prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Ovanstående prognoseröver de statliga byggnads- och maskininvesteringarna skulle medföra en ökningav de totala statliga investeringarna på ca 9,5 o/o , vilket innebären högre ökningstakt än året innan. Enligt ännu ej heltdefinitiva uppgifter över kommunernas investeringar kan beräknas attde kommunala byggnadsinvesteringarna ökade med 5 o/o i volym medanmaskininvesteringarna minskade med 3,5 o/o i volym 19681969. TiUsammantagetbetyder detta en ökning 1 Preliminär nationalbudget 129 avde kommunala investeringarna (exkl. bostäder) med 4 o/o i volym 19681969. Denkommunala investeringsexpansionen bromsadesdärmed upp betydligt och blev 1969 av inte fullt halva storleken jämfört med\detvå närmast föregående åren. Utvecklingenav de kommunåla investeringarna kan bedömas utifrån en urvalsundersökningbland kommunerna genomförd av i november 1970.Kommunernas egna uppgifter har på byggnadssidan uppjusterats med någonprocentenhet och på maskinsidan nedjusterats med likaledes någon procentenhet med hänsyn tUl systematiskaskattningsfel i tidigare års novemberenkäter. Det bör dock påpekas attosäkerheten i justeringarna är betydande i synnerhet som 1970. Detkan ifrågasättas om de tidigare årens relationer meUan preliminära ochdefinitiva värden även gäller då kommunernas finansiella situation börha varit mycket ansttängd. Den nu beräknade utvecklingen av kommuninvesteringarna19691970 är därför mycket osäker. Den visar att de kommunala byggnadsinvesteringama minskade med 1,5 o/o i volym och maskininvesteringarnaökade med 13,5 o/o i volym 19691970. Totalt skulle detta innebära en uppgångmed 0,5 o/o (exkl. bostäder) mellan I tabell 4 redovisas de borgerligaprimärkoimnunernas byggnadsplaner samt planer och utfall för perioden19611970. Av tabellen framgår att primärkommunerna föratser en fortsattminskning av byggandet efter nedgången 1970. Det skall dock framhållas att planernaför 19701971 inte är fullt jämförbara med planerna . Bildandetav det nya storlandstinget för och län har medfört att vissainvesteringsutgifter som förat föll på fr. o. m. flyttatsöver på storlandstinget. Härav följer att plansiffranpå 8 o/o i minskning ger en något överdrivet svag bUd av kommunernasplaner. Av motsvarande skäl är nedan redovisade planer för landstingensbyggande extra höga. Att precisera en prognos medutgångspunkt frän ovannämnda tabell är synnerligen vanskligt. Tabellen antyderemellertid att koimnunerna tenderar att underskatta sina investeringar inovember året före investeringsåret om undantag görs för framför allt 1966 och 1970 dåkommunerna drabbades av byggreglering respektive hård kre ditåtstramning. Under förutsättning av att en viss lättnad inträder för kommunerna på den finansiella sidan har det bedömts rimligt att räkna med att konununerna också 1971 kommer att investe ra mer än enligt sina novemberplaner. Även ett gott resursutrymme i byggsektorn talar härför. I investeringsberäknmgama har kalkyle rats med en uppjustering av plansiffran med tre procentenhe ter till ett prognoserat utfall på en minskning med 5 o/g. Landstingensplaner indikerar en återgång tUl den höga S 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 130 Tabell VII: 4. Planerade och faktiska förändringar av deborgerliga primärkommunernas byggnadsinvesteringar 19611971 ProcentueU förändring i fasta priser (-5) ' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets renaenkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 19701971 har använts det preliminärautfallet . Anm.Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: ochkonjunkturinstitutet. expansionstaktkring 20 o/o som rådde åren närmast då landstingensbyggnadsinvesteringar stagnerade helt. Erfarenheterna tycks dock visa attlandstingens novemberplaner tenderar att överskatta det slutliga utfallet.Detta har fått motivera en nedjustering av landstingens planer på 20 o/j till ett prognoserat utfall på 16 o/o. Tillsammantagetinnebär detta att kommunernas byggnadsinvesteringarhar prognoserats att minska med 0,5 o/o i volym 1970 1971. Kommunernas anskaffning av maskiner,transportmedel och apparater som ökade betydligt 1970 tycks enUgt nuföreliggande enkät konuna att minska med 2o/o i volym 19701971. Av enkäten att döma tycks primärkommunerna ensammasvara för nedgången. Totalt skulle därmedde koimnunala investeringarna (exkl. bostäder) minska med 1 o/o 19701971. De mycket preliminära beräkningar som nuföreligger tyder på att de totala investeringarna ökade med 1 o/o.Detta innebär en avsevärd uppbromsning jämfört med för vUket är eninvesteringsökning på 3,5 o/o nu har beräknats. Den minskade tUlväxten kanåterföras på en dämpad investeringsutveckling för de privata och kommunalainvesteringarna medan däremot de statliga tycks ha ökat betydligt. Nedgången påbyggnadssidan med 2 o/o är i och för sig mer än tillräcklig för att förklara den svaga investeringsutvecklingen . Byggnadsinvesteringarnasnedgång motverkades emellertid av en avsevärd uppgång itillväxten för maskininvesteringarna från 1 till 5 o/o. Den svagautvecklingen av byggandet förklaras främst av minskatbostadsbyggande samt minskat offentligt byggande. På maskinsidan ökadeindustrins investeringar högst betydligt, vilket tillsammans med kraftigtökande investeringar för de stat- Byggnads-och maskininvesteringar, totalt och uppdelat pä sektorer 19621971 Index:1960 = 100. -''' .-''- K''' -'''' ..,-''' Totalt, inkl. handelsflottan - Totalt, exkl. Övriga privata, exkl. handelsflottan jX >-'' .,--"'' P"'! 1962-63 -64 -65 -66 -67 -68 -69 -70 -71 1962-63 -64 -65 -66 -67 -68. -69- -70 -71 Anm. I varie deldiagram är resp. total inlagdsom en tunt streckad kurva. Källor: Statisiska centralbyrån ochkonjunkturinstitutet. 51 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen TabeU VII: 5.Bruttoinvesteringarnas utveckling 19671970 samt prognos Procentuell förändring i 1959 års -2,0 Privat jordbruk, skogsbruk och -9,5 Handel m. m.i -17,5 Kommunala investeringar, exkl. -0,5 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske Egentlig industri Handel m. m. Statliga myndigheter Kommunala investeringar exkl. Privat jordbruk, skogsbruk och fiske' Egentlig industriHandel m. m.i Statliga affärsverk Statliga myndigheter inkl. militära" Kommunalainvesteringar, exkl. bostäder och industriÖvriga investeringar Summa, exkl. handelsflottan 742 4 834 1 185 1 134 -0,5 2,0 6,5 5,0 6,5 4,5 -25,5 -1,0 -2,0 2 821 2 629 5,0 -3,5 10,0 -7,0 -4,0 8 523 4 090 -0,5 > Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. ' Inkl. statliga väginvesteringar. ' Häri innefattasinvesteringar i avelsdjur m. m. Summan av byggnads- och maskininvesteringaröverensstämmer därför ej med totala investeringar. Anm. Procenttalen äravrundade till jämna halva och hela procenttal. I övriga investeringar ingårförutom privata även vissa offentliga investeringar, nämligen investeringar istatliga kraftaktiebolag och statliga delen av SAS. En komplikation utgörövergången till mervärdeskatt /1969. Pä grund av svårigheter attbestämma skattesatsens storlek, som t. ex. för de affärsdrivande verkens delvarierar med resp. affärsverks verksamhetsinriktning, bör här påpekas denosäkerhet som vidlåder de procentuella förändringstalen 1968-1969 i tabellerna5 och 6. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Tabell VII: 6. Bruttoinvesteringarnas utveckling19671970 samt prognos för 1971för privat, statlig och sektor -0,5 -1,5 -0,5 -2,0 Maskiner m. m. -6,5 - 1,5- -3,5 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summanav byggnads- och maskininvesteringar överenstämmer därför ej med totalainvesteringar. Källor: och . ligaaffärsverken och den kommunala sektorn svarade för huvuddelen av ökningen imaskininvesteringarna. pekarmvesteringsprognosen på en ökning med 3 o/o. Uppgången kan hänföras tUl såväl byggnads- sommaskininvesteringar. Uppgången påbyggnadssidan stannar vid 0,5 o/o beroende på fortsatt minskande bostads- ochhandelsinvesteringar. Investeringsavgiften beräknas pressa ned nivånför handelns byggnadsinvesteringar närmare 10 o/o års nivå.Även kommunernas byggande fortsätter att sjunka beroende på betydlig nedgånghos primärkommunerna. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 134 vilkenemellertid i viss mån motverkas av en betydande höjning av landstingensbyggande. a. det ökade utrymmet inombyggnadssektorn som därmed bereds andra bygggnadssektorer prognoseras nu enuppgång av industrins byggnadsinvesteringarmed 8 o/o. Även det statliga byggandet ökar avsevärt tUl följd av kraftigt ökande affärsverksinvesteringar. Den uppgång i tillväxttakten, från 5 o/otill 7,5 o/o, som har beräknats för maskininvesteringarna meUan 1970 och 1971förklaras helt och hållet av ett väntat omslag i handelsflottans investeringar.Dessa som beräknas ha minskat med 14 o/o1970 tycks enligt nu tiUgänglig information komma att öka med 61 o/o1971. Exkluderas de starkt fluktuerande investeringarna i handelsflottan frånde totala maskininvesteringarna anger beräkningarna en oförändrad ökningstaktpå 6 o/o . Bland de privata maskininvesteringama kan ävennoteras att industrins planer tolkats så att en fortsatt uppgång är att vänta1971 om än i en mer dämpad takt än . Vad avser den offentliga sektomsmaskininvesteringar förutses där en avsevärt lägre tiUväxt jämfört med den mycket höga ökningstakten 1970. Omslagetär markant på den kommunala sidan men även affärsverkens maskininvesteringarförefaller att dämpas betydligt. 1 Preliminär nationalbudget 135 Den oifentliga verksamheten 1. Vid presentationen av den offentiigasektorn i detta kapitel tUlämpas i allt väsentligt sanuna definitioner ochavgränsningar som i det institutionellt uppdelade nationalräkenskapssystemet.Sektorn är uppdelad i tre delsektorer nämligen staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn. Affärsverksamhetsom drivs av staten förs i huvudsak till företagssektorn. Statens kapitalltillskott tillaffärsverken betraktas som en kapital-transferering av icke finansiell natur.Verksamheten som bedrivs i fastighetsfonderna och vissa andra kapitalfonderuppfattas ej här som affärsmässig. Dessa fonder har upplösts och derastransaktioner med andra sektorer än staten hänförs tUl den statligamyndighetssektorn. Närdet gäller konununerna, betraktas deras affärsdrivande verksamhet som en delav den kommunala myndighetssektorn. Detta medför att kapitaltillskottet frän dekommunala myndigheterna till affärsverksamheten kommer att registreras somsektorintern reaUnvestering. Socialförsäkringssektorn har ställning av mellanledmellan ä ena sidan statenoch kommunerna och å andra sidan hushållssektorn och företagssektorn.Inbetalningar av avgifter från hushåll och arbetsgivare avseende socialförsäkring leds, eventuellt viastaten, fram till socialförsäkringssektorn. Alla utbetalningar avsocialförsäkringsförmåner betraktas som utgående från socialförsäkringssektorn.Utbetalningar för detta ändamål som belastar statens eller kommunernas budgeteranses som transfereringar till socialförsäkringssektorn. Utöver detrygghetsformer som vanligen betraktas som ingående i socialförsäkringssystemetinräknas även viss obligatoriskolycksfaUsförsäkring som bedrivs i privat regi. Denoffentliga sektorn tar direkt i anspråk en betydande del av brattonationalproduktensresurser i form av varor och tjänster. I det följande skall göras enuppskattning av den offentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster t. o.m. Som offentlig konsumtion betraktas därvid sådana'utgifter för löneroch inköp av varor och tjänster från andrasektorer som inte ingår i den offentUga sektorns investeringsutgLf-teroch som inte heller utgör insatser för framställning av varor och tjänster somav det offentliga försäljs på marknaden. En del av de offentliga sektorernasutgifter består av transfereringar till andra sektorer. Dessa utgifter medförinte utan vidare att reala resurser tas i anspråk. Transfereringar från statenoch socialförsäkringssektorn till kommuner och hushåll ger dock i betydandeutsträckning upphov till efterfrägan på varor och tjänster. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 136 Den offentliga sektorn ställer inte baradirekta krav på reala resurser. I det följande redovisas även vissauppskattningar av den påverkan på kreditmarknaden som kan utgå från denoffentliga sektorn. Innebörden av denna påverkan utvecklas sektorvis ikapitlet om kreditmarknaden. För att ge en samlad bUd av denoffentliga sektorns reala och finansiella anspråk summeras de tredelsektorerna till en konsoliderad offentligsektor. Avslutningsvis görs så vissa beräkiungar över den offentliga sektomsinverkan på den samlade efterfrägan, varvid sektorn utvidgas till att innefattaäven de av statsmakterna i stor utsträckning kontrolleradeinvesteringsfonderna och bostadsbyggandet. Statsinkomsterna, bestående i huvudsak avdirekta och indirekta skatter samt inkomst från rörelse och kapital, beräknasha ökat med inemot 10 o/o 1969 och med 16 o/o 1970. väntas tillväxtenbU något långsammare än , eller 12 o/o. Dedirekta skatterna utgörs till största delen av till staten inflytande skatterpå inkomst och förmögenhet minskade med återbetalningar av överskjutande skattoch kommunalskattemedel. Dessutom bortdras avgiftersom visserligen uppbärs av staten, men som är avsedda för socialförsäkringssektorn.De viktigaste av dessa är arbetsgivares och enskildas avgifter till sjukförsäkringen samt enskildasfolkpensionsavgifter. Ökningen i de direkta skatterna beräknas tUlknappt 13 o/o 1969, medan ökningstakten beräknas ha blivit i detnärmaste dubbelt sä snabb, eller med inemot 25 o/o. Denna kraftiga tillväxt ide direkta skatterna är inte orsakad av några skattesatsförändringar. Det ärendast kommunalskattesatsen som höjts och detta påverkar de direkta statligaskatterna endast i begränsad utsträckning och därtUl under en övergångsperiod.Den markanta skUlnaden i tillväxttakten följer av attinkomsterna på inkomstskattetiteln beräknas ha ökat ungefär dubbelt så snabbt1970 som 1969 framför allt till följd av en snabbare lönesummeutveckling, medanutgifterna pä inkomstskattetiteln beräknas ha tUlväxt i ungefär samma takt bådadessa år. väntas de direkta skatterna öka med endast 2 o/o. Orsakenhärtill är främst skattereformen som trädde i kraft och där manräknar med ett skattebortfall för statens del pä . 1971,men även att lönesummeutvecklingen föratses bli svagare 1971 än 1970. Dessafaktorer väntas leda till att inkomsterna på inkomstskattetiteln endast kommeratt tUlväxa i en takt som är ungefär hälften av ökningstakten ,som utgifterna på denna titel torde öka med ett par treprocentenheter mer 1971 än 1970, bl. a. beroende på en kraftigare ökning avkommunalskattemedlen. Deindirekta skatterna, som i huvudsak består av mervärdeskatten, TabellVIII: 1. Statens inkomster och utgifter 1969- Finansiellt sparande (12) Utlåning och andra finan- Totalsaldo (124+4.1.) Nettoförändringari transaktioner vid sidan av riksstaten (utgiftsökning: ) 208 348 redovisat budgetutfall 3796 3 208 De angivnabeloppen för skatterna är något lägre än de belopp som återfinns i nationalräkenskapernaberoende på att olika registreringstidpunkter används. Nationalräkenskapernaredovisar de skatter som erläggs, medan här angivna avser belopp som strömmarin tiU staten i resp. period. Stigande beskattningsunderlag och vissfördröjning i uppbördssystemet ger upphov till differensen mellan de tvåbeloppen. Vid omvandlingenav budgetsiffrorna för /72 till kalenderårssiffror för 1971måste delvis ganska approximativa metoder användas, varför en viss osäkerhetvidlåder uppskattningen av framför allt de enskilda utgiftsposternas storlek. Tabellensuppgifter i posterna 15 baseras på ochfinansdepartementets data, vilka till övervägande del är kassamässiga. Vissaundantag härvidlag föreligger dock, varför exakt överensstämmelse inte nås medriksgäldskontorets statistik rörande budgetutfallen, redovisad i post 7. Sådanöverensstämmelse nås först sedan totalsaldona i post 5 justerats förnettoförändringarna i transaktionerna vid sidan av riksstaten här i form avresidualberäkning. Dessa innefattar bl. a. vissa transaktioner inom ramen förjordbraksregleringen. punktskatter pä vissa varor och tjänster samtden aUmänna arbetsgivaravgiften, beräknas ha ökat med ca 6 o/o 1969. För 1970och 1971 beräknas ökningstakten bli betydligt snabbare, beroende bl. a. påhöjda skatte-och avgiftssatser. företogsuppjusteringar av mervärdeskatten för vissa varor. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 138 desäven vissa punktskatter. Skattereformen, som trädde i kraft ,beräknas ge staten ett bortfaU vad gäller direkta skatter som skall kompenserasgenom ökade uttag av andra skatter, främst mervärdeskatten. Men för attförhindra en köprush , höjdes mervärdeskatten på vissa varaktiga konsumtionsvaror från 10 o/o tUl 14 o/o eUer från 11,11o/o tiU 16,28 o/o, räknat på priset exklusive skatt. med dettahöjdes även skatterna på öl och tobak. De andra skattehöjningarna trädde ikraft . Dels höjdesskattesatsen frän 14 o/o till 15 o/o pä de varor som berördes avhöjningen i febmari detta år, dels utsträcktes den höjda skatten att omfattaäven vissa hushållskapitalvaror samt sprit och vin. Dessutom höjdes despeciella skatterna på sprit, vin samt motorbränslen. höjdes mervärdeskattenfrån 10 o/o tUl 15 o/o på de varor, som lågutanför höjningarna . (Skattesatsen pä 15 o/o motsvarar 17,65o/o på priset exkl. höjdes dels den allmänna arbetsgivaravgiften från 1 o/o tUl 2 o/o, delsenergiskatten på i första hand den privata förbrukningen av elkraft.Inkomsterna från indirekt beskattning beräknas, med de angivnaskattehöjningarna, öka med drygt 11,5 o/o1970 och väntas ökningstakten bli ännu snabbare, eUer drygt20,5 o/o. Övriga statsinkomster, som består avinkomst från rörelse och kapital, inkomst från vissa nominellt prissattatjänster samt vissa kalkylmässiga poster, beräknas ha ökat med ca 17,5 o/o1969. däremot väntas en betydligt svagare uppgång. Omslaget från enkraftig till en relativt svag ökning beror mer på en något ojämn fördelningmellan halvåren än på en faktisk försämring. Tillväxten för övriga statsinkomsterväntas äter bli snabb 1971 och ökningstakten torde bli ungefär 12,5 o/o. De totala statsutgifterna, förutomfinansiella transaktioner, beräknas ha ökat med 7,5 o/o 1969 och något snabbare1970, eller med knappt 10 o/o. TiUväxten 1971 väntas bU ett par procentenheterlångsammare än . Transfereringspostenär den tyngst vägande av statsutgifterna. 1969 beräknas de totala transfereringarna ha ökat med 9 o/o,medan tillväxten 1970 beräknas till ca 11 o/o. förutses enökningstakt om 8 o/o. Det är överföringarna tUl hushållen som väntas ökasnabbast 1971, främst beroende på förbättrade förmåner för bl. a. barnfamUjer.Posten ofördelade transfereringar som inkluderar statsräntor och bidrag tillinternationell verksamhet samt en avstämningspost har inte fördelats påsektorer. Både statsräntor och bidragen till internationell verksamhettillväxer i snabb takt. De statliga konsumtionsutgifterna, somtill mer än hälften består av personalkostnader, beräknas ha ökat i värde medca 6,5 o/o 1969 och något snabbare 1970, eller med inemot 8 o/o. Bil.1 Preliminär nationalbudget 139 beräknasha blivit en procentenhet lägre 1970 än 1969, eller ca 2 o/o mot ca 3 o/o.Konsumtionens volymökning 1971 väntas bli 2 o/o och tillväxten i löpande priserberäknas till 5 o/o. I värdeölcningen på 5 o/o 1971 ligger ett antagande omoförändrade löner för statsanställda. Investeringsverksamheteninom statliga myndigheter beräknas ha ökat svagt 1969 (1 o/o), medantillväxttakten 1970 beräknas ha blivit betydligt kraftigare (ca 8 o/o) allt räknat i löpande priser. Dessaökningstal motsvarar i volym en minskning på ca 4 o/o och en i stort settoförändrad investeringsvolym 1970.Investeringsutgifterna torde bli något större än 1970.Volymökningen väntas bU inemot 3 o/o och tUlväxten i värde närmare 9 o/o. Sammantaget beräknas statens utgifter förkonsumtions- och investe-ringsändamäl ha ökat med 6 o/o 1969 och med tvåprocentenheter mer 1970. Volymmässigt motsvaras det av en tiUväxt på drygt 1,5o/o båda åren. väntasvärdeökningen bli ca 5,5 o/o och tUlväxten i volym 2 o/o. Resultatet av de förändringar i statensinkomster och utgifter som redovisats ovanger vid handen att statens finansiella sparande kontinuerligtförbättrats . Det finansiella sparandet förstärktes meddrygt 600 mUj. Den strama budgetpolitik som har förts under1970 beräknas ha resulterat i ett positivt finansiellt sparande på närmare 1,8mUjarder kr., dvs. En fortsatt strambudgetpolitik är att vänta och därmed förutses en ytterligareförstärkning av det finansiella sparandet med över 1,5 mUjarder kr. tiU 3,5miljarder kr. Denna förbättring erhålls under antagande om oförändradestatstjänarlöner. Omfattningen av utlåning och andrafinansiella transaktioner har ökat kraftigt såväl 1968 och 1969 som 1970. Definansiella transaktionerna uppgick till . 1968 och ökade medöver . beräknas ökningen bliännu kraftigare än , vilket innebär att de finansiella transaktionernatorde uppgå till . Den kraftiga ökningen under 1969berodde främst på att länefonden för bostadsbyggande markant ökade sinutlåning. Inrättandet av fonden för beredskapslagring förklarar å andra sidandet mesta av ökningen , tillsammans med ytterligare ökad utlåningfrån den tidigare nämnda fonden. förutses de finansiellatransaktionerna bli av i stort sett samma omfattning som . Det bör idetta sammanhang påpekas att omvandlingen frän budgetår till kalenderår ärgjord under ganska stor osäkerhet, varförutfallet sä småningom kan visa sig medföra justeringar och förskjutningarmeUan åren av utgifterna. Detta gäller framför allt utlåning och andrafinansiella transaktioner. Totalbudgetenssaldo, dvs. skillnaden mellan statens samtliga inkomster och utgifter, försämrades under 1969med i rant tal en halv mU- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 140 Utgifterna beräknas ha överstigit inkomsterna med 3,5 mUjarder kr. 1969.Under 1970 beräknas underskottet i totalbudgeten ha minskat. Minskningen beräknas ha blivit avstorleksordningen 700 mUj. kr., vilket medför att underskottet torde hauppgått till ca 2,9 mUjarder kr. föratses en fortsattförstärkning av totalbudgetens saldo som beräknas bli avsevärt kraftigare änunder 1970. väntas således underskottet i totalbudgeten krympa tUl 1miljard kr. Även här påverkas förbättringen av antagandet om oförändrade statstjänarlöner. Kommunernas inkomster består tiU ungefärhälften av skatteintäkter. Statsbidrag och övriga inkomster svarar för ca enfjärdedel vardera. I övriga inkomster ingår bl. a. inkomster från försäljningav avgifts-satta tjänster och iiUfomster från rörelse och kapital.Skatteinkomsterna, som ökade med drygt 9 o/o 1969 beräknas tUlväxa någotmindre 1970, eUer med 8,5 o/o. För 1971väntas en kraftig höjning av utdebiteringen. Den genomsnittliga utdebiteringenökade med ca 1970 och beräknas öka dubbelt så mycket 1971. Denskattereform som trädde i kraft , beräknas ge kommunema ettskattebortfall på ca 800 milj. kr. AvsUiten är att konununerna skaU erhåUa fullkompensation för detta skattebortfall. Någon effekt på de konununalaskatteintäkterna får det minskade skatteunderlaget dock inte med deavräkningsmetoder för konmiunalskatten som tillämpas. Effektenav den ökade utdebiteringen väntas leda till attskatteinkomsterna ökar med ca 16 o/o, vUket är betydligt snabbareän för de två föregående åren. Statsbidragen å andra sidan väntas öka mindre1971 än 1969 och 1970. En tiUväxt på 7 o/o är att vänta mot ca 9,5 o/o 1969 och knappt 9 o/q 1970. Även ökningen av övriga inkomster väntasbli mindre 1971 än de båda föregående åren, mentorde ändå öka med inemot 14 o/o. För de totala iiUtomsterna innebärovan nänmda utveckling en ökning med ca 13 o/o 1971, att jämföra med ca 11,5o/o 1969 och 10,5 o/o 1970. På utgiftssidan är det den kommimalakonsumtionen som väger tyngst. Konsumtionen består tUl ca sju tiondelar avpersonalutgifter, dvs. löner och arbetsgivaravgifter. 1969 beräknaskonsumtionsutgifterna ha ökat med ca 14,5 o/o i värde, medan ökningen i volymhar beräknats tUl 7,5 o/o. Värdeökningen beräknas ligga en procent-