prop · FU03139 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1971 Prop.1971:139 Kungl.Maj:ts proposition angående finansiering m. m. rörande vissa statliga bolag;given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, föreslå att bifalla de förslag, om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. UnderHans Maj:ts Min allernådigste Konungs och frånvaro 1propositionen föreslås ytterligare lånestöd med 130 milj. kr. till för dess fortsatta utbyggnad. För förvärv av återstående aktier iAB Kabi vilka innehar föreslås ett investeringsanslag av27,7 milj. kr. Bemyndigande begärs att godkänna viss överenskommelse mellanApoteksbolaget och Apotekar-societeten. I fråga om Svenska utvécklingsaktiebölagetföreslås ett investeringsanslag av 18,5 milj. kr. för förvärv och nyteckningav aktier i bolaget samt begärs bemyndigande för riksgäldsfullmäktige attteckna garanti för lån intill 12 milj. kr. Slutligen hemställs ombemyndigande att inlösa stamaktierna i centrala reslaurangaklie-bolagoch au godkänna ändjingar i bolagsordningen för förelaget. 1 Rikidagen 1971.1 saml. Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenteni statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenANDERSSON, , , , , , , ,, , , , , . Chefenför industridepartementet, .statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om finansiering m. m. rörande vi.ssastatliga bolag och anför. StatsföretagAB inledde i enlighet med statsmakternas beslut (prop. 1969: 121, SU 1969: 168,rskr 1969: 381) sin verksamhet . Vid starten övertogsstatens aktier i 22 bolag, vilka aktier tidigare förvaltats av fyra olikastatsdepartement. Det på fonden för statens aktier bokförda värdet av de aktiersom överfördes till förvaltningsbolaget uppgick tiU ca 1 700 milj. kr. Somen allmän målsättning för förvaltningsbolaget angavs i prop. 1969: 121 att denstatliga företagsgruppen under krav på lönsamhet borde uppnå största möjligaexpansion. Chefen för industridepartementet tillfogade emellertid, att destatliga företagen får anses ha en särskild uppgift att ta hänsyn tillsamhällsintresset vid val mellan olika produktions- och lokaliseringsalternativsamt att verka för en allt bättre arbetstillfredsställelse för de anställda. Förvaltningsbolagethar börjat bygga upp kapacitet för att kunna fullgöra samordnande uppgifter.Att skapa ett fungerande budget- och redovisningssystem som ger erforderligbeslutsinformation för koncernen och att förbättra utnyttjandet av gemensammaresurser är ett par exempel på sådana uppgifter. Erfarenheten har visat attStatsföretags styrelse i stor utsträckning får behandla frågor som kräverkontakter med organisationer, myndigheter och näringsliv, I prop, 1969: 121 (s,44) uppskattades behovet av antalet styrelseledamöter till 68 och avsuppleanter till 34. Chefen för industridepartementet framhöll a. att förvaltningsbolaget bör ha en flexibel organisation som möjliggör ensuccessiv anpassning till verksamhetens krav. Frågan om lämplig organisationborde därför oavlåtligt vara föremål för överväganden. Detta synsätt bör ansesvara tillämpUgt även på tillsättandet av företagets styrelse. Ägaren bör därförvara oförhindrad att utse det antal styrelseledamöter och suppleanter som kananses motiverat med hänsyn till styrelsens möjligheter att fullgöra sinauppgifter. Statsföretagsgruppensfakturerade försäljning uppgick till 3 592 milj, kr. Dettainnebär en ökning med ca 7 "/o för de bolag som ingått i koncernen sedandess tUlkomst, Gruppens vinst före skatt var 173 milj. kr. Vinsten komhuvudsakligen fram i (), Svenska tobaks AB ochAB Statens skogsindustrier (). I (), , och uppstod däremot förlustersom påtagligt reducerade koncernens totala resultat. Olikheterna mellanbolagen i resultathänseende kan till stor del förklaras av de olika motiv somlegat till grund för deras bildande. Flera av de bolag som överfördes tillStatsföretag hade i första hand tillkommit i syfte att fullgöra särskildasamhällsuppgifter. Härigenom överlog förvaltningsbolaget företag med åtagandensom inte kan anses dikterade av strikt företagsekonomiska hän.syn. Ett sådantåtagande är att skapa ökade möjligheter för statsmakterna att stimulerasysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner. Ett annat äratt främja teknisk utveckling inom områden som kräver stora satsningar och som kännetecknasav betydande risker eller vinstmöjligheter först på lång sikt. Ett tredje äratt åstadkomma en mer rationell företagsstruktur inom en bransch. med sådana målsättningar är ofta i företagsekonomisk mening oräntablaeller blir räntabla först på . Det är mot denna bakgrund man bör sevissa av de frågor som anmäls i det följande. HurStatsföretag i praktiken bäst skall kunna fullgöra de näringspolitiska ochandra uppgifter som statsmakterna ålägger företaget är f. n. föremål för övervägandeninom industridepartementet. Detta sker i överensstämmelse med vad chefen förindustridepartementet framhöll i prop. 1969: 121 (s. 38), där det anges:"Att uppställa målen för detta bolag och följa dess verksamhet och därmedindirekt den statliga koncernens långsiktiga utveckling samt att integrera denstatliga företagsgruppen i den allmänna näringspolitiska planeringen blir däden huvudsakliga uppgiften vid utövande av Kungl. Maj:ts ägarfunktion".Avsikten är att definiera och konkretisera ramarna och huvudinriktningen förStatsföretag på ett sådant sätt att dessa kan tjäna som vägledning för företagetvid beslut som får långsiktiga ekonomiska eller principiella konsekvenser. Norrbottensjärnverk AB:s verksamhet har efterhand vidgats från produktion med lågförädlingsgrad till att omfatta manufakturerade produkter, av vilkafartygsprofiler intar en framträdande plats. Trots denna anpassning av produktprogrammettill marknadens behov har NJA inte kunnat drivas utan betydande förluster.Dessa förluster har nödvändiggjort en finansiell rekonstruktion, som genomförtsefter beslut av (prop. 1970:78, SU 1970: 104, rskr 1970:288) kon tidefter överföringen av NJA till Statsföretag. För att företaget skallvisa en med konkurrerande företag likvärdig resultatutveckling har det ansettsnödvändigt att göra en översyn av företagets produktprogram och att anpassaproduktionsapparaten därefter. I prop.1970:78 och 1971:64 lämnades redogörelser för NJA:s utveckling samt för dessprodukt- och investeringsprogram. En betydande kapacitetsökning ochrationalisering av produktionsprocessen angavs som nödvändig för att företagetskulle kunna hävda sig på marknaden. För att bättre ta till vara NJA:sförutsättningar för en effektiv och lönsam tackjärns-, göt- och stålämnesproduktionborde, såsom redovisats i prop. 1971: 64, den metallurgiska sektorn göras fuUtmodern och konkurrenskraftig. Enligtproduktprogrammet kommer valsade produkter, ämnen och560 tackjärn att produceras . Företaget täcker f. n. ca enfjärdedel av den västeuropeiska marknaden för fartygsprofiler som intar enframträdande plats i produktprogrammet. Även inom gruppen verkstadsmaterialfinns produkter med goda förutsättningar på exportmarknaden, bl. a. plåt avolika slag, el-förzinkat material, liksom plastbelagd och laminatbelagd plåt.Stålbyggnadsmaterial ökar i användning i takt med den ökade andelenstålhusbyggen. En beräknad tillväxt av användningen av plastbelagd profileradbyggnadsplåt med innebär en expansionsmöjlighet för bolagetsprodukter. En betydande avsättning av valsklipp från NJA beräknas föreliggaliksom av halvfabrikat som tackjärn och kontinuerligt gjutna ämnen.Halvfabrikaten avtar i betydelse när en övergående överkapacitet inom demetallurgiska avdelningarna upphör. Produktionsökningenmöjliggörs av en kraftig förstärkning framför allt av produktionsprocessensförsta led med bl. a. utökning av masugns- och stålugnskapacitet. Sålundaupprastas den nuvarande masugnen med en kapacitet av ca och en nymasugn med en kapacitet av ca 1 anskaffas. Orationella elugnar läggsdessutom ned. Andra behov, som tillgodoses, är en upprustning av stål- verket,anskaffning av en s. k. LD-ugn, ett nytt syrgasverk samt en utbyggnad avvalsverket och av anläggningar för fartygsmanufaktur. NJAär av väsentlig betydelse för sysselsättningen i . Under år 1970uppgick antalet anställda till i medeltal 3 440. De nu inledda åtgärderna harberäknats ge sysselsättning åt ca 800 personer. Av dessa skulle ca 400 personerinte längre kunna sysselsättas, om den planerade utbyggnaden hade uteblivit.På skulle en utebliven investering ha äventyrat järnverketsfortsatta existens. Personalbehovet för byggnads- och montagearbetena harberäknats uppgå till 500600 personer under slutet av och . I huvudsak tillgodoses behovet av personal inom regionen. Denpå grundval av investeringsprogrammet beräknade resultatutvecklingen visar påfortsatta förluster under , varefter lönsamheten väntasbli förbättrad i takt med att investeringarna får effekt och beräknas komma inivå med vad som är normalt inom branschen. Detfastställda investeringsprogrammet har påbörjats och fortlöper i enlighet meduppgjorda planer. a. har upphandling gjorts av den nya masugnen, LD-ugnenoch av syrgasverket och utrustning för valsverket. Grundarbeten för byggnaderhar dessutom satts i gång. Som redovisats i prop.1971: 64 har NJA i skrivelse anhållit om medel för att kunnagenomföra investeringsprogrammet vars kostnader anges till430 milj. kr. Ungefär hälften härav faller på den nya masugnen och stålverketmed syrgasverk. Den utökade verksamheten medför ett behov av ökat rörelsekapitalmed 125 milj. kr. vilket innebär att totalinvesteringen uppgår till 555 milj.kr. Finansieringen av programmet avses ske med lån mot säkerhet i fastighets-och företagsinteckningar samt med leverantörskrediter för sammanlagt 295 milj.kr. Enligt planen finansieras resterande 260 milj. kr. med stadiga lån ochbidrag i enlighet med de villkor som i aUmänhet tillämpas för stadigtlokaliseringsstöd. Av detta beloppp har (prop. 1971: 64, NU 1971: 22,rskr 1971: 193) bevUjat 22 milj. kr. i bidrag och 40 mUj. Medlenhar ställts till företagets förfogande . Lånet skall varaåterbetalt . 1971:64 meddelade chefen förindustridepartementet sin avsikt att återkomma med förslag om återstående låntill NJA med sammanlagt 198 milj. kr. under budgetåren 1971/72 och 1972/73. Detiabdopp bör enligt förslag av NJA, lämpligen fördelas så att 50 milj. kr. ställstill förfogande , 80 milj, kr, och återstående68 milj, kr, , Motbakgrand av vad som tidigare redovisats i prop. 1971: 64 bör NJA för att planenligtkunna fullfölja det påbörjade investeringsprogrammet innevarande budgetårerhålla lån om 130 milj. kr. Detta bör enUgt NJA:s förslag utbetalas med 50milj, kr. och med 80 milj. kr. första halvåret 1972.Samma villkor bör till-lämpas som för det redan erhållna lånet om 40 milj. kr.Till frågan om anvisande av återstående 68 mUj. intUl den totala ramen av198 milj. kr, ämnr jag återkomma i samband med anmälan av anslagsbehovet /73, Svenskastaten ingick ett avtal med (), enUgt vUketPripps överiät av aktierna i till staten för49,4 milj, kr, KöpeskilUngen motsvarade ett värde av 76 milj, kr, för samtiigaaktier och ett värde per aktie av 237: . Utdelningen under de två årenefter skulle vara av aktiekapitalet som uppgår tiU 32milj, kr, skulle uppbära utdelnmgen i proportion till sitt aktieinnehav.Enligt avtalet fick staten rätt att efter påfordra inlösenav återstående aktier, å sin sida kunde påfordra statens inlösenav återstående aktier efter nämnda dag. Statens förvärv av aktierna i av riksdag (prop. 1969: 142, SU 1969: 169, rskr 1969: 382). Kabihar gjort sig känt bl. a, för sin tillverkning av penicillin och blodplasmaprodukter.Intresseinriktningen har vidgats till att omfatta tillverkning avkliniska reagens och kemisk-tekniska produkter. Till Kabi-gruppen hör, förutommoderbolaget , även AB Recip och AB Grummebolagen. Recip marknadsförläkemedel som tillverkas i produktionsanläggningar i och . Grummebolagen,vars verksamhet är förlagd till , tillverkar kroppsvårdspreparat och andrakemisk-tekniska produkter. Kabi har dotterbolag i en rad länder i . Isamband med Statsföretags bUdande fördes statens aktier i över till dettaföretag. har Kabi-gruppens försäljning ökat med 17 "/n.Ökningen hänför sig främst till exporten men företaget har under periodenkunnat öka även sin svenska marknadsandel. Omsättningsökning har kunnatnoteras för kliniska reagens som används vid diagnostiskt arbete. Dennaproduktgrupps omsättning är relativt liten men Ökar på både hemma- ochexportmarknaden. Inom läkeme-ddsgrappen svarade penicillin för en storexportökning och en pro- dukt,Kabikina, som används för upplösning av blodproppar har fått ett marknadsmässigtgenombrott . Den kemisk-tekniska produktgruppen har haft enmindre gynnsam utveckling med en försäljningsökning av endast 5 "/oberoende på bl. a. lagerminskning inom detaljhandeln. Under innevarande år harförsäljningen av kemisktekniska produkter åter ökat. Underår 1970 har antalet anställda ökat från 932 till 1016. Samtliga kollektivanställdainom Kabi har månadslön som en följd av löneförhandlingarna år 1969.Resultatet för efter statens övertagande av företaget, den1 oktober 1969den , har beräknats ha gett en vinst av 11,4milj. efter högsta taxe-ringsmässigt medgivna avskrivning. Trots enbetydande utbyggnad av forskningsverksamheten är, före dispositioner ochskatter, den del av rörelseresultat som hänför sig praktiskt tagetdetsamma som för . Prippshar i skrivelse påkallat att de av ägda 112 000aktierna i avtalsenligt inlöses av staten per den 1 oktober 1971.Aktierna skall i enlighet med avtalet meUan och staten inlösas till ettvärde av 237: . per aktie, vilket gör 26,6 milj. kr. Härtill skall läggasutdelning som inte uppburit t. o. m. , vilken uppgår till649 . Enligt avtalet skall dessutom ränta beräknas på dessa belopp fr. o.m. till dess betalning erläggs. Räntan skall motsvarariksbankens diskonto med tillägg av en procentenhet.Betalning skall ske . Räntan torde komma att uppgåtill högst . Statenbör avtalsenligt inlösa återstoden av aktier i till överenskommetpris, 26,6 milj, kr. Till detta belopp bör läggas dels den utdelning på Kabiaktiernasom är berättigat till, dels ränta på köpeskilling och utdelning räknatfrån till dess betalning sker, TiUägget uppgår tUlsammanlagt högst 1,1 milj, kr. För förvärvet av aktierna beräknas alltså ettinvesteringsanslag av 27,7 milj. kr. , som svarar för detaljhandeln med läkemedel inom landet,var ett led i en näringspolitisk satsning inom läkemedelsområdet. På samma sättbör man se statens förvärv av (Vitrum), ACO och Kabi, Med egna produktions- och forskningsresurser har statenmöjligheter till insyn i branschen och kan därigenom bättre bedöma vilkainsatser Statens engagemang i läkemedelsindustrin möjliggör dessutom enstrukturrationalisering, vilket innebär en fördel bl. a. med hänsyn tillriskfördelning i samband med satsning på nya produkter. Jagämnar återkomma med förslag om hur en lämplig samordning av denstatliga läkemedelsindustrin skall åstadkommas. Syftet med en sådan samordningär bl. a, att bättre tillvarata de forsknings-, produktions- ochmarknadsresurser som redan finns inom skilda statliga läkemedelsföretag, Kabiär avsett att bilda kärnan i en framtida statlig läkemcdelskoncern, som ävenkommer att omfatta Vitrums produktionsdel och delar av nuvarande ACO, Detframstår nu som möjligt att överföra ACO och Vitrums produktionsdel frånApoteksbolaget till den nya koncernen tidigare än vad som förutsågs vid ApoteksbolagetsbUdande (prop. 1970: 74 s. 95). En förutsättning härför är dock att vissservice som apoteken nu erhåller från ACO även i fortsättningen kan tillhandahållaspå ett tillfredsställande sätt. Enöverenskommelse har träffats mellan Apoteksbolaget och Apotekarsodetetensom gör det möjligt att avskilja Vitrums produktionsdel och ACO frånApoteksbolaget före utgången av en tidigare avtalad tvåårsperiod omfattandeåren 1971 och 1972. Överenskommelsen har formen av en ändring av berördapunkter i överenskommelsen mellan staten och Apotekarsodetetenom formerna för avlösning av dåvarande apotekssystem. Den träffade överenskommelsentorde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Eftersamråd med chefen för förordar jag att Kungl, Maj:tinhämtar bemyndigande att för statens dd godkänna den i bUaganredovisade överenskommelsen. avses ingå i Statsföretagsgruppen. Jag ämnar i sambandmed förslag om samordning av den statliga läkemedelsindustrin återkomma tUlfrågan om Statsföretags förvärv av aktier och tillgångar i de berörda bolagen,inklusive Kabi. Pågrundval av de förslag som lagts fram i en departementspromemoria (Ds Fi 1968:2) förordades i prop. 1968: 68 att ett särskilt utvecklingsbolag skulle bildasför att tillvarata specifika samhälleliga intressen vid exploatering avinnovationer. Ettförsta väsentiigt skäl för att inrätta ett stadigt utvecklingsbolag var att församhället angelägna produkter, metoder och system skulle komma fram så snabbtsom möjUgt och få en från teknisk och kommersiell synpunkt tillfredsstäUandeutformning. Som exempel på områden, där samhället ansågs ha ett specielltansvar och intresse i detta hänseende, angavs bl, a, medicinsk teknik, metoderoch system inom undervisningen,miljövårdsteknik, främjande av trafiksäkerhet och utveckling av administrativasystem och hjälpmedel. Strävanatt effektivisera de företagsekonomiska förutsättningarna för stadiga företagoch affärsdrivande verk angavs som ett andra skäl för att bilda ett stadigtutvecklingsbolag. I synnerhet betonades möjligheten av att etablera ettsamarbete med det enskilda näringslivet för att utveckla produkter av gemensamtintresse. Somett tredje skäl angavs, att man genom ett statligt utvecklingsbolag skullekunna skapa bättre förutsättningar för exploatering av innovationer gjorda avanställda vid statUga myndigheter öch företag. Ett fjärde skäl hänfördesig till behovet av att skapa ytterligare en kanal för utveckling och exploateringav innovationer speciellt inom mindre företag samt av enskilda uppfinnare ochforskare. Genom tillkomsten av ett nytt utvecklingsbolag, som skulle varafristående i förhållande till redan existerande intressegrupper i näringslivetoch som skulle konkurrera på lika villkor med övriga utvecklingsbolag, skullemindre företag, uppfinnare och forskare få flera valmöjligheter. ansåg att utvecklingsbolaget skulle komma att utgöra ett naturligtled i en aktiv näringspolitik. Statens engagemang inom företagsfinansiering,vissa stora basindustrier, energiförsörjning och forskning skulle härigenomfullföljas med en starkare satsning på teknik och produktutveckling.Utvecklingsbolaget skulle komma att bli ett komplement till den samtidigtföreslagna styrelsen för teknisk utveckling liksom till den tidigare inrättadeSveriges investeringsbank AB (Investeringsbanken). Detfanns enUgt föredraganden dessutom ytterligare ett skäl för bildandet av ettstatligt utvecklingsbolag. På lång sikt skulle avkastningen av forskning ochindustriell utveckling komma att utgöra en väsentiig dd av förmögenhetsökningeni landet. Eftersom en sådan utveckling, allmänt sett, i växande utsträckningskulle förutsätta statligt stöd till forskning och innovationsverksamhet, bordesamhället få möjlighet att tillgodogöra sig en del av dennaförmögenhetstillväxt. Enligtföredraganden skulle utvecklingsbolagets deltagande i innovationsverksamhetenkunna ske på i princip två olika sätt. Det ena skulle innebära att bolaget fören beställares räkning utför ett uppdrag mot ersättning på kommersiellagrunder. Uppdraget kunde mera konkret vara en specificerad forskningsuppgift,ett utvecklingsarbete fram till ett definierat stadium, en utredning eller en projektledningsuppgift. Detandra, och väsentligare, sättet för utvecklingsbolaget att medverka iinnovationsverksamhet, skulle vara att initiera och genomföra projekt med egetkapital. Enligt föredragande statsrådets mening kunde det härvid, bl. a. isyfte att bättre bestämma ett projekts marknadsförutsättningar, vara nödvändigtför utvecklingsbolaget att självt medverka i tillverkning ochförsäljning av en produkt.Utvecklingsbolagets tillverknings- och försäljningsverksamhet borde dock inteutvecklas därhän att bolaget förlorade sin ursprungliga karaktär. Strävan bordevara att, som kunde komma att variera från fall till fall,avskilja tillverknings- och försäljningsverksamhet. Utvecklingsbolagetborde enligt föredraganden ha egna kvalificerade resurser för prospekteringsverksamhet,för projektvärdering samt för styrning och ekonomisk uppföljning av utveckUngsarbetetoch av verksamheten i övrigt. Utvecklingsbolaget skulle också behöva ha tillgångtill vissa forsknings- och utvecklingsresurser. Dock betonades att bolagetsegna resurser därvidlag borde kunna begränsas under uppbyggnadsskedet.Särskilt borde beaktas möjligheten att utnyttja resurser på annat håll. ansåg det vara nödvändigt att utvecklingsbolaget skulle arbetautifrån ett principiellt krav på tillfredsställande lönsamhet på lång sikt. Detframhölls att den eftersträvade avkastningen på det egna kapitalet kundeuppnås först på lång sikt. Under uppbyggnadsskedet skulle det inte vararealistiskt att påräkna någon utdelning. Föredragandenförordade att under första verksamhetsåret 25 milj. kr. borde ställas tillutvecklingsbolagets förfogande genom anslag över statsbudgeten. Av dessa medelborde 18 milj. kr. tillskjutas av staten genom tecknande av aktier till enöverkurs av . Övriga 7 milj. kr. borde vara ett aktieägartillskott avsettatt finansiera driften innan verksamheten upparbetats tillatt ge egna tillräckliga intäkter. För att vid växande omfattning avverksamheten bevara önskad solvens hos bolaget kunde det bli nödvändigt attbolagets ägare tillsköt ytterligare medel genom aktieteckning. Riksdagenfattade beslut i enlighet med de riktlinjer som angivits i propositionen (SU1968: 131, rskr 1968: 304). Enligtstatsmakternas beslut (prop. 1969: 121, SU 1969: 168, rskr 1969: 381) överfördesutvecklingsbolaget som dotterföretag till Statsföretag.Chefen för industridepartementet framhöll att tillkomsten av Statsföretaggivetvis inte avsåg att rubba vad som tidigare kunde ha underställts riksdageni fråga om vissa bolags mål och uppgifter. Utvecklingsbolagetanförde i sitt yttrande över det betänkande, som låg till grand för prop. 1969:121, att bolaget i betydande utsträckning kommit att samarbeta med enskildaföretag. Utvecklingsbolaget ansåg därför, att det i likhet med kreditinstitutenborde sortera direkt under Kungl. Maj:t och inte under ett statligtförvaltningsbolag. Departementschefen ansåg inte att de skälutvecklingsbolaget anfört mot att ingå i den tilltänkta koncernen vartillräckligt bärkraftiga för att motivera ett undantag. Utvecklingsbolagetsverksamhet har sedan starten präglats av stark expansion. Vidutgången av augusti månad 1971 hade totalt 602 produktidéer och övrigautvecklingsförslag registrerats, av vilka 38 blivit föremål förexploateringsavtal. Av de registrerade projektuppslagen kommer 300 frånenskilda personer och 170 från företag. Av antalet fortfarande aktuellaexploateringsavtal svarar enskilda personer och företag för , universitetoch högskolor för och statliga myndigheter, affärsverk och bolag för 16 %.Resterande härrör från internt utvecklingsarbete inom utvecklingsbolagetoch dess dotterbolag. Bolagethar engagerat sig i ett tiotal dotterbolag och närstående företag. Dessutombedrivs ett betydande projektutvecklingsarbete i moderbolaget. Under denhittillsvarande verksamhetsperioden har t. ex. utvecklingsbolaget investerat3,1 milj. kr. inom sektorn medicinsk teknik, 6,3 milj. kr. i miljöteknik och7,1 milj. kr. Totalt sett hade bolaget vidutgången av juli månad 1971 investerat ca 35 milj. kr. i olika projekt imoderbolaget samt i dotterbolag och närstående företag. Andra intressenter hadesamtidigt i dessa projekt investerat ca 55 milj. kr. Sammantaget har alltså utvecklingsbolagetsverksamhet medfört investeringar på ca 90 milj. kr.