvård, Bidrag till S: tLukasstiftelsen 60000 89 6.Allmän hälsokontroll, förslagsanslag 2 970 000 Prop.1971:1 BUaga 7 253 Skyddsympningar,förslagsanslag 6 300 000 Hälsovårdsupplysning,reservationsanslag 3 000 000 Bidrag till driften av folktandvården, förslagsanslag 14 800 000 Bidrag till utrustning av polUcliniker förfolk- tandvård, reservationsanslag 75 000 materialprovning, reservationsanslag 200 000 Epidemiberedskap m. m., förslagsanslag 3 520 000 G.Universitetssjukhus m. m. : Driftkostnader, förslagsanslag 244 975 000 Utrustning, reservationsanslag 6 575 000 i : Avlöningar till läkare, förslagsanslag 33 198 000 Driftkostnader, förslagsanslag 15 300 000 Utrustning, reservationsanslag 7 576 000 Bidrag till viss utbildning m. m. vid Kungsgärdets sjukhus i , förslagsanslag 100 000 Avlöningav vissa läkare vid sjukhus i holm,förslagsanslag 12 590 000 Bidrag tiU kommunala undervisningssjukhus, förslagsanslag * 190 000 000 Utbildnings- och forskningsverksamhet vid läkarstationen i läkardistrikt, reservationsanslag 1 700 000 Vidareutbildning av läkare, förslagsanslag 4 620 000 EfterutbUdning av viss sjukvårdspersonal m. m., Kurser för vissa utländskaläkare och tand läkare m. m., förslagsanslag 1 700 000 Stipendier till studerande vid odontologisk fakultet, förslagsanslag 1100 000 , förslagsanslag 1 560 000 Övrig sfukhusvård m. m. Rättspsykiatriska stationer och kliniker, förslagsanslag 13 740 000 Utrustning av vissa kliniker för psykisktsjuka m. m., reservationsanslag 2 400 000 Bidrag till anordnande av kliniker förpsykiskt sjuka m. m., reservationsanslag 96 000 000 Bidrag till driften av kliniker för psykisktsjuka m. m., förslagsanslag 930 000 000 1971:1 BUaga 7 254 Bidrag till viss hälso- och sjukvård, reservationsanslag 114 000 000 Bidrag till anordnande av radioterapevtiska kliniker, förslagsanslag 485 000 Förvaring och underhåll av viss sjukvårds- materiel m. m., förslagsanslag 1 800 000 Utrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara, reservationsanslag 3 000 000 Viss krigssjukvårdsutbildning m. m., förslagsanslag 1 860 000 Ungdomsvård m.m. 161 Inledning Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader, förslagsanslag 67 790 000 Vård utom skola, förslagsanslag 11 497 000 Engångsanskaffningav inventarier m. m., reservationsanslag 150 000 Personalutbildning, reservationsanslag 508 000 Ersättningar för skador vållade av vissa fl., förslagsanslag 500 000 Ersättningar tiU kommunernaenligt social hjälps- och barnavårdslagarna m. m., förslagsanslag 25 000 000 J. Nykterhetsvård nr. Statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare: Driftkostnader, förslagsanslag Utrustning m. m., reservationsanslag Bidrag tillanordnande av erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m., reservationsanslag Bidragtill driftkostnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m., förslagsanslag Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m., Utbildning och samverkan inomnykterhetsvården, Statens arbetsklinik, förslagsanslag Invaliditetsförebyggande åtgärder m. m., Bidrag tiU Länkrörelsen m. m. Prop.1971:1 Bilaga 7 255 Bidrag tillvissa hjälpmedel för handikappade, förslagsanslag 90 000 000 195 5.Kostnader för viss utbildning av handikappade, förslagsanslag 5 400 000 Bidrag tillvanföreanstalter m. m., förslags anslag *9000 000 197 7.Bidrag till Eugeniahemmet, förslagsanslag *3400 000 198 8.Bidrag till anordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda, reservationsanslag 10000 000 Bidrag tilldriften av särskolor m. m., förslagsanslag 75 000 000 201 11.Bidrag tiU 530 000 Bidrag till 2500 000 Bidrag till 115000 203 14. Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser, förslagsanslag 1785 000 Arbetarskydd m. m. 207 1.Arbetarskyddsstyrelsen, förslagsanslag, varav . att avräknas mot automobilskatte medlen 10140 000 210 2.Yrkesinspektionen, förslagsanslag, varav att avräknas mot automobilskatte medlen 16940 000 211 3.Arbetsmedicinska institutet, förslagsanslag *10 000 000 213 1.Socialattachéer, förslagsanslag 825000 214 2.Intemationellt socialpolitiskt samarbete, m. m., förslagsanslag 4 975 000 216 4.Vissa internationella resor, reservationsanslag 75000 217 5.Vissa internationella kongresser i , Summa för driftbudgeten 14785 276 000 Statens allmännafastighetsfond 218 9. Utbyggande av sjukhuset 7500 000 Utbyggande av akademiska sjukhuset iUppsala 13000 000 1971:1 BUaga 7 256 Sid. Kronor 230 11. Vissa byggnadsarbeten m.m. inom socialde partementets verksamhetsområde 10 480 000 Statens bosättningslånefond 20 000 000 V. Fonden för låneunderstöd Lån tiU anordnande av bamstugor 35 000 000 248 2.Lån till byggande av sjukhem 35 000 000 Lån tillnybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. Lån till utländska läkare för vissefterutbildnmg 1 000 Summa för kapitalbudgeten 123 981 000 Totalt för 14 909 257 000 Prop.1971:1 Bilaga 8 Prop. Kommunikationsdepartementetsverksamhet är i huvudsak inriktad på frågor, som rör transportverksamheten,trafiksäkerheten samt post-och telekommunikationer. Åtgärderna inomtransportsektorn präglas av strävandena att successivt skapa bättrebetingelser för en samhällsekonomiskt riktig utveckling av sektom. Som ett ledi dessa strävanden har SJ fått förbättrade möjligheter att inomstora delar av transportmarknaden effektivt konkurrera med lastbilsföretagen.Detta har skett genom att olika härrmiande regleringar för SJ slopats och genomatt ersättning numera lämnas SJ för driften av de olönsamma järnvägslinjer somupprätthålls av lokaliseringspolitiska och sociala skäl. SJ:s konkurrenskraftstärks också genom de betydande investeringsanslag, som och även förnästa budgetår anvisas för verksamheten. I det transport-mönster som genomUtveckUngen växer fram får SJ därmed möjlighet att anpassa och bygga ut sinverksamhet för de transporttjänster där företaget har särskUda möjligheter attgöra sig gällande. Både i fråga om gods- och persontrafiken inriktas härvidlagintresset i första hand på de mera långväga relationerna. Den yrkesmässigalastbUstrafiken har i likhet med järnvägstrafiken fått möjligheter attutvecklas mera fritt . Med en trafikpolitik somvill ge transportföretagen inom de olika trafikgrenama ökade möjligheter atthävda sig från sina speciella förutsättningar är det från samhällsekonomisksynpunkt angeläget att verka för en större marknads- och kostnadsmässigrättvisa i förhållandet mellan trafikgrenarna och trafikföretagen. Från dennasynpunkt är statsmaktemas ställningstaganden tUl de av bilskatteutredningenavgivna förslagen av betydelse. På något kommer den pågåendevägkost-nadsutredningen att ge ytterligare underlag för en bestämning av vägtrafikenskostnadsansvar. En väsentiig fråga vidbedömningen av de ytterligare åtgärder som 1 1971. 1971:1 BUaga 8 2 behövsför att fullfölja de trafikpolitiska riktiinjerna är utvecklingen i fråga om företagsstrukturen inom den yrkesmässigavägtrafiken. Verksamhetsform och företagsstorlek är av betydelse inte bara förden yrkesmässiga vägtrafikens egna utvecklingsmöjligheter utan också för strävandenaatt nå en samhällsekonomiskt riktig uppdelning av trafiken. Dessa frågor utredsnärmare inom en särskild utredning. För att främja de regionalpolitiskasträvandena att utveckla näringslivet i och övriga delar av detaUmänna stödområdet har införts ett transportstöd i syfte att minska dekostnadsmässiga olägenheterna som följer med de långa avstånden inom Norrlandoch övriga delar av det allmänna stödområdet. Genom stödet ges näringslivet i dessa delar av landet möjligheter att driva sinverksamhet under förat-sättningar som är mer likartade dem som gällerför näringslivet i andra delar av landet. Därmed främjas också en bättrejämvikt i näringsgeo-grafiskt hänseende mellan landets olika delar samt etteffektivare utnyttjande av landets resurser. I syfte att skapa föratsättningar för entiUfredsstäUande transportförsörjning förGotland har, efter proposition tUl riksdag, en lag antagits omlinjesjöfart på Gotiand (prop. 1970: 175, 3LU 89, rskr 463). Vad angårtrafikproblemen i glesbygden har i regi en modellplanering utförtsavseende lokal trafikservice. a. ettflertal norrlandskommuner pågår en försöksverksamhet enligt riktlinjernai modellplanen. Avsikten är att planeringen och erfarenhetema frånförsöksverksamheten skall vara vägledande för andra kommuner med lUcnande trafikförsörjningsproblem. Ävenom det ekonomiska ansvaret härvidlagi första hand åvUar kommunema själva, beaktar staten kostnader för sådantrafikservice vid prövning av framställningar om extra skatteutjämningsbidrag. För att skapa bättre betingelser för enövergripande trafikplanering på det regionala planet har inomkommunikationsdepartementet tiUsatts en särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppenskall i en första etapp utarbeta preliminära riktlinjer för en regionalplanering. I en andra etapp kommer dessariktiinjer att läggas till grund för en modell- och försöksplaneringinom ett par län. En tredje etapp blir att på grundval av en utvärdering averfarenheterna härifrån utarbeta en mera definitiv modell för regionaltrafikplanering som kan underlätta planeringsarbetet på regional nivå. Anslaget till driftav statiiga vägar föreslås öka. Medelsanvisningen tUl byggandet av statiiga vägar föreslås blibibehållen på en oförändrat hög nivå.Därutöver förutses en inte obetydlig vägbyggnadsverksamhet i form avberedskapsarbeten. Inom trafiksäkerhetsområdet görs insatserav olika slag för att successivt förbättra betmgelserna förtrafiksäkerhetsarbetet. Strävandena inriktas också på att uppnå en aUt bättresamordning av de aktiviteter, som bedrivs avolUta myndigheter, organisationer och andra. 1971:1 BUaga 8 3 Transportforskningsgruppenhar lagt fram sin över-arbetning och komplettering av 1964 årstransportforskningsutrednings förslag.Gruppen föreslår olika åtgärder för samordning på transportforskningsområdetbl. a. att en delegation för utveckling och forskning inom transportområdetinrättas för planering och samordning av forskningen på olika delar avtransportforskningsfältet och för bidragsgiv-ning till sådan forskning. Vidareföreslås att och statens trafiksäkerhetsråds egen forskningförs samman till ett . Inom handelsflottan och hamnväsendetfortsätter utvecklingen mot större enheter och rationellare godshantering. Föratt förbättra betingelserna förvintersjöfarten, särskilt längs , begärs bemyndigande försjöfartsverket att teckna avtal avseende leverans av en ny havsisbrytare.UtveckUngen inom sjöfarten ägnas ökad uppmärksamhet i intemationellasammanhang, och samarbetet med andra sjöfartsländer utvecklas bl. a. i syfteatt främja en fri och rationell intemationell sjöfart. Flygtrafiken fortsätter att växa kraftigtmed bl. a. krav på ökade investeringar iflygplatser och flygsäkerhetsanläggningar som följd. Arbete pågår medanläggande av en ny flygplats i som ersättning för Bulltoftaflygplats. Preliminär överenskommelse mellan staten och lokala intressenter harträffats om ersättning av flygplatsmed en ny storflygplats i . Utredning om utbyggnad av pågår. Inom deninternationella civila luftfartsorganisationenpågår ett expertarbete, i vilket är representerat, med utarbetande avbiUlemormer i anslutning tUl eventuell trafik med civila överljudsplan. Inom postverketfortsätter de senaste årens omfattande rationsilise-ringsåtgärder. För tredje året i följdhar verket trots en expansion avverksamheten kunnat notera en minskning av personalbehovet. Arbetet med attförbättra servicen, särskilt i glesbygdsområdena, fortgår planenligt.Som ett led i en strävan att ge postkunderna större valfrihet infördes en differentiering avkorsbandstaxan. förbättrar sina marknadsföringsresurser både vadavser den allmänna poströrelsen och postbanken. Inom televerketfortsätter arbetet med att vidmakthålla och förbättra servicen gentemotkunderna. Datakommunikation över telenätet expanderar. träffades ett avtal mellan ochLM , som kommer att ge de bådaföretagen möjlighet att i fortsättningen bedriva ett gemensamtutvecklingsarbete inom den nya teletekniken tUl stor nytta för bådaparter. Genom det avtalade produktionssamarbetet, som skall startaår , kommer produktionen från verkstäder att föras ut påvärldsmarknaden. Anslagen för nästabudgetår inom verksamhetsområde föreslås tUl 3 888,2 milj. kr. 1971:1 BUaga 8 4 tillunder /71 gjorda medelsanvisningar av engångskaraktär etc.innebär anslagen för nästa budgetår en reell ökning om ca 200 milj. kr. Kostnaderna i affärsverken täcks avverkens intäkter. Kostnaderna (exkl.avsättning tUl värdeminskningskonto) enligt driftstaterna för postverket, , statens jämvägar ochluftfartsverket uppgår under innevarande budgetår till ca 6 mUjarder kr. Antalet statligtanställda inom departementets verksamhetsområde motsvarade vid mitten av ca 144 000 helårsarbetande. Investeringar och underhåll inomsamfärdselsektom inberäknat post-och teletjänster uppgick tUl ca8,4 mUjarder kr. I detta belopp ingår intetill privat konsumtion och firmabUstrafik hänförliga fordonsinvesteringar. Av samtligabrattoinvesteringar i landet (exkl. reparationer och underhåll) svaradesamfärdselsektorn för . oT-bcna,Busstrafik,Sjö-o.Luftfart 1950 1955 1950 1965 1970 Det inrikes persontransportarbetet under perioden1950-1975 1971:1 Bilaga 8 5 Det inrikes persontransportarbetet harunder perioden 19601969 ökat med till ca 79 miljarder personkm.Den årliga ökningen var . Enligt prognoser utarbetade isamband med långtidsutredningen har persontransportarbetet beräknats till ca81 miljarder personkm och ca 94 mUjarder , en genomsnittiigåriig ökning med fram tUl , vUket kan tyda på att bilismen nu har passerat sitt snabbaste expansionsskede (% D- Det inrikesgodstransportarbetet kan för uppskattas till ca 51 miljarder tonkm. Godstransportarbetetberäknas ha ökat med underperioden 19601969. Tillväxten i bruttonationalprodukten uppgick till . Ökningen avtrafiken har således liksom varit kraftigare än inomden totala ekonomin. material väntas godstransportarbetet komma att öka från 54 mUjarder tonkm år 1970tUl 76 mUjarder (fig. 2), Totalt innebär detta en ökning med (). 1950 1955 1950 1955 1970 Det inrikes godstransportarbetet under perioden1950-1975 Prop,1971:1 Bilaga 8 Samtliga bilar ..-.- ,.zvs<:>X\\å\qx Bussantalei 1969 13 600 1975 15 000 ------- !------ 1------ 1------ 1----- 1------ 1------ 1------ 1------ 1----- i------- »------ 1------ 1------ 1----- p------ 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ 1----- 1----- :------- - Fordonsbeständets utveckling (logaritmisk skala) Vägtransporternasandel av det totala persontransportarbetet har ökat från år år 1969.Personbilarnas transportarbete har ökat från 33 miljarder personkm tiU67 mUjarder och väntas öka tUl drygt80 mUjarder . prognos avseende perioden 19701975 har baserats på ettårligt nettotiUskott av 111 000 personbilar (samma som ) vilketinnebär knappt 2,9 milj. personbUar (fig. 3). Vidare harföratsatts en mmskning av medelantalet passagerare per personbil från 2,2 tillca 2, vUket också i betydande gradpåverkar den relativa ökningstakten i persontransportarbetet. Deberäknade förändringama i {»ersontransportarbetet grandas på Prop.1971:1 Bilaga 8 7 antagandetatt trafikens nuvarande fördelning på olika transportmedel för olikareseavstånd i stort sett kommer att bestå. Trots att biltranspor-tema liksomhittUls torde komma att svara för den övervägande delen av de kortvägatransportema synes den kollektiva lokaltrafiken komma att öka fram . Även totalt sett kommer, enUgt långtidsutredningensprognoser, de kollektiva trafUmiedlens transportarbete att växa. Lastbilarnas godstransportarbete harunder 1960-taIet ökat med , till f. n. ca 28 miljarder tonkm.Detta iimebär att lastbilarnas andel av det totala godstransportarbetet ökatfrån till . Denna förskjutning är främst enföljd av den kraftiga ökningen av närtransporterna, vUka f. n. utgör närmare hälften av det totala godstransportarbetet. Ävenden fjärrgående lastbilstrafikens konkurrensförmåga har emeUertid ökatbl. a. genom vägnätets utbyggnad och förbättring. prognos överlastbUamas godstransportarbete (fig. 2) bygger på ett observerat samband mellanindustriproduktionen ochlastbUstransportema. Med utgångspunkt från antaganden om industriproduktionensutveckling har lastbUamas transportarbete beräknats tUl ca 45 mUjarder tonkm år1975 mot ca 28 miljarder , dvs. en årlig tillväxt med . Investeringar och drift avseende vägaroch gator har hållitspå en hög nivå för att så långt möjligt tillgodose de krav som den ökande trafiken ställer. Vägnätetsutbyggnad har i första hand inriktats på att anpassa de aUmännatrafiklederna till trafikarbetets ökning samt på de vägföretag som har särskildbetydelse för näringslivets transporter. Även de kommunala och de enskUdainvesteringama i vägar och gator har under det gångna decenniet ökat kraftigt. Längdenav riksvägarna (inkl. motorvägar) och länsvägama var resp. 85 800 eller totalt mot .