prop · FU0357 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående omorganisation av lantmäteriverksamheten m. m.;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag ur slalsrådsprolokoUetöver civilärenden , föreslå all bifalla de förslag, omvars avlålande lill föredragande departementschefen heraställt. Pågrundval av tidigare beslutade riktiinjer för omorganisation avlantmäteriverksamheten läggs i propositionen fram förslag rörande organisationav lantmäteristyrelsen. I styrelsen föreslås ingå en administrativ byrå, en fastighelsbildningsbyrå,en värderingsbyrå, en regislerbyrå, en teknisk byrå och en stabsenhet för bl.a. planerings- och samordningsuppgifter samt en utvecklingsenhet för uppgiftersom sammanhänger med all etl nytt fastighetsregister skall införas. Ävenvissa frågor som rör genomförandel av den nya lantmäteriorganisationen påregional och lokal nivå behandlas i propositionen. Vidareläggs fram förslag liU medelsanvisning för /72 till lantmäteriväsendet. Utdragur protokoUet över civUärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetpå . Närvarande:Ministern för utrikes ärendena , statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om omorganisation avlantmäteriverksamheten och anför. Genombeslut av riksdag (prop. 1970: 188, SU 1970: 208, rskr 1970: 423) harriktlinjer lagts fast för omorganisation av lantmäteriverksamheten.Omorganisationen har föranletts bl. a. av besluten att nuvarande för land ochstad i princip skilda regler om faslighelsbUdning i lagen (1926: 326) omdelning av jord å landet (JDL) och lagen (1917: 269) om fastighetsbildning istad (FBLS) skall ersättas av bestämmelser som är enhetligaför land och stad - fastighetsbildningslagen (1970: 988) (FBL) - samt all ellnytt, likaledes för land och stad enhetligt fastighetsregister skall införas (prop.1968: 1 bU. 4A 12, 3LU 1968: 5, rskr 1968: 80). De beslutade riktiinjernainnebär i sina huvuddrag följande. För fastighetsbildningsverksamheten ochandra lantmäteriuppgifter - främst mätningsleknisk service vidbebyggelseplanering och byggande (mätningsverksamhel) - skall på lokalplanet finnasen basorganisalion byggd på en indelning av hela landet i lantmäleridislrikl meden enhet för fastighetsbildningsförrältningar inom varje distrikt. Härutöverskall finnas specialenheter för särskilda uppgifter, bl. a. lanl-mäleriförrällningarför jord- och skogsbruksrationalisering samt fastig-hetsbildningsförrältningarför tälortsutveckling. Fastighelsregistreringen skall i princip skelänsvis med som register- och arkivmyndighet, överlantmätaren ochdet av honom ledda länslantmäterikonloret inordnas i länsstyrelsen.Centralorganet - lantmäteristyrelsen - får en lekraannaslyrelse. byggs upp med funktioneUt avgränsade enheter. Tillunderlag för principbeslutet låg betänkandet (SOU 1969:43) Nytt lantmäteri, som hade avlämnats av utredningen rörande fastig- Prop.1971: 57 3 helsbildningens-och mätningsväsendets organisation (UFM), samt remissyttranden över detla. Omorganisationenhar förutsatts ske, för lantmäteristyrelsens del och förlokalorganisationen . Länsorganens omorganisation med den partiella omorganisation av den statligalänsförvaltningen som likaledes förutsatts ske den (prop. 1970:103,SU 1970:132, KU 1970:34, rskr 1970: 248 och 308, prop. 1971: 1 bil. Påuppdrag av Kungl. Maj:t har länsstyrelserna, efter samråd med kommunerna och lanlmäteristyrelsen,upprättat förslag till lokal förräll-ningsorganisalion. Maj:l hardärefter fastställt sådan organisation för landet i desshelhet. Förslagrörande överlantmätarnas och länslantmäterikontorens inordnande ilänsstyrelserna har lämnats i prop. 1971: 1 bil. Kontoren föreslås ingå somsärskilda lantmälerienheler i de nya länsstyrelsernas planeringsavdelningar. Iavvaktan på särskild proposilion i ämnet har i riksstatsförslaget anslagen lilllantmäteriet för /72 förts upp med preliminära belopp. Medeltill lanlmäterienheterna i de nya länsstyrelserna har beräknats under anslag lilllänsstyrelserna. Fastighetsbildningsförrättningutförs antingen av det statliga lantmäteriet eller av kommunall organ eller avperson som på framställning av kommun förordnats till förrätlningsman.Möjligheten all använda den ena eller den andra lösningen regleras i förstahand genom kompetensföreskrifter i fastighelsbildningslagarna, varvid i principgäller atl de statliga organen har kompetens enligt JDL och de kommunala enligtFBLS. Även fastighetsregistreringen är uppdelad mellan statliga och kommunalaorgan. Sålunda förs jordregislrel av överlantmätaren i varje län, medan det s.k. sladsregislret, med vissa undanlag, förs av registerförare som förordnats avlänsstyrelsen - vanligtvis chefen för kommunalt fastighetsbildningsorgan.Huvudmannaskapet för lantmäteriverksamhetens tredje huvudgren - mätningsverksamhelen- är också de-. lat mellan kommun och stal. Kommuner som inle har egna organför verksamheten anlitar sålunda ofta del statliga lantmäteriet. Detstatiiga lantmäteriet fick sin nuvarande organisation genom beslut av (prop. 1960: 74, JoU 1960: 19, rskr 1960: 212). Lantmäterietär organiserat med en central myndighet, lantmäteristyrelsen, saml en regionaloch lokal förvallning, lanlmäleristalen. Prop.1971: 57 4 Lantmäteristyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om faslighelsbUdning på landet, omlantmäteriväsendet i övrigt, om mätningsväsendet enligt de för stad gäUandeföreskrifterna - innefattande både fastighetsbildning och mätningsverksamhel - samlom fastighetsregister, allt i den mån sådana ärenden ej ankommer på annanmyndighet. Det åligger vidare styrelsen all leda och ha tillsyn över lant-mäteriväsendetsarbete raed uppläggandet av etl nytt fastighetsregister saml att utövabeslutsfunktioner enligt kungörelsen (1968: 379) om uppläggande av nyttfastighetsregister, m. m. (regislerappläggningskun-görelsen). Styrelsen ärchefsmyndighet för lanlmäleristalen. Inomlantmälerislaten handläggs de förrättningar och uppdrag som enligt lag eller eflersärskilt förordnande skall utföras av dislriklslantmälare saml de ärenden somi övrigl anges i lanlmäteriinstraktionen (1965: 794). Chefför lanlmäteristyrelsen är en generaldirektör. Styrelsen beslår av enutvecklingsenhet under ledning av en teknisk direktör saml fyra byråer,nämligen administrativa byrån, landsbygdsbyrån, stadsbyrån och utredningsbyrån,var och en under ledning av en överingenjör. I styrelsen ingår vidare en från byråindelningenfristående mätningsteknisk avdelning, som förestås av en avdelningsdirektör.Vidare finns en avdelningsdirektör raed stabsuppgifter direkt underställdverkschefen. Iutvecklingsenheten ingår en faslighelsregislerseklion på vilken ankommer lantmäteristyrelsensledningsuppgifter m. m. rörande del nya fastighetsregistrel, saml en lagseklionför frågor om metodutveckling och information avseende FBL. Påadministrativa byrån handläggs i huvudsak ärenden angående styrelsens och lantmälerislalensorganisation, personal och ekonomi, angående lill styrelsens dispositionställda medel, angående medel som inflyter lill styrelsen som ersältning för lanlmäleripersonalensarbeten, angående utbildning och fortbildning av lanlmäteripersonalen samt angåendeadministrativa frågor i allmänhet. Lanlmäleriväsendets samtliga personaladministrativaoch kamerala funktioner är samlade centralt inom administrativa byråns olikasektioner. Till administrativa byrån finns elt särskilt revisionskonloranknutet. Pålandsbygdsbyrån handläggs ärenden angående fastighetsbildning enligt den förlandsbygden gällande lagstiftningen, ärenden av jordpo-lilisk, faslighetslekniskoch ekonoraisk art beträffande lantmäteriverksamheten på landet samt ärendenangående statsbidrag till lantmäteri-förrältningar. Byråns arbetsuppgifterinnefattar bl. a. atl utarbeta föreskrifter, anvisningar och råd rörandetillärapningen av materiella regler och förfaranderegler i den lagstiftning somligger lill gmnd för förrätt-ningsorganisalionens verksamhet. I anslulninghärtill sker inom byrån metodsludier och utredningar i bl. a. faslighetstekniska,fastighelsekono-raiska och förrätlningslekniska frågor. Prop.1971: 57 5 perter på skUda områden går i betydande utsträckning delokala enheterna tillhanda med service i samband med förrättningar, bl. a. ifråga om vägplanering, översiktlig fastighetsplanering, inägo- och skogsvärderingsaral faslighetsleknisk flygbildlolkning och dalabehandling. Byrån avger vidareyttranden bl. a. i jord- och planpolitiska frågor i jorddel-ningsraål ellerliknande sammanhang. På stadsbyrån handläggs de ärenden som föranleds avstyrelsens åliggande atl ha överinseendet över fastighetsbildning ochfastighets-registrering enligt de för stad gäUande bestämmelsema. Byråns verksamhet,som också innefattar uppgifter av mätningsleknisk art såsom upprättande av prograraför grundläggande stommälning och kontroll av sådana mätningar, är i betydandeutsträckning inriktad på service till korarauner med eget mälningsväsen. Enligtfaslighetsregislerförord-ningen (1917: 281) åligger det registerförarna attårligen till byrån redovisa förändringar i fastighetsindelningen. Med ledningav denna redovisning förs på byrån fortlöpande ell exemplar av varjeregisterkarta. Påutredningsbyrån handläggs i aUmänhet ärenden angående utredningar ochutlåtanden i faslighelsrällsliga frågor, i den mån ärendena inle enhgt vad somnämnts förut tillhör landsbygdsbyrån, samt ärenden rörande jordregislrel.Utredningarna i faslighelsrällsliga frågor avser huvudsakligen all med ledningav äldre lantmäterihandlingar, domar och andra urkunder klarläggafastighetsindelningens rättsliga innebörd. Jordregisterärendena avser bl. a.sådana frågor som har eUer kan antas få rättslig betydelse för inskrivningsväsendel.Till byrån hör ell arkiv som omfattar dels styrelsens administrativa arkiv ochdels ett kartarkiv innehållande bl. a. skallläggnings-, avvillrings- och skifleskartor. Mälningstekniska avdelningen handhar den fotogrammelriskaverksamhet som bedrivs centralt inom lantmäteriet i samband med kartläggningeller vid projektering, planering, olika inventeringar och uppskattningar.Avdelningen bedriver vidare utvecklingsarbete inora dessa områden. Denkartläggning som berörs sker ofta med hjälp av flygfotografering. Iavdelningen ingår en datacentral som utför kvalificerade beräkningar ochprogrammeringar för matemalikmaskinbearbetning och bedriver UtveckUngsarbete pådel beräkningstekniska området. Centralen förser de lokala enheterna med bl. a.beräkningsservice med hjälp av en inom datacentralen befintiig dator. Inomcentralen sker också kartering och uppritning av kartor med hjälp av endatorstyrd ritmaskin. Den tidigare oranärande tekniske direktören vid lantmäteristyrelsenär också ordförande i (). Nämnden har tilluppgift bl. a. dels alt bedriva den utrednings- och försöksverksamhet somskall ske för uppläggandel av del nya fastighetsregistrel, dels atl genomföra fastighelsregislerreformeni den mån della ej ankoramer på lantmäteriet. Mellan lantmäteristyrelsen ochnämnden finns viss ytterligare personalgemenskap. 1* 1971. 1971: 57 6 Ilanlmäleristalen ingår länslantmäterikontoren samt lanlmäleriels för-rällningsorganisalion,beslående av lantmäleridislrikl'och specialenheter. Landet är indelat i 110 lantmäleridislrikl,vart och ett raed en dis- . triklslanlmätare som chef. Specialenhels verksamhetsorarådeär oberoende av distriktsindelningen. Sådan enhet inrättas främst för fastighetsregleringsom fordras för jordbrukets och skogsbrakets yttre rationalisering eller förstörre vägbyggnadsförelag samt i undantagsfall även för koncentrerade insatserför lösande av bebyggelseproblem. Chefema för specialenhelema har i regelsamtidigt förordnande all på resp. läns-lantmäterikontor biträda överlantmätareni frågor inom specialenhelens kompetensområde. Specialenhelinrättas av lantmäteristyrelsen i mån av behov och tillgång på medel. F. n.finns 31 sådana enheter. Inomlantmäteriet fanns ca 1 890 anstäUda, varav ca 420 lantmätare,ca 550 ingenjörer och ca 920 tjänslemän i kontors-karriären. Komraunalafastighelsbildningsorgan - sladsingenjörskonlor - finns i ca 120 orter ilandet, företrädesvis i sådana som tidigare ingått i eller utgjort stadskommuner.Kontoren, som slår under ledning av en stadsingenjör, är i allmänhetorganisatoriskt inordnade under . Inom sladsingenjörskonlorenutförs i växlande grad uppgifter av samma art som de som utförs inora lantmälerislaten,dvs. förutom faslig-hetsbildning även mätningsverksamhet. Som omnämnts tidigareär stads-ingenjören vanligtvis också registerförare. Kontoren svarar emellertidofta även för ytterligare uppgifter, t. ex. genom all sladsingenjörstjäns-tenär kombinerad med tjänst som byggnadschef eller annan tjänst i kommunen. Stadsingenjörsljänstmed renodlad inriktning på lantmäteriverksamhet finns i omkring 85 av de 120orterna. Förenbart mälningstekniska och liknande arbeten finns inom ytterligare elltjugotal kommuner kommunalansläUd personal vid särskilda s. k. tekniska kontor.Dessa biträder från den statliga organisationen anlitade förrätlningsman i faslighelsbildningsverksamhelen. Inoraca 30 oraråden i landet ombesörjs fastighetsbildningsverksamhel av särskiltförordnade förrätlningsman som innehar varken statlig eller tjänst.Dessa förrätlningsman är i en del fall ansläUda vid konsulterandeingenjörsbyråer, som vanligtvis också lämnar service i mälningstekniska frågor. Denkommunalt anställda personalen uppgår lill drygt 2 500 personer, varav ca 160civilingenjörer, ca 630 ingenjörer, ca 760 kartritare och ca 950 mälningsförmäneller mälningsbilräden. Ca 100 av civilingenjörerna har genomgått lantmätarutbildning. 1971: 57 7 Somtidigare närants har länsstyrelserna på grundval av de riktlinjer sorabeslutades av riksdag upprättat förslag lill lokal förrättningsorganisation.Genom beslut av Kungl. Maj:t har den lokala organisationenfaslslällls. Organisationen framgår i sina huvuddrag av kungörelsen (1971: 45)om lanlmäleridislrikt och specialenheter för fastighetsbildning m. ra. Landetdelas in i 87 lanlraäleridistrikt raed ell dislriktskonlor i varje och ibland elteller flera lokalkontor. Med undantag för fall då läns-gräns delar kommunblockansluter indelningen helt lill kommunblocks-indelningen. 29 specialenheler för fastighetsbildningsverksamhelsoni sammanhänger med jordbrukels och skogsbmkets rationalisering och liknandeuppgifter inrättas. Dessa enheter får i allmänhet hela länet som verksamhetsområde.Enheterna avses komma all handlägga sådana för rättningar av angiven art som lantmäteristyrelseneller överlanlraälaren närmare bestämmer. Förfastighetsbildningsverksamhel som rör utvecklingen av tätbebyggelse skall specialenheler,inrättasinora 42 kommuner. Verksamhetsområdena för dessa specialenheler utgörs i 14fall av hela kommunens område . I övriga fall ärverksamhetsområdena begränsade till del av komraunen. Inom sina resp.verksamhetsområden skall enheterna handha all fastighetsbildningsverksamhel sominle faUér på specialenhet som inrättats för jordbrukels och skogsbrukelsrationalisering m. m. Denna avgränsning lorde i allmänhet komma alt innebära atlendast sådana förrättningar undantas som sker på ansökan eller eljest undermedverkan av lantbruksnämnd. Enligt1970 års principbeslut skall kommun inom vars område specialenhel förbebyggelsefrågor skall finnas vara huvudman för sådan enhet, om kommunen begärdet. Samtiiga de kommuner som i della avseende berörs av den nu fastställdaindelningen har i sina yttranden lill länsstyrelserna förklarat sig vilja utövahuvudmannaskapet för specialenhel. Vid beredningen av frågor om lantmälerielsnärmare organisation och anslag ra. m. har därför förutsatts atl nämnda specialenhelerkommer all vara komraunala, medan lantmäteriorganisationen i övrigl skall varastatlig. Vadgäller mälningsverksamhelens organisation har många av de kommuner, som i daghar egna organ för verksamheten raen i fortsättningen inte kommer atl handha faslighelsbUdning,ansett sig inle kunna la stäUning f. n. Flertalet av dessa har dock förklaratsig vilja ombesörja denna verksamhet även fortsättningsvis. tiotal kommunerhar förklarat sig ämna övergå till att anlita den statiiga organisationen. 1971: 57 8 Genomden beslutade omorganisationen på lokalplanet kommer antalet faslighelsbildningsenheterall minska lill 158, vilket tal skall jämföras med nuvarande antal stadigaenheter (141) och kommunala sladsingenjörskonlor (ca 120) samt områden inomvilka konsulter är verksamma (ca 30), dvs. sammanlagt ca 290 enheter. Antaletlokalkontor för de statiiga enheterna kommer att bestämmas slutligt med hänsyntill kommunernas senare slällningslaganden beträffande mätningsverksamheten. Maj:ts beslut har upptagils 20 orter inom vilkasådana kontor skall finnas. Ifråga om organisationen av lantmäteriverksamheten på länsplanet innebär 1970års principbeslut dels, som fömt sagts, alt fastighetsregistrel i princip skaUföras av , dels att - bl. a. genom att överta vissprövningsrätt enligt FBL som tidigare avselts ankomma på överlantmätaren -skall svara för samordning av fastig-helsbildningen med åtgärder som planläggspå angränsande områden genom andra organ. Denna organisation skall enligtprincipbeslutet genomföras så att överlantmälaren och länslantmäterikonloretinordnas i den nya (planeringsavdelningen),varvid dock överlantmälaren skall besluta ensam i frågor som rör ledningen avden lokala förrätlningsorganisationen och andra liknande frågor som saknar ellnaturligt samband med översiktliga planeringsuppgifler. Isamband med beslutet om lokal förrättningsorganisation har Kungl. Maj:t gett länsstyrelsemauppdrag att i samråd med kommunerna göra vissa utredningar i frågan om i vUkenutsträckning och i vilken takt de nu av kommunala registerförare handhavda fastighelsregistrenoch i anslulning lill dessa förvarade äldre registerarkiv skall föras över lilllänsstyrelserna. Överförandet skall ske efler Kungl. Maj:ts beslut i varjesärskilt fall. Vidlänslantmäterikontoren tjänstgör f. n. fömtom kontorens personal även visspersonal som tillhör lanlmäleriels förrältningsorganisation. Sålunda finns t.ex. vid fem länslanlmäterikonlor särskilda s. k. tekniska sektioner raedpersonal vars uppgift är all lämna mätningsleknisk service ål förrätlningsenhelernasamt alt avlasta dessa enheter sådana arbeten av teknisk art som på gmnd avsin omfattning eller av andra skäl med fördel utförs av specialorgan.Sektionerna är saratidigt terminaler för den centrala dalaanläggning vid lantmäteristyrelsenpå vilken en stor del av lanlmäleriets beräknings- och rilarbelen utförs. Iandra fall kan personal vid förrätlningsorganisationen ha förordnals atl underviss tid tjänstgöra på länskontor. Det förekommer också atl personal, sora formeUtär anställd vid kontoren, på liknande sätt som personalen vid de tekniska,sektionerna helt eller delvis sysselsätts med 1971: 57 9 serviceuppgiftergenteraot förrätlningsorganisationen, t. ex. genom att biträda förrällningsenheteraamed uppgifter ur kontorens arkiv och raed utredningar i samband därmed. Slutiigenfinns vid länslantmäterikonto ren personal sora är förordnad all samtidigttjänstgöra både på sådant kontor och på förrältningsenhel. Som nämnts tidigareär så vanligtvis fallet med t. ex. specialenhetschefer. Detförslag rörande länslantmäterikontorens inordnande i sora lämnatsi prop. 1971: 1 bU. 14 har grundals på föratsättningen alt kontoren liksom f. n.hålls samman. Till har föreslagils överförda de delar av kontoretsom helt eller praktiskt taget helt ombesörjer uppgifter som efteromorganisationen kommer att åvila . Serviceenheter till förrätlningsorganisationenoch personal som enligt nuvarande ordning skulle ha förordnande att tjänstgörasamtidigt på länskontorel och i förrättningsorganisationen har däremot fömtsattsböra formellt tillhöra förrättningsorganisationen men såsom hittUls slå lill överlanlmälarensdisposition för att under dennes ledning utföra uppgifter såväl utom som inomlänsstyrelsen. Påde grander som har angetts har i prop. 1971: 1 bil. 14 tiU länsstyrelsernaöverförts 334 tjänster motsvarande en årlig kostnad av 16,5 railj. För fastighelsregislreringsuppgiftersom kan tillkomma under /72 lill följd av beslut om överförandetUl av fastighetsregister som handhas av kommunalaregisterförare har under anslag till länsstyrelsema beräknats 2,0 milj. kr. I1970 års beslut om lanlmäteriverksarahetens omorganisation lantmäteristyrelsenskall behålla sina nuvarande arbetsuppgifter. Styrelsen skall tillföras en lekraannaslyrelse.Dess organisation i övrigt skall bygga på en indelning efter uppgifternassakliga natur. UFMhar föreslagit att styrelsen skall organiseras på fyra avdelningar, nämligen enavdelning för fastighetsbildning, en avdelning för fastighetsinformation, enteknisk avdelning och en administrativ avdelning. Enligt förslagel skallvidare verkschefen lill sitt förfogande ha etl stabsorgan för verksplanering,samordning och information. För de arbetsuppgifter, sora genomförandet av FBLinnebär, föreslås ett tillfälligt stabsorgan, en utvecklingsenhet. Förall trygga expertsamverkan med olika grenar av sarahället och näringslivetföreslår UFM dessutom att sakkunnigorgan - råd - knyts till styrelsen. Sålundaföreslås ell råd för fastighetsteknik, ett för fastighetsvärdering och ell förfastighetsinformation. Enredovisning av remissyttrandena över UFM har lämnats i prop. 1970: 188.Remissinstanserna har i aUraänhet tillstyrkl utredningens förslag rörande denprincipiella uppbyggnaden av styrelsens organisation. Lantmäteristyrelsenföreslår eraeUertid all värderingsfrågorna bryts ut frånfastighetsbildningsavdelningen till en fristående värderingsbyrå. Som motivhärför anförs bl. a. alt värderingsfrågorna har ökat i. betydelse ifastighetsbildnings- och. Del behövs därför en slagkraftigmyndighetsservice i sådana frågor både till den .egna orga-. nisationen,fastighetsdomstolar, andra grenar av statsförvaltningen och kommunala organ.Styrelsen framhåller att efterfrågan på sådana tjänster varit stor undersenare år. Den föreslagna tekniska avdelningen finner styrelsen i och försigmotiverad. Styrelsen anser emellertid atl den mätningstekniska verksamhetenunder en uppbyggnadstid kan hållas samman i en byrå. Lantmäteristyrelsenförordar också vissa ändringar beträffande de olika avdelningarnasunderindelning. Utredningensförslag om att knyta råd till styrelsen har. endasl ell fåtalremissinstanser. Lantmäteristyrelsen uttalar att råden bör inriktas påfastighetsdatafrågor, fastighetsvärderingsfrågor och mätnings-tekniska frågor.Statskontoret tUlstyrker all ett råd för fastighetsvärdering inrättas menställer sig tveksamt lill om de övriga två föreslagna råden f. n. behövs. Personal-och kostnadsfrågor ni. Genomden beslutade omorganisationen, koramer del statiiga lantmäteriet alt ta överarbetsuppgifter -r frärast fastighetsbildning - som utförs av komraunalaorgan eller konsulter. I viss utsträckning kommer emellertid också uppgifteratt föras över från den statliga organisationen liU kommunala organ, t. ex.genom all verksamhetsområden för kommunala specialenheter görs större än förnuvarande sladsingenjörskonlor. Vidare torde i.vissa, fall kommunala organ komraaatt ta över mätningsverksamhel inom områden där f. n. del statliga lantmäterietanlitas. Sammantagetkommer emellertid den statliga lantmäteriorganisalio-nens andel avlantmäteriverksamheten i landet att öka genom omorganisationen. Lantmäteristyrelsenhar beräknat alt organisationen på lokalplanet behöver utökas med ca 35 lantmäiartjänsler,ca 60 ingenjörs-tjänster och ca 80 tjänster i konlorskarriären. För nytillkomnauppgift, ter på länsplanet i anledning av omorganisationen behövs enligt styrelsen20 lantraätartjänster, 20 ingenjörstjänsler och 24 tjänster ikontors-karriären. Totalkostnadenför den del av organisationen som sysselsätts med förrättnings- ochuppdragsverksamhet eller raed serviceuppgifter till denna beräknar styrelsenöka med 9,5 railj. för helt budgetår.