prop · FU03109 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop.1971:109 Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i vapenförordningen (1949:340), m. m.; given . Kungl.Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemslälll. UnderHans Maj:ls Min allernådigsle Konungs och frånvaro: Ipropositionen föreslås en skärpning av straffen för olaga innehav avskjutvapen och explosiva varor. Lag om ändring i vapenförordningen (1949: 340) Härigenomförordnas, alt 36 § 1 mom. vapenförordningen (1949: 340) skall ha nedan angivnalydelse. Innehar någon skjut vapen utan att vara berättigaddär lill; eller använder någon, med uppenbart missbruk av sin räll all innehavaskjulvapen, detsamraa för annat ändaraål än det vartill han är berättigad allanvända vapnet; eller ändrar någon vapen, där enligt 11 § tillstånd härtillerfordras, ulan all hava erhållit sådani tillstånd; eller underlåterinnehavare av vapen att, efler vad i 15, 17 eller 30 § sägs, avlämna vapnet ochamraunition till delsamma; eller förvärvar någon ammunition i strid mol vad i 21 § sägs, straffes med dagsböter eller fängelse i högst etl år. Egendom, med vilken förfarits på sätt i första stycketsägs, skall förklaras förverkad till kronan, om del ej är uppenbart obilligt.Finnes egendomen ej i behåll, må i stället värdet förklaras förverkat. Innehar någon skjutvapen ulan all vara berättigaddärtill, straffes med fängelse i högst . Är brottet ringa, dömes tilldagsböter eller fängelse . Använder någon, med uppenbart missbruk av sin räll atl innehavaskjulvapen, delsamma för annat ändamål än det vartill han är berättigad atlanvända vapnet; eller ändrar någon vapen, där enligl 11 § tillstånd härtUlerfordras, ulan atl hava erhållit sådant tillstånd; eller underlåter innehavare av vapen alt, efler vad i 15, 17eller 30 § sägs, avlämna vapnet och aramu-nilion till detsararaa; eller förvärvar någon ammunition i strid mol vad i 21 § sägs, straffes med dagsböter eller fängelse i högst etl år. Egendom, raed vilken förfarits på sätt i första ellerandra stycket sägs, skall förklaras förverkad till kronan, ora det ej äruppenbart obilligt. Finnes egendomen ej i behåll, må i stället värdetförklaras förverkat. Förklaras vapen förverkat, må järaväl för detsamraa avsedd ammunition sora den felande innehar förklaras förverkad. Denna lag träder i krafl dagen efter den, då lagen enligldärå raeddelad uppgift utkorarail från trycket i . Senaste lydelse 1964; 202. Lag om ändring i förordningen (1949: 341) om explosivavaror Härigenomförordnas, alt 61 § 1 mom. förordningen (1949: 341) om explosiva varor skall hanedan angivna lydelse. 1 mom. TUlverkar någon eller idkar handel med explosiv vara eller innehar eller förvärvar någon eljest sådan vara utan atl vara berättigad därtill, eller innehar eller förvärvar någon större myckenhet explosiv vara än vad i varje särskilt fall är medgivet, eller 1 mom. TiUverkar någon eller idkar handel med explosivvara eUer innehar eller förvärvar någon eljest sådan vara ulan alt varaberättigad därtUl, eller innehar eller förvärvar någon större myckenhet explosivvara än vad i varje särskilt fall är raedgi-vet, straffes med fängelse i högst . Är brott som avses i första stycket ringa, dömes tilldagsböter eller fängelse . överlåtes explosiv vara i strid mol bestäraraelse i 10 § fjärde stycket eller 24 § första styckel, straffes raed dagsböter eller fängelse i högst . överlåtes explosiv vara i strid raot bestämmelse i 10 §fjärde stycket eller 24 § första stycket, straffes med dagsböter eller fängelsei högst . , som obehörigen tillverkats, innehaves ellerförvärvals, skall förklaras förverkad till kronan. Har förseelsen skett avförbiseende eller äro eljest särskilda skäl därtill, äger rätlen pröva huruvidavaran skall vara förverkad. Finnes varan ej i behåll, må i stället värdetförklaras förverkat. Denna lag träder i kraft dagen efler den, då lagen enligldärå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Senaste lydelse 1964: 203. Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av , på . Närvarande:Statsråden , , , , , ,, , , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter beredning raedstatsrådets övriga ledaraöler fråga ora ändring i vapenförordningen (1949:340), m. m. och anför. harantalet till invandrade utländska medborgare ökat kraftigt. Delövervägande flertalet har anpassat sig väl lill de nya levnadsvillkor som raöterdem här. De gör en värdefull insats i del svenska samhället. Det är eraeUertidgivet all en orafaltande invandring av vill skilda nationaliteter för med siganpassningsproblem av olika slag. Bland invandrarna finns grupper av personersom efler inflyttningen lill har forlsall alt aktivt ägna sig ålpolitisk verksamhet som bottnar i starka motsättningar i hemlandet. Depolitiska meningsbrytningarna mellan sådana grupper präglas ibland av en hälskhetoch öppet uttalad fientlighet som är fräraraande för del politiska livet i . I vårt land gäller, allutlänningar i princip har sarama rätt som svenska medborgare alt bedrivapolitisk verksamhet. Vissa restriktioner måste dock ställas upp i fråga ompolitisk verksamhet som riktar sig raot eller över huvud laget avserförhållandena i fräraraande länder. En av förutsättningarna för all sådanpolitisk verksamhet skall vara tillålen är självfallet atl den bedrivs ilagliga forraer och under iakttagande av de demokratiska regler vi har ställtupp för oss själva. På har vi emellertid med stigande orofått bevittna hur den politiska aktiviteten bland vissa grupper av invandrare komraitalt bedrivas i forraer sora ligger långt utanför gränserna för vad sora kangodtagas i elt derao-kratiskt sarahälle. Vi kan inte acceptera att politisk arguraentalionoch agitation övergår i terrorisliska våldsdåd. De händelser av detta slag som underloppet av endasl har utspelats bl. a. på de jugoslaviskarepresentationerna i och är alarmerande och påkallar enligl rainraening oraedelbara ålgärder i syfte atl hindra liknande händelser iframliden. Av dessa skäl men också med hänsyn till den senaste tidens oroväckande stegring av antaletvåldsbrott i allmänhet ser jag del sora angelägel alt det från sarahällets sidamed det snaraste vidtas åtgärder som ger de rällsvårdande organen ökademöjligheter atl ingripa mol grövre former av våldsbrott. Våldsdådav den art som vi har fåll bevittna utförs med vapen eller sprängämnensom hjälpmedel. Del är känt atl antalet skjulvapen som är i omlopp på denillegala marknaden har ökat kraftigt . Del är av vikt alt olagainnehav av vapen eller sprängämnen blir underkastat stränga påföljder som kanantas ha en avskräckande effekt. Del är också av största betydelse att så långtraöjligl underlätta polis- och åklagarmyndigheternas verksamhet förefterspanande och uppdagande av olaga innehav av vapen eller sprängämnen hosdera som kan raisslänkas för all på illegal väg anskaffa vapen i syfte allanvända dera i brottslig verksarahet. Delta förutsätter eraeUertid atl berördamyndigheter har vidsträckta raöjligheter all använda tvångsmedel för all genoraföranödvändiga och effektiva undersökningar. Vad särskilt angår utlänningar som häri landet har gjorl sig skyldiga lill olaga innehav av vapen eller sprängämnensom kan länkas komraa till användning i samband med politiska terrordåd bördet finnas vidsträckta möjligheter att avlägsna dem ur landet. Innan jag går in på vilka ålgärder som bör vidtas för altförebygga och hindra våldshandlingar av del slag som jag här har beskrivit vUljag lärana en kort redogörelse för gällande bestäraraelser av intresse i della saramanhang. Enligtvapenförordningen (1949: 340) gäller f. n. som huvudregel all skjulvapen ochammunition lill sådani vapen inle får förvärvas eller innehas här i landeteller införas hil ulan särskilt tillstånd (5, 21 och 35 §§). Tillstånd allinneha skjulvapen kan enligt 14 § vapenförordningen (VF) återkallas ochinnehavare av vapen som deklarerats enligl äldre bestämmelser kan förbjudas allinneha vapnet. Sådana åtgärder kan vidtas, om vapeninnehavaren finnes olämpligalt inneha vapnet eller om annan särskild anledning föreligger. Med skjulvapenförslås enligl 1 § första stycket VF dels vapen, med vilka kulor, hagel ellerandra projektiler kan utskjutas medelst krutladdning, kolsyreladdning, kom-priraeradluft eller annat utskjulningsraedel, dels sådana apparater eller anordningar,vilka beträffande verkan och ändaraål. är jämförliga med vapen sora nyssnämnts, såsom eldsprutor och apparater för spridande av lär- eller giftgaseller annat ärane med likartad verkan. Bestäraraelserora påföljd för olaga vapeninnehav finns i 36 § 1 raom. Den som inneharskjutvapen ulan att vara berättigad därlUl straffas enligl 36 § 1 mom. VF meddagsböter eller fängelse i högst elt år. Vapen som innehafts olovligen elleri vissa fall dess värde skall förklaras förverkat till kronan, om del inle äruppenbart obilligl. Attentats- och andra terrorhandlingar kan sora närantsförövas också medanvändande av explosiva varor. Bestämmelser om bl. a. innehav, förvärv ochförvaring av sådana varor finns i förordningen (1949: 341) om explosiva varor (FEV).Enligl förordningen gäller som huvudregel all den som vUl tillverka, idkahandel med eller inneha eller förvärva explosiv vara skall ha myndighetstillstånd därtill (9, 21 och 26 §§). Till explosiva varor hänförs enligtförordningen med vissa undantag som saknar intresse i detta sammanhang varor som beslår av eller innehåller explosiva eller pyrotekniska ämnen. Enligt61 § 1 mom. FEV straffas den som tillverkar eller idkar handel med eller iövrigt innehar eller förvärvar explosiv vara ulan atl vara berättigad därtillmed dagsböter eller fängelse i högst elt år. Delsamma gäller bl. a. den sominnehar eller förvärvar större rayckenhel explosiv vara än vad som är medgiveti varje särskilt fall. Förverkande av olovligen innehavd explosiv vara eller dessvärde sker enligl regler som överensstäraraer med motsvarande bestämmelser i . Detvångsmedel som det särskUt kan Wi aktuellt alt använda i spanings- ochutredningsverksamhet för uppdagande av olaga innehav av vapen eller sprängämnenär förutom gripande, anhållande och häktning av eller reseförbud förden som är misstänkt för sådani brott beslag, husrannsakan och kroppsvisitation. Ifråga om beslag finns bestämmelser i 27 kap. RB. Föremål som skäligen kan antasha betydelse för utredning om brott eller vara avhänt någon genom brott ellervara förverkat på grund av brott får tas i beslag (1 §). Den som med laga rättgriper eller anhåller misstänkt person eller verksläUer häktning, husrannsakan eUerkroppsvisitation får lägga beslag på föremål som därvid påttäffas. I andrafall kan föremål som påträffas tas i beslag efter beslut avförundersökningsledare eller åklagare. Är fara i dröjsmål, får polisman utansådant beslut lägga beslag på annat föremål än försändelse i post- ellerteleverkets vård (4 §). Förordnande om beslag kan också meddelas av domstol (5§). Föreskrifterom husrannsakan och kroppsvisitation finns i 28 kap. RB. Förekommer anledning atlbrolt förövats, varpå kan följa fängelse, får enligt 28 kap. 1 § RBhusrannsakan företas i hus, ram eller slutet förvaringsställe för eftersökandeav föremål, som är underkastat beslag, eller i övrigl lill utrönande avomständighet, som kan äga betydelse för utredning om brottet. Hos annan än densom skäligen kan misslänkas för brottet får dock husrannsakan företas endast ombrottet har förövats hos honom eller den misstänkte har gripits där eller deteljest förekommer synnerlig anledning atl genom rannsakningen föremål, som ärunderkastat beslag, skall anträffas eller annan utredning vinnas om brottet.Samtycke av den misstänkte får inte i något fall åberopas för husrannsakan, om inlehan själv har begärt åtgärden. I lägenhet som är tillgänglig för allmänheteneller brakar utgöra tUlhåll för lösdrivare eller förbrytare eller där sådanigods som eftersöks brukar köpas upp eller tasemot som pant får husrannsakan för angivet ändaraål ske även i annat fallän sora sagls nu (3 §). Förordnande ora husrannsakan raeddelas avförundersökningsledare, åklagare eller domstol (4 §). a. i fall dåhusrannsakan har till syfte all verkställa beslag på föremål som har följtseller spårals på färsk gärning liksom också i andra fall då fara är i dröjsraål,får polisraan företa husrannsakan utan förordnande sora nämnts (5 §). Omdet förekommer anledning alt brott har förövats, varpå kan följa fängelse, får kroppsvisitationföretas för sådani ändamål som angetts beträffande husrannsakan. På annanän den som skäligen kan raisslänkas för brottet får dock kroppsvisitationföretas endasl ora del förekoramer synnerlig anledning all föremål, sora ärunderkastat beslag, därigenora skall anträffas eller annan utredning vinnas ombrottet (11 §). Förordnande om kroppsvisitahon meddelas av förundersökningsledare,åklagare eller domstol. När fara är i dröjsraål, kan polisraan företa kroppsvisitationutan sådant förordnande (13 §). Bestämmelserom förvisning och utvisning finns i utlänningslagen (1954: 193). Utiänning, somhar begått brott, på vUkel kan följa fängelse , kan enligt 26 §näranda lag genom beslut av domstol i samband med alt utlänningen döms förbrottet förvisas ur landet, om del på grund av gärningens beskaffenhet ochövriga omständigheter kan befaras att han kommer att forlsälla brottsligverksamhet här i landet eller brottet annars föranleder att han inle bör få kvarstannahär. Delsamma gäller i fall då villkorlig dora eller skyddstillsyn sora ådöralsför sådani brott undanröjs. Förvisning kan under vissa förutsättningar beslutasockså i samband med atl utlänning döms för brott raot utlänningslagen ellermed slöd av denna lag utfärdad författning, om fängelse kan följa på brottet del krävs i dessa fall sålunda inle atl maximistraffet överstiger fängelse iett år (27 §). Vid bedömande av förvisningsfrågan skall hänsyn las tillutlänningens levnads- och familjeförhållanden och till längden av den tid hanvistats i riket. Utlänning, sora innehar bosällningstUlslånd eller som näråtalet väcktes var bosatt i , får förvisasbara om del finns synnerliga skäl därtill. Beslutar domstolen förvisning,skall del men utiänningen lider därigenom beaktas vid bestämraande av annanpåföljd för brottet. Förordnar doraslol enligl 34 kap. omförändring av påföljd, sora han ådörals järate förvisning, kan doraslolen ocksåraeddela det beslut i fråga ora förvisningen sora förordnandet påkallar. Doraeller beslut om förvisning skall innehålla förbud för utlänningen att återvändatill . Sådani förbud kan begränsas all gälla viss lid (28 §).Överträdelse av förbud att återvända föranleder straffansvar. Straffet utgörfängelse (66 §). Beslutora utvisning raeddelas i adrainistrativ ordning av länsstyrelse eller, i vissafall, av Kungl. Länsstyrelse skall under vissa förut- sättningar undersläUa ulvisningsärende den centrala ullänningsrayndighelen(dvs. statens invandrarverk), som fattar beslut efler hörande avutlänningsnämnden. Utiänning kan enligl 29 § utiänningslagen genom beslut avlänsstyrelse utvisas ur landet, ora han yrkesmässigt bedriver olukl eller iövrigt underlåter atl efter förmåga försöka all ärligen försörja sig eller äralkohol- eller narkotikaraissbrukare och i följd därav är farlig för annanspersonliga säkerhet eller för elt grovt störande levnadssätt, eller ora hangång efler annan undandrar sig alt uppfyUa sina förphklelser raot del aUraännaeller raot enskild person. I vissa fall kan utvisning också ske av utiänningsom utomlands har dömts liU frihetsstraff för allvarligt brolt eller harundergått frihetsstraff för sådani brott och det kan befaras alt han fortsätterbrottslig verksarahet här i landet. Slutligen kan Kungl. Maj:l enligt 34 §utlänningslagen besluta ora utvisning av utlänning, när del är påkallat avhänsyn lill rikels säkerhet eller i övrigl är i statens intresse. Beslut orautvisning skall enligl 32 § sararaa lag alllid innehålla förbud för denutvisade att för viss lid eller för alllid återvända till . Ävenöverträdelse av sådant förbud föranleder straffansvar (66 §). För fullsländighetens skull vill jag i detla sararaanhangpåpeka atl den oraständighelen att en utiänning förvisas eller utvisas inte autoraalisktraedför all han också kan avlägsnas från . För verkställighet avförvisnings- eller utvisningsbeslul kan sålunda föreligga hinder av olikaslag, i första hand s. k. politiskt verkställighetshinder. Bestäraraelserdärom finns i 53 och 54 §§ utlänningslagen. Av lämnade redogörelsen för gällande bestäraraelser om vissa tvångsmedelframgår all det finns formella förutsättningar atl använda såväl beslag somhusrannsakan och kroppsvisitation i samband med utredning om olaga vapeninnehaveller olaga innehav av sprängämnen. Beslagsreglerna torde också i praxis koraraatill användning även vid lindrigare brott i den utsträckning del kan ansespåkallat för främjande av brottsutredningen. Annorlunda förhåller det sig i fråga om husrannsakan och kroppsvisitation.Det rör sig här om för den enskilde betydelsefulla ingrepp i hans integritet. Ipraxis tillämpar därför polis- och åklagarrayndig-helerna dessa Ivångsraedelmed stor restriktivitet. Vid utredning om brott, för vilket straffet i detenskilda fallet inle kan väntas bli strängare an böter, liUgrips regelraässiglinle husrannsakan eller kroppsvisitation, även ora fängelse ingår istraffskalan för brottet och förutsättningarna för användande av dessa Ivångsraedelsåledes föreligger. I hittillsvarande dorastolspraxis lorde del endasl undanlagsvisoch i särskUt grova fall ha förekorarail all frihetsstraff tUlärapals sompåföljd för olaga innehav av vapen eller explosiva varor. Normalslraffel i falldå endasl något enstaka vapen eller en mindre kvantitet sprängämnen harpåträffats är sålunda böter. I överenssläraraelse raed angivna praxishos polis- och åklagarrayndighelerna är del följaktligen bara i sällsyntaundanlagsfall sora förordnande ora husrannsakan eller kroppsvisitation raeddelasvid utredning raed anledning av misstanke om brott av förevarande slag. Mol bakgrund av densenaste tidens händelser och den ökning i allmänhet av antalet våldsbrott raedanvändande av skjulvapen sora har varit tydligt märkbar finnsdel enligl rain raening anledning all anlägga en allvarligare syn på sådanaöverträdelser av VF eller FEV som beslår i olaga innehav av vapen ellerexplosiva varor och alt skapa vidgade raöjligheter för polis- och åklagarrayndighelernaall vid utredning rörande sådana brolt tillgripa husrannsakan och kroppsvisitation.Jag anser del därför nödvändigt atl till oraedelbar behandling ta upp frågan oraen väsentlig skärpning av slraffskalorna för dessa brott. Inorajuslitiedeparleraenlet har raed anledning av fraraställningar i skilda äranenfrån olika rayndigheter och andra utarbetats en proraeraoria (Ds Ju 1968: 13) raedförslag lill ändringar i VF. 1 proraeraorian föreslås bl. a. att straffet förolaga vapeninnehav skall bli böter eller fängelse i högst sex raånader eller, ifall av grovt brolt, fängelse i högst . Förslagel ora en skärpning av straffet för olagavapeninnehav har därvid så gott sora genoragående tiUslyrkts av reraissinslanserna.Riksåklagaren och har emellertid i sina yttranden förordaiatt raan går längre än proraeraorieförslaget och föreslår all fängelse skallvara normalslraff och att bötesstraff skall förekoraraa endasl iundanlagsfall. Förslagtill en helt ny vapenlagsliftning på grundval av departeraentsproraeraorianoch däröver avgivna yttranden förbereds f. n. inom . Proposilioni ämnet kommer emellertid inle att kunna föreläggas förrän lillhösten, och en ny lagstiftning kan inle beräknas träda i krafl förrän tidigastvid . Somjag har framhållit tidigare ser jag del som myckel angelägel alt ålgärdervidtas i syfte atl förslärka de rällsvårdande organens resurser ikampen mol terrordåd och andra våldsbrott vid vilka skjutvapen eller sprängäranenkoraraer lUl användning. Enligt min mening möter del inte hinder atl ur delpågående arbetet på en ny vapen-lagstiftning bryta ul frågan om en skärpning avstraffet för olaga vapeninnehav och oraedelbart vidta ändringar i nu gäUandevapenförordning. En så begränsad reforra kan genoraföras ulan all man föregriperde slutliga ställningstagandena lill övriga hithörande lagstiftningsfrågor. Föregen del biträder jag i huvudsak den uppfattning i fråga om slraffskalorna somriksåklagaren och rikspolisslyrelsen har gett ullryck ål i sina yttranden över departeraentsproraemorian.Även enligt min me- ningbör normalstraffet för olaga vapeninnehav vara fängelse. Maximum bör iöverensstämmelse med vad som föreslås i proraeraorian sättas till fängelse . Endasl i ringa fall bör en mildare slraffskala gälla. Straffet synesför sådana fall böra vara böter eller fängelse . Enmotsvarande skärpning av straffskalan bör ske i fråga om olovlig tillverkningav eller handel med explosiva varor eller olaga innehav eller förvärv av sådanavaror. Skärpningen bör avse också sådana överträdelser som innebär innehaveller förvärv av större myckenhet explosiv vara än som i varje särskilt fallär medgivet. Den föreslagna skärpningenav slraffskalorna är etl ullryck för uppfattningen att olaga innehav av vapeneller sprängämnen är etl allvarligt brott. Jag förutsätter alt polis- ochåklagarmyndigheterna med den nya syn på detla slags brott sora ligger bakom lagstiflningsförslagetframdeles koraraer att i betydligt ökad utsträckning utnyttja husrannsakan ochkroppsvisitation sora medel i sin spanings- och utredningsverksamhet rörandebrott av denna art. Jag anser mig även kunna ulgå från alt domstolarna vid sin slraffmälningbeaktar de avsevärda risker för den allmänna säkerheten i sarahället som ärförbundna raed all raänniskor i allraänhel och i synnerhet personer sora kan raisslänkasbegå politiska terrordåd eller andra våldshandlingar olovligen skaffar sigeller innehar skjutvapen eller explosiva varor. Det finns anledning räkna raedall de nya reglerna skall kunna få en ökad effekt i samhällets ansträngningaralt förebygga och bekämpa våldsbrott av del allvarliga slag vi harupplevt. Men jag vill också frarahålla all en skärpning av straffen för olagainnehav av vapen och sprängäranen även syftar till atl söka förhindraanvändningen av sådana hjälpmedel vid brottslig verksamhet över huvud laget. Avsiktenraed den föreslagna slraffskärpningen är emellertid inte all ocksåöverträdelser som har begåtts av rent förbiseende eller i övrigl är av bagatellartadkaraktär skall bedömas allvarligare än . någon 1. ex. utan lillslånd harett äldre vapen, för vilket saknas passande ammunition här i landet, ellerinnehar en mindre raängd explosiva varor utöver vad han enligt raeddelat lillslåndär berättigad att inneha, bör brottet ofta bedöraas sora ringa och därför kunnaföranleda endast bötesstraff. Sorajag har framhållit i del föregående bör det finnas vidsträckta möjligheter altfrån förvisa eller utvisa utiänningar som genom t. ex. olaga innehav avvapen eller på annat sätt kan anses utgöra ell hot mot den allmänna säkerheteni samhället. Maximistraffet för olaga vapeninnehav och olaga innehav avexplosiva varor utgör som nämnts enligl nu gällande bestäraraelser i VF resp. FEVböter eller fängelse i högst ell år. Det innebär alt utiänning som döms för sådanibrott f. n. inle kan i saraband därraed döraas lill förvisning. Genoraförs delhär framlagda förslaget om skärpta straff för nu angivna brott kommer emellertidsituationen i det avseendet all förändras. straffet fördessa brolt föreslås bli fängelse och en förutsättning för förvisning ärall fängelse i raer än kan följa på brollel, blir del hädanefter raöjligtför doraslolama alt besluta ora förvisning av utlänning som befinns skyldig lillolaga innehav av vapen eller explosiva varor. I fall då en utlännings illegalainnehav av sådan egendom kan antas ha samband med en politisk aktivitet frångärningsmannens sida lorde regelraässigl övriga förutsättningar för förvisningvara förhanden. Vadjag nu sagt avser beslut ora avlägsnande från värt land.