prop · FU0393 · 1971-12-31 00:00:00 — Ett utkasttill sådani medgivande föreligger och slutligt beslut torde komma lill slåndinom den närmaste framtiden. För beslutet krävs två tredjedels majoritet. Enförutsättning för all en vara som importeras från ell u-land skall gespreferensbehandling bör självfallet vara atl den har sill ursprung i u-landet ifråga. Inom har också en expertgrupp arbetat med atl fastställa vilkaförutsättningar som skall vara uppfyllda för att en vara skall anses ha sådant ursprung. Arbetet har baserats påerfarenheter som vunnits vid tillämpningen av de preferensarrangemang somförekommer inom EEC lill förmån för de associerade länderna i , iStorbritannien till förmån för samväldesländerna samt inom den Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA). Enligt de överenskomna reglerna skall en vara helt ha framställtseller blivit föremål för en väsentlig bearbetning i u-landet för alt den skallanses ha u-landsursprung. Det har emellerlid inle varit möjligt all uppnå enfullständig enighet inom i denna fråga. Givarländer som i likhet medSverige baserar sin tulltaxa på Brysselnomenklaluren är därför nu sysselsattamed atl utarbeta gemensamma regler för vilken bearbetning en vara måste haundergått för all varan skaU få u-landsursprung. Den huvudprincip man arbetar eflerär att en vara skall anses ha undergått väsentlig bearbetning om varans luUklassifi-ceringändrats genom bearbetningen. Harmoniseringsarbetet torde komma atl avslutasunder våren. Övriga givarländer, bl. a. och , kommer att basera sinabearbetningsregler pä en bedömning av den värdeökning som varorna undergåttgenom bearbetningen. Avsikten är atl de olika regelsystemen skall ge resultatsom är i stort sett likvärdiga. Expertgruppeni har vidare utarbetat regler för ursprungs- 1971: 93 12 kontrollen.Enligt dessa skall en myndighet i det exporterande landet, i regeltullmyndigheten, på grundval av deklarationer från exportören utfärda ell certifikatrörande varans u-landsursprung. skall enligt huvudregeln, i likhet medvad som gäller inom EFTA och EEC, ha sänts direkt från exportlandet lillimportlandet. Undanlag från direktför-sändningsregeln skall dock kunna medges.På grundval bl. a. av ur-sprungscerlifikalel skall tullmyndigheten i delimporterande landet bedöma förutsätlningarna för preferensbehandlingen.Tullmyndigheterna skall kunna vända sig lill exportlandets myndigheter medbegäran om ytterligare uppgifter i de fall då sådana bedöms nödvändiga.Preferensbehandlingen skall också kunna vägras om det visar sig alt villkorenhärför inte uppfyllts. Expertgruppen har vidare utarbetat formulär för ursprungscerlifikal. Givarländernaskall till generalsekreterare så snart detta kan ske redovisa debestämmelser de avser att tillämpa i fråga om medgivandel av preferenser. U-ländernaför sin del skall på samma sätt notifiera de åtgärder de vidtar beträffandebl. a. all utse myndighet som får utfärda ursprungscerlifikal och vad som iövrigt krävs för att ett samarbete skall kunna etableras mellan vederbörandemyndigheter i givar- och mottagarländer. Innan dessa uppgifter lämnats kan ellu-land icke räkna med atl få del av preferensbehandlingen. Delsvenska erbjudandel om tullpreferenser har som nämnts framlagts som en del aven gemensam nordisk nolifikation. De svenska ståndpunkterna har utarbetats eflerhörande av generaltuUstyrelsen, kommerskollegium och statens jordbruksnämnd.Yttranden har också avgivits av berörda organisationer inom näringslivet. Beträffandeden närmare utformningen av erbjudandena framhöll kommerskollegium alt det väsenlligaproblemet är atl på elt rimligt sätt komma lill rätta med eventuella marknadsstörningssiluationerutan all de allmänna fördelarna för skulle gå förlorade. Kollegiethävdade alt gällande tullar i regel inte skulle räcka lill för all i en sådansituation skydda mol lågprisimport. Etl undanlagande av känsliga varor frånpreferensbehandlingen ansågs väsentligt urholka fördelarna för utanatt ett tiUfredställande skydd mot marknadsslörningar erhölls. Kollegietförordade därför elt system ulan undantag men med en skyddsklausul som gavmöjlighet all lUlgripa importrestriktioner. Detursprungliga nordiska preferenserbjudandet utformades i enlighet med dessatankegångar. Preferenser i form av tullfrihet skulle i princip kunna komma ifråga för alla varor inom kap. 2599 i tulltaxan. Om de större givarländernagjorde undanlag eller på annat sätt begrän- 1971: 93 13 sadeomfattningen av sina preferenserbjudanden skulle emellertid även de nordiskaländerna kunna göra motsvarande begränsningar. I den nordiska nolifikalionenintogs etl avsnitt om skyddsåtgärder mot marknadsstörning av följande lydelse. Dethar betraktats som en förutsättning för ett preferenssystem att dellainnehåller en skyddsklausul, som gör det möjligt alt vidtaga åtgärder för atthindra eller motverka marknadsslörning. Om några varor somomfattas av preferenssystemel importeras till ell givarland i sådanakvantiteter och under sådana omständigheter all de orsakar eUer hotar allorsaka marknadsslörning, får givarlandel, för att motverka eller undvika sådan marknadsslörning,söka konsultationer med det exporterande u-landet. I kritiska fall av marknadsslörningfår industrilandet införa importbegränsningar och/eller åtgärder påtullområdet i den utsträckning som bedöms nödvändig för all motverka marknadsslörning,som orsakats av importen av varor vilka ingår i preferenssystemel.Begränsningsnivån skall härvid inte vara lägre än importen under enrepresentativ period innan marknadsslörningen uppstod och ge utrymme för rimligökning av importen begränsningen vårar. Skyddsåtgärder kan införasselektivt mot del eller de länder vars export orsakar eller hotar alt orsakamarknadsstörning. Etl givarland som unilateralthar vidtagit skyddsåtgärder skall meddela della lill del inlernalionellaorgan som skall handha uppföljningen av preferenssystemel. Givarlandel skall påbegäran ge de som har etl substantiellt handelsintresse av produkternai fråga tillfälle lill konsultationer. land som har införtskyddsåtgärder skall periodiskt se över dessa i syfte all lätta och elimineradem så fort som möjligt. Del förutsätts atlinförandel av ell preferenssystem inle påverkar existerande internationella avlaloch arrangemang, som innehåller skyddsmekanismer. Inolifikalionen intogs också etl avsnitt om konsultationer mellan givarländernamed syfte att förhindra all skyddsåtgärder leder till marknadsslörningar iandra givarländer saml för all åstadkomma en likvärdig bördefördelning. På livsmedelsområdet (kap.124 i tulltaxan) erbjöds för svensk del tullfrihet för ett trettiotal varupositionersom läcker närmare två tredjedelar av den svenska importen av tullbelagda Uvsmedelsproduklerfrån vid sidan av kaffe. Erbjudandel omfattade bl. a. vissa varor somräknas som industrivaror i EFTA, såsom fiskkonserver, soppor och såser samldrycker av olika slag. Därutöver erbjöds preferenser för bl. a. vissa frukt-och köksväxtberedningar. Som nämnts förutsatteflertalet i-länder alt känsliga varuområden skulle las undan frånpreferensbehandlingen i en eller annan form och del nordiska villkoret förerbjudandet om tullfria preferenser för hela induslrivaruområdel uppfylldessåledes inle. 1971: 93 14 Flertaletav de remissinstanser som hördes med anledning av det nya läget hävdade atlomfattningen av övriga länders undanlag gjorde en omprövning av del svenska erbjudandeterforderlig, varvid man i första hand tänkte sig elt undanlagande av varor frånpreferensbehandlingen. Önskemål om undantag framfördes bl. a. av Kemikontoret,och samt och Garveriidkareföreningen.Dessa synpunkter stöddes av bl. a. , och . Inle heller grossislförbundville motsätta sig undanlag för textilier. Vissa remissnistanser såsom förordade därutöver användandet av lullkontingenler som en melodalt komma lill rätta med marknadsstörningssiluationer. ville moldenna bakgrund inte motsätta sig all vissa varor undantogs frånpreferensbehandlingen och förslag härom framlades. Däremot skulle elt tullkonlingentsyslemenligt kollegiets mening inte lösa de svårigheter som kunde uppslå, tilläggsnotifikation som de nordiska länderna lade fram hösten 1970presenterades mot den här redovisade bakgrunden en lista över varor för vUkabl. a. undantag kunde komma att införas i något eller några av de nordiskaländerna. För svensk del avsåg de sålunda angivna varorna områdena lexlU ochkonfektion, lädervaror samt skor. Ierbjudandel från EEC-länderna, vilket bekräftats av EEC:sministerråd, medges tullfrihet i princip för alla hel- och halvfabrikat i kap.2599 i tulltaxan för import som sker inom fastställda ramar, tullkonlingenler.Dessa skall för flertalet varor bestå av två komponenter, dels importvärdelfrån de som avses ingå i preferenssystemel, baskvoten, dels 5 "/oav importvärdel från övriga länder utanför EEC, tUläggskvoten. Baskvolen skallligga fast och motsvara importen under ett givet referensår. Tilläggs-kvoten ärrörlig och skall beräknas på grundval av senaste tUlgängligastatistik. Beräkningarna får ej leda tUl alt kontingenterna reduceras. Intetland får i princip svara för mer än 50 o/o eller beträffande vissa varor 20 o/oeller 30 o/o av importen inom en viss kontingent. Såväl kontingentsystemet somdenna 50 »/o-regel skall tUlämpas liberalt och flexibelt för flertalet varor.Beträffande varuområden där marknadsslörningar redan föreligger, bl. a.textilvaror, skall enligl en särskUd lista den preferensbehandlade importenfrån början begränsas lUl kon-lingenlbeloppen. Import därutöver får ske motnormal tuU. För vissa andra varor skall imporlulvecklingen noggrant övervakasoch åtgärder kan vidtas om kontingenterna skulle överskridas. För övriga varorkan kontingenlbegränsning införas senare om marknadsstörning inträder. Vissasärskilda regler har slutligen föreskrivits för varor som omfattas av bomuUstextUavtal.Beträffande import från bl. a. gäUer i övrigt alt textUvaror och skorhelt undantas från preferensbehandlingen. 1971: 93 15 Förjordbruksprodukter kommer EEC endast alt göra begränsade tullsänkningar, igenomsnitt motsvarande 20 o/o av gällande tull, för ett mindre anlal varor. Skyddsaspekten tillgodosesför industrivarorna genom kontingent-systemet och för jordbruksvarorna genom enklausul som ger räll till skyddsåtgärder vid marknadsslörningar. Ministerrådetsbeslut innebär att EEC med verkan från får ge preferenser lUlländerna i 77-gruppen samt lUl områden som slår under i-ländernas överhöghet,inklusive . Kommissionen skall före studera möjligheternaall medge ytterligare länder preferensbehandling. erbjudande innebärall tullfrihet införs för import från av alla hel- och halvfabrikatinom induslrivaruområdel med undanlag för textilier av bomull, ull ochkonstfibrer, skor saml petroleumprodukter. Påinduslriråvaruområdel medges tullfrihet i begränsad utsträckning. Undanlag görsdock för bl. a. vissa jord- och stenarler, råolja, vissa kemikalier, obereddahudar och skinn, nalursilke, ull och andra djurhår, berett lin, bomull, bereddhampa, jute och sisal, guld och silver, ferro-legeringar, aluminium, bly, zinksamt övriga oädla metaller. USAerbjuder tullfrihet för ell relativt begränsat anlal varor på jordbruksvaruområdel. Skyddsaspekten tillgodosesgenom en i tullagstiftning föreslagen slandardklausul som geradministrationen räll alt vidta åtgärder om marknadsstörningar hotar deninhemska industrin. erbjuderpreferenser i form av tullfrihet för varor på induslrivaruområdel med undanlagför flertalet textilvaror. Dessutom undantas vissa fiskaltullbelagda varorsåsom mineraloljor, tändstickor och cigarrelländare. De textilvaror, för vUkaman anser sig kunna ge preferenser, har upptagits i en lista som omfattar eltfåtal positioner. har dock förklarat atl man när det gäller undantagenpå lextilområdel ej tagit slutgiltig ställning. Beträffandebearbetade jordbruksprodukter erbjuds tullfrihet för 70 positioner i tulltaxan. Videventuella modifikationer av preferenserbjudandel kommer att lahänsyn till i vilken utsträckning inom samväldet erbjuds nyafördelar på andra givarländers marknader som kompensation för atl de får delasina samväldespreferenser med andra . En reservation görs också förändringar i preferenserbjudandel om förhandlingarna med EEC resulterar i ellbrittiskt EEC-medlem-skap. Storbritannienförbehåller sig rätten atl upphäva eller minska preferenserna om importen aven vara som ell resultat av preferensbehandlingen skulle komma all förorsakamarknadsstörning. Schweizerbjuder en tullsänkning om 30 o/o för flertalet varor på 1971: 93 16 industriområdet.Undantagna från budet är fiskaltullbelagda varor såsom oljor,petroleumprodukter, motorfordon saml delar och utrustning därlUl. Preferenseri form av luUsänkningar erbjuds också för etl antal varor på jordbruksvaruområdel. ISchweiz' nolifikation anges att man som slutmål siktar till tullfrihet för allai budet ingående varor. Delta skall ske i två etapper med mellanrum. Molbakgrund av vunna erfarenheter och med hänsyn till andra givarländersåtaganden skall man besluta i vilken utsträckning ytterligare tullsänkningarutöver angivna 30 o/o skall beviljas. Schweizförbehåller sig rätlen all, om marknadsslörning eller hot om marknadsslörninguppslår på den schweiziska marknaden som en följd av preferenssystemel, vidtaskyddsåtgärder i enlighet med den inhemska ulrikeshandelslagstiflningen ellerupphäva preferensbehandlingen, helt eller delvis, för ifrågavarande produkt. Som ell första steg iförverkligandet av ell preferenssystem kommer all göra en lineärtullsänkning om 30 o/o för industrivaror, med undanlag av de varor som omfattasav bomullslexlil-avtal. Undantagna från preferensernca är också de varorsom enligl österrikisk lag är underkastade eller kan komma atl underkastasrörliga avgifter eller uljämningsskalter. Begränsadetullsänkningar erbjuds för vissa livsmedelsprodukter. Österrikeförbehåller sig rätten atl unilateralt upphäva preferenstul-len för en vissvara från alla , om importen av denna vara överstiger importen under enviss period med mer än 25 o/o. Preferensen kan också upphävas för en viss varafrån elt visst land. Förindustriella hel- och halvfabrikat erbjuder en tullsänkning antingen meden tredjedel av tullnivån efter Kennedyronden eller lill en nivå motsvarandesamväldestullarna, beroende på vilken som är lägst. Undantag görs för handskar,vissa textilvaror saml elektronrör. Vissa typer av skor kan också komma alt undantasfrån preferensbehandling. Förjordbruksvaror erbjuds endast begränsade tullsänkningar. Församtliga varor som omfattas av erbjudandet gäller atl tullsänkningarna skallske etappvis . Ytterligare tullsänkningar därefter kommeralt övervägas mol bakgrund av gjorda erfarenheter. Ifall av marknadsslörning kommer alt tillämpa en skyddsklausul. Manavser härvid ej alt diskriminera mellan mottagarländerna. Japanerbjuder tullfrihet för i princip alla industrivaror inom ramen för årliga luUkonlingenter.Dessa är uppbyggda på samma sätt som EEC:s lullkontingenler med den skillnaden atltUläggskvoten motsvarar 10 o/o av i-landsimporlen. Även avser alltillämpa en 50 o/j-regel, som begränsar importen av en vara från ell visst landinom kontingent- 1971: 93 17 beloppen.Till skillnad från EEC ämnar man i i princip inle medge preferensbehandladimport utanför kontingentramarna för någon vara. Förvissa varor, bl. a. vissa lädervaror, skor, vissa textilvaror, vissa obearbetademetaller och leksaker erbjuds endast en 50-procentig tullsänkning. Undantaggörs helt eller delvis för bl. a. plywood, sUke, vissa skor saml mineraloljor. Beträffandejordbruksprodukter ges begränsade tullsänkningar för ell 60-lal positioner itulltaxan. För jordbruksvarorna förutses någon form av skyddsklausul, som avseskunna tillämpas diskrim'inaloriskl. 1960-lalelhar utmärkts av en myckel stark expansion för hela världshandeln. Ökningen harvarit särskUl markerad för handeln mellan de industrialiserade länderna, vUkenår 1960 enligl statistik omfattade 65 o/o av världshandeln men år 1969hade stigit lUl nära 70 o/o. handelsandel har under samma lidminskal från 21,5 o/o lill 18 o/o. Trots denna relativa tUlbakagång har u-ländernashandelsutveckling under 1960-lalel blivit gynnsammare än vad man viddecenniets början vågade förutse. Ar 1960 visade sålunda lolalhandelell underskoll om och pessimistiska beräkningar pekade härmol ell underskoll vid periodens slut om inemot . I ställethar handeln nära nog balanserat. Orsaken härtill är främst denstigande ökningstakten för export som genomsnittligt uppgått till 6,5 o/o mot 5,5 o/o för importen. Under 1950-lalelvar exportökningen däremot endasl 3,5 o/o . Utvecklingen har varitsärskilt accentuerad då exportökningen uppgått lillomkring 12 o/o mot en imporlökning om 9 o/o. Olika har emellerlid inlei samma utsträckning fått del i denna utveckling. För vissa ökarexpor-len sålunda med över 17 o/g medan andra länder har en myckel obetydligeller helt obefintlig exportökning. Varumässigtligger tyngdpunkten på export fortfarande på råvarusidan. Avi-ländernas lolalimporl från om var 9,5miljarder eller 23 o/o livsmedel, främst kaffe, frukt, socker, kött ochköttvaror saml kakao och 8 mUjarder dollar eller 20 o/o induslriråvaror som texlilfibrer,, trä och gummi. Bränslen uppgick lill nära , 33 o/o.Av återstoden var , 20 o/o, bearbetade varor såsommetaller, textilvaror och kläder, trävaror, lädervaror och maskiner. Gruppenbearbetade varor får dock gradvis ökad betydelse för export.Ökningstakten har närmat sig 20 o/o 2 1971.1 saml. 1971: 93 18 ochär därigenom betydligt högre än genomsnittet för ökningen av lolal-exporten.Härigenom har andel av världens totala export av bearbetade varorstigit från 4 o/o till närmare 6 "/o under 1960-lalel. Denkraftigaste ökningen för del har noterats i fråga om exporten tillJapan, 18 "/» , och till EEC-länderna, omkring 14 o/o. TUlEFTA-länderna har exporten ökat med 7 o/o och lUl med 3 Vo. Sverigesimport från (, , exklusive , ,exklusive slalshandelsländer men inklusive ) har tiU år1970 ökat "från 2 lill drygt 3,6 mUjarder kr. Då vår lolalimporlökat från 12,5 tiU . har dock u-landsandelen härav minskatfrån 13 o/q till 10 o/o. Varumässigtutgjorde mineraloljorna en tredjedel av importen, ,och livsmedlen nära en tredjedel, 1,1 mUjarder kr. I denna grupp var de störstavarorna kaffe, 640 milj. kr., frukt 214 milj. kr. och fodermedel 71 milj. kr. Induslriråvarornauppgick liU 304 milj. kr. och utgjordes bl. a. av , trä och gummi. Blandde bearbetade varorna, sammanlagt omkring 960 milj. kr., utgjordes de störstaposterna av metaller, nära 400 milj. kr., textilvaror 75 milj. kr. och kläder265 mUj. (varav 225 nulj. avsåg import från och ). Denfullbelagda importen av bearbetade varor från de här redovisade u-ländernauppgick lUl 380 milj. kr. (195 mUj. Tulluppbörden fördenna import uppgick lill 48 milj. kr. Tullincidensen,bortsett från Hongkongimporten, har beräknats till drygt 10 o/o, räknai eflerde utgående tullarna, dvs. högre än genomsnittet av lullbelaslningenför den luUbelagda delen av import. Detav rådet för samarbete på tullområdet i antagna förslaget om ändringari den s. k. Brysselnomenklaturen, på vilken texten i den svenska luUlaxanvilar, är helt av teknisk natur. Eventuella erinringar mol förslag skallframföras tUl rådet före utgången av . Förslaget lorde i svensköversättning som bilaga 1 få fogas lill detla protokoll. Deföreslagna ändringarna har, framhåller generaltullstyrelsen, lill syfte altanpassa nomenklaturen tUl den utveckling som skett på teknikens område samtåstadkomma klarare gränsdragningar mellan olika positioner i nomenklaturen.Många av ändringarna föranleder ej någon ändring av den svenska texten lilltulltaxan. Andra ändringar saknar betydelse för varuklassificeringen medanytterligare andra medför all varor kommer all hänföras tiU annan position änvad som gäller f. n. 1971: 93 19 GeneraltuUstyrelsenhar angivit de fall där sådana överflyttningar skulle medföra alttullbeläggningen påverkades, saml lagt fram förslag till sådana lulllaxeändringarsom krävs för all tullarna skall förbli oförändrade för berörda varor. Vidremissbehandlingen har icke någon erinran framförts mot de av tullsamarbelsrådelrekommenderade nomenklalurändringarna. anför, all enrevision av Brysselnomenklaluren med jämna intervaller inle bara är önskvärdulan också nödvändig med hänsyn till den tekniska utvecklingen, somkontinuerligt resulterar i tillkomsten av nya produkter och modifieringar avexisterade varor. De nu beslutade ändringarna medför i del övervägande antaletfall klara förbättringar som inle minst från handelsslalistisk synpunkt måstehälsas med tillfredsställelse, anser förbundet. Liknande synpunkter anförsockså av de övriga remissinstanser som yttrat sig. svenska bislåndspoUliken har åtgärder som syftar till alt skapa bättre möjligheterför all sälja sina produkter och öka sin andel av världshandelngivils hög prioritet. Utgångspunkten har varit all gynnsammare handelsvillkorskall stimulera utveckling och diversifiering av näringsliv. Genomstörre exportintäkter kan deras betalningsbalans förbättras ochförutsättningarna för en fortsatt industrialisering öka. De hillillsvidtagna åtgärderna har för vår del inneburit att handelshindren i betydandeutsträckning redan avvecklats. Genom uppgörelserna i samband med Kennedyrondenhar tullfrihet genomförts för den allra största delen av importen från u-länderna.Råvaruimpor-len är med undanlag av kaffe numera tullfri. Även för de bearbetadevarorna från medförde Kennedyronden påtagliga svenska tullällnaderoch den del av vår u-landsimporl som bortsett från kaffe beläggs med luUuppgår knappast lill mer än en tiondel av lotalimporten från dessa länder. Närdet gäller export av industrivaror har vi från svensk sida ocksåsedan länge starkt betonat betydelsen av förbättrad marknadsföring ochmarknadsinformation. Mol denna bakgrund har vi bl. a. stött den verksamhet sombedrivs av och :s gemensamma organ International Trade Center (ITC). U-ländernahar alltsedan första världshandelskonferensen i framfört kravalt i-länderna skulle bevilja dem lullpreferenser i form av luUfrihel eller lullnedsällningför halvfabrikat och färdigvaror. I den resolution som antogs vid den andravärldshandelskonferensen i kom i-länderna dessa krav lillmötes och åtog sig 1971: 93 20 altgemensamt med utarbeta ett generellt lullpreferenssy-stem lillförmån för export. Preferenserna skulle på induslrivaruområdel gesmed ell minimum av undanlag samt på jordbruksvaruområdet för särskilt utvaldavaruslag. Preferensfrågan har förts närmare sin lösning genom atl i-ländernaframlagt konkreta preferenserbjudanden. En rapport härom överlämnades somnämnts av lill . Genomförandet averbjudandena ingår som ett moment i den av FN antagnastrategin för FN:s andra ulvecklingsårlionde. Sverigehar tillsammans med de övriga nordiska länderna aktivt deltagit i detinternationella arbetet i preferensfrågan. En grundläggande synpunkt har därvidvarit all preferenserna borde ges inom ramen för elt enhetligt syslem, där allastörre i-länder deltar på ell sådani sätt all preferenserna kommer alla u-länderlill godo på lika vUlkor. Vi har bestämt tagit avstånd från de tankar påselektivt utformade preferenser som framförts av vissa länder. Depreferenserbjudanden som lagts fram innebär i och för sig etl storlframsteg. Del enhetliga system vi eftersträvat har emellerlid inle kunnatuppnås. Värdet av preferenserna begränsas också genom alt många för u-ländernabetydelsefulla varor undantas från preferensbehandlingen. Preferensernasbetydelse för blir därför tyvärr svår alt bedöma. Deindustrivaror som omfattas av preferenserna utgör f. n. en liten del av u-ländernasexport. export av sådana varor ökar emeUertid i snabb takt. Det ärvidare uppenbart att preferenserna för är en fråga av storpsykologisk och politisk vikt.