prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Del sker emeUertid främst för altlänsstyrelsen velat tillhandahålla ell bra alternativ om fackmässiga ochpraktiska synpunkter på ett avgörande sätt talar mol en lokalisering lillÖstersund. anses klart uppfylla kraven på lämplig lokaliseringsorl. i Värmlandslän förordar att den nu föreslagna utloka-liseringen till kommer lillslånd, helst kompletterad med vissa närbesläktade institutioner. Dennautlokalisering bör betraktas som första etappen i utbyggnaden av en landsorlsdelför försvarels koncernledning. Länsstyreben i länanser alt de orter utanför storstadsregionerna som har universitets- ochhögskoleutbildning saml regionsjukvård i första hand bör utgörastorstadsallernativ. De orter som enligt denna princip kommer i fråga ärLinköping-Norrköping, och . Storstadsallernativ som enligtlänsstyrelsen i andra hand bör komma i fråga är orter som haruniversitetsfilialer men inte regionsjukvård, dvs. , och i enframlid . understryker all utgör ell reelltstorstadsallernativ som bör bli lokaliseringsort för central statligförvallning. iVästmanlands län anser alt begränsningen av lokaliseringsorter är oacceptabel.Även borde ha kommit i fråga för lokalisering av statlig verksamhet. iKopparbergs län föreslår all förutom domänverket ytterUgare skogligaförvaltningsenheter saml skoglig utbildning och forskning lokaliseras lillFalun/. Vidare föreslås all man överväger lokalisering av centralmilitär förvaltning och mUilär specialutbildning dit. i Jämtlandslän anser all delegationen i alltför liten utsträckning beaktat de positivaeffekterna av en omlokalisering lill . De föreslagna lokaliseringarnaav försvarets förvallningsskola och arméns tekniska skola lill finnerlänsstyrelsen vara klart otillräckliga. I första hand bör delegationens förslagpå denna punkt kompletteras genom omlokalisering av ytterligare statligverksamhet 1971: 29 50 ochi andra hand genom en omfördelning av nu föreslagna myndigheter. Länsstyrelseni Västerbollens län anser all förutom även borde kommit ifråga. pekar på atl har större antal tätorlsirmevånareän . Vidare har en extremt industridominerad arbetsmarknadunder del atl , och redan har starka eller dominerandeinslag av offentiig förvallning. Länsstyrelseni ifrågasätter om inle skulle kunna erbjuda TRU-kommitténytterst goda lokaliseringsförulsäll-ningar. Delta förutsätter dock all Umeåkompenseras för bortfallet med annan verksamhet av minst samma omfattning.Norrbotten och Väster-bollen representerar nämligen tillsammans den mest accentueraderegionalpolitiska problematiken. anser därför all större insatserkunde komma de nordligaste länen tUl del på bekostnad av områden i mellerstaSverige där arbetsmarknadssituationen i stort uppvisar kännetecken påöverhettning. Demyndigheter som föreslås bli omlokaliserade delar i allmänhet delegationensuttalanden rörande angelägenheten av att vidta åtgärder för atl dämpaexpansionen i storstockholmsområdel. Däremot ställer sig så gott som allaavvisande tiU en utflyttning av det egna verket. Statenskriminaltekniska laboratorium, SKL, avstyrker varje omlokalisering avlaboratoriet och berör överhuvudtaget ej som lokaliseringsort. Laboratoriet framhållerall frågan om SKL:s lokalisering var föremål för statsmakternasprövning med resultat all SKL förlades till med hänsyn främsttill polisskolans behov av lärare i kriminalteknik. När del gäller deadministrativa frågorna delar SKL delegationens uppfattning atl laboratorietkan förläggas tiU annan ort än rikspolisslyrelsen. Däremot skulle snabbhetenoch smidigheten i samverkan med rikspolisslyrelsen lill stor del gå förlorad.Delegationen har dock enligt SKL inte insett arten och vidden av den samverkansom SKL har med vad avser styrelsens operativa arbete ochundervisningsverksamhet. SKLframhåller att brottslighetens starka koncentration lill slorstockholmsområdetmotiverar alt SKL är lokaliserat dit eftersom polis- och åklagarmyndigheternaskrav på kriminalteknisk laboratorieexperlis är störst där. SKLpåpekar att polisskolan har behov av lärarkrafter från SKL liksom laboratorietsjälvt har ell sakligt intresse av all medverka vid un- Prop.1971: 29 51 Eftersom polisskolan är belägen inom storstockholmsområdel (Solnaoch ) anser sig SKL efter en utflyttning till inle kunnaliUhandagå med lärarkrafter i någon nämnvärd utsträckning på grund av den aUlför stora tidsspillan som skulle uppkomma. Härtill kommer alt en del avifrågavarande undervisning måste ske inom laboratoriets lokaler på de olikaspecialsektionerna. En utflyttning skulle enligt SKL i praktiken omöjliggöradess samverkan med polisskolan. SKLanser sig ha ett ständigt behov av kontakter med olika special-institutioner,framför allt inom det naturvetenskapliga och tekniska området. ansesinle kunna uppvisa samma rika spektram av specialinstitulioner somstockholmsområdet. De tidigare talrika kontakterna med statens rätlskemiskalaboratorium har enligt SKL förändrats markant , då SKLöverlog de kriminaltekniska blod-gruppsbestämningarna från rätlskemiskalaboratoriet. Övriga kontakter med delta laboratorium avser kemiskafrågeställningar, men dessa kontakter är enligt SKL sporadiskaoch icke av sådan natur atl de kan ha betydelse för en omlokalisering av SKLtill samma ort som rätlskemiska laboratoriet. bland samtliga anställda visar enligt SKL alt endast 15 o/o är viUiga altfölja med vid en utflyttning tUl . Av återstoden torde många tvingasflytta mol sin vilja, eftersom en stor del av den handläggande personalen hartjänster som är mycket specialiserade inom arbetsområden som inte förekommerinom något annat statligt eller privat organ. De speciella arbetsuppgifternainom SKL anses vidare leda lUl svårigheter med rekrytering och utbildning av nypersonal. SKLframhåller också all den lokaliseringspolitiska effekten skulle bli blygsamgenom utflyttning av 58 anstäUda. ,som är chefsmyndighet för SKL, framhåller att del vid en utflyttning avlaboratoriet till kan uppslå en viss försening av undersökningar somhärrör från storstockholmsområdel i förhållande lill nuläget. Styrelsen anserdock att det i samband med undersökningar som kräver beskedföreligger goda möjligheter alt snabbt transportera material dit, t. ex. medbil, helUcopter eller flyg-Viden ulflyllning av SKL kan del enligt uppstå vissasvårigheter beträffande den undervisning som bedrivs vid polisskolan avbefattningshavare från SKL. Genom omläggning och koncentration av dennaundervisning torde det enligt styrelsen dock bli möjligt all väsentligtreducera olägenheterna av alt SKL och polisskolan ligger på olika orter. Enligtrikspolisstyrelsens uppfattning kräver vare sig behovet av kontakter mellanSKL och styrelsen, polisskolans behov av lärare från SKL eller laboratorietskriminaltekniska undersökningar att SKL med nöd- 1971: 29 52 vändighetär lokaliserat till . En omlokalisering av SKL tiU Linköpingskulle visserligen medföra vissa ölägenheter. Styrelsen anser dock inte dessaolägenheter vara av den omfattningen alt del bör hindra en omlokalisering om ensådan ur vidare synpunkter anses angelägen. SRframhåUer betydelsen för laboratoriets verksamhet och för polisväsendetsfunktionsduglighet av den undervisning som bedrivs vid polisskolan. Vidareifrågasätter SR om svårigheterna vid en utflyttning av laboratoriet äröverkomliga. Den av omlokaliseringen orsakade avlapp-ningen av kvalificeradpersonal anses få icke acceptabla konsekvenser. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd avstyrker och anser all en utflyttning av SKLskulle få en ur forskningens synpunkt mycket negativ effekt. Laboratoriet framhåUer att det planeras en utredningom dess framtida organisation och arbetsuppgifter varför det för närvarandeinle är lämpligt med en flyttning. Både kemiska avdelningen ochblodgruppsserologiska avdelningen framhåller behovet av nära kontakter med tillkarolinska institutet hörande kliniker och anser att möjligheterna liUvetenskapliga kontakter skulle försämras vid eventuell flyttning tUl annanort. Vid laboratoriet bedrivs intern utbUdning i avancerad blodgruppsserologi.Svårigheten alt rekrytera personal uppges ha varit stor på grandav den specialiserade verksamheten och dålig lokalsituation. Flyttning till enlandsortsstad skulle ytterligare skärpa svårigheterna att anställakvalificerad personal. Av avdelningens personal beräknas ca 3/4 sluta videventuell utflyttning av laboratoriet, därav en stor del av den mest kompetentapersonalen. Anställning av personal från skulle enligt avdelningenkräva att denna under elt tiU före flyttningen arbetar i underledning av erfaren personal. En sådan ordning anses lokalsituationen intemedge. EiUigtsociabtyrelsen bör man inte nu la ställning tUl förslaget om en omlokaliseringav rätlskemiska laboratoriet. Styrelsen finner del angeläget att först göra enplanerad översyn av bl. a. rätlskemiska laboratoriets organisation. a.skulle övervägas om laboratoriets båda avdelningar även i fortsättningen börhållas samman. Socialstyrelsenframhåller också särskUl den stora betydelsen för rätlskemiska laboratoriet avsamarbetet med sjukhuset och olika specialinstitutioner i Stockholm.För laboratoriets kemiska avdelning är ett nära samarbete med karolinskainstitutet oundgängligen nödvändigt. Motsvarande möjhgheter tUl samarbete inomolika verksamhetsområden kan inle erhållas i , om inle högskolenhetendär förses med speciell kapacitet på ifrågavarande vetenskapliga områden. 1971: 29 53 Verket anser det otänkbart alt beslut om utflyttning skullekunna fattas på grandval av del nu föreUggande utredningsmaterialet ochföreslår alt verket hänförs lill den grupp, som delegationen avser all granskaytterligare. Verket framhåller alt de motiv delegationen fört fram för altvissa verk inle borde flyttas utanför storstockholmsområdel, nämligenomfattningen och inriktningen av kontakterna med andra myndigheter,organisationer, institutioner och förelag är giltiga för invandrarverket. Detåligger invandrarverket atl bl. a. svara för en samordning av olikamyndigheters åtgärder för all främja utlänningars anpassning. Till verket harknutits experter från bl. a. , ,, försvarsstaben, , ,landstingsförbundet och kommunförbundet. Verket framhåller vidare den särskildabetydelsen av kontakter med arbetsmarknadens organisationer. Sommotiv mot en omlokalisering av verket åberopas vidare bl. a. pågåendeutredningar. utreder anpassningsåtgärdernas fortsatta ochframlida inriktning. Även resultatet av utlänningsutredningens arbete uppgeskunna påverka invandrarverkets organisation. Enutflyttning skulle vidare medföra risker för en försämrad situation förinvandrarna genom all verket förlorar underlaget för an-passningsåtgärderna.Närmare en tredjedel av samtiiga utiänningar i landet vistas istorstockholmsområdel. är också centrum för invandrarnasorganisationer. Verketerinrar också om atl är knuten lill verket. Nämndensammanträder normalt minst en gång . Två tjänstemän hos verket ärföredragande i nämnden. Om vid en omlokalisering avinvandrarverket skulle stanna kvar i , fordras enligt verket enomorganisation så all nämndens kansli blir en självständig myndighet. Blandandra kontakter nämner verket samarbete med invandrartidningen och den förtidningen och verket gemensamma språkseklionen. För språksektionen anses detinte vara möjligt alt i få tillgång till de kvalificeradespecialister på ovanliga språk, som behöver anlitas med kort varsel. Verketuppger alt 75 0/0 av de anställda förklarat alt de inte kommer att flytta medtill . De flesta har som skäl angett makes/makas arbete i Stockholmeller atl de har omvårdnaden av någon som inle kan flytta från . 120/0 uppges vara beredda flytta till på vissa villkor. Verket pekarmol bakgrunden av personalens inställning på de svårigheter elt beslut omomlokalisering kan medföra för verket. SACO-medlemmarnavid verket anför med verket likartade synpunkter, vilka bifogats till . LOanser att invandrarverket är en myndighet som kräver kontakt 1971: 29 54 En utflyttning skulle enligt LO avsevärt försvåramöjligheterna tUl snabba kontakter mellan verket och organisationerna, vUketLO anser vara nödvändigt vid de ömtåliga beslut som ofta snabbt måste fattas.Även i är med hänsyn lill verkels kontaktbehovmed , och regeringen tveksam tillutflyttning. Somaltemativ lokaliseringsort för i län fram . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, , finner del visserligenfördelaktigt med samlokalisering av institutet, luftfartsverket, sjöfartsverketoch men framhåller alt institutet harett omfattande kontaktbehov med en lång rad myndigheter, som inle föreslagitsomlokaliserade tUI . a. nämns omfattande kontakter med militäravädertjänstens centralorgan. En ulflyllning av skulle skapa en rad problemhärvidlag. Institutet skulle inle kunna disponera militärassistenten i sammaomfattning som . Vidare skulle samarbetet beträffande observationer, telekommunikationer,metodutveckling och utbildning av meteorologer försvåras. VadgäUer den aUmänna väderljänsten och förmedling avväderprognoser framhåller institutet att en omlokalisering inle medför någrastörre problem för ljudradions vidkommande. I fråga om TV lorde vissasvårigheter uppslå, men eftersom en ny TV-studio planeras i ansesdessa svårigheter i första hand bli av samordnings- och teleteknisk natur. Beträffandetelekommunikationerna påpekar all man träffat avtal med omförhyrning av viss del av för automatisktelegramförmedling (televäxeln ATESTO). Institutets anknytning till dennateleväxel kommer att ske med en terminalanläggning i institutets lokaler. Enflyttning av denna terminal lill väntas enligt inslilulel inlemedföra några problem frånsett höjda årliga avgifter tUl följd av längreöverföringslinjer. Däremot väntas en utflyttning till nya och för ändamåletspecielll anpassade lokaler kunna leda till en effektivare och mera rationellfunktion på telekommunikationsområdet. Denhydrologiska och oceanografiska verksamheten, som lill största delen är avuppdragskaraklär, kommer enligt institutet atl bli lidande på en utflyttning pågrund av försämrade kontakter med uppdragsgivarna. Vidare anses dennaverksamhet komma atl reduceras genom försämrade konkurrensvUlkor gentemotprivata konsultfirmor. Institutetunderstryker också betydelsen av de möjligheter lill undervisning sommeteorologer och hydrologer har genom närheten till universiteten i . Dessutom pågår bl. 1971: 29 55 projektsom är av utomordentligt stor betydelse för såväl institutet som Stockholmsuniversitet. Institutetanser att eventuella beslut om omlokalisering av kommer allbaseras på myckel ofullständiga kunskaper om de kostnader som krävs för all enomlokaUsering kan genomföras med bibehållen kvalitet på verksamheten. De nuöverblickbara kostnaderna uppskattas för institutets del tiU ca 4 milj. kr. förengångsutgifter och i runt tal lill 2 mUj. för ökade driftkostnader.Härtill kommer kostnader för nybygge, dubblering av datamaskinverksamheten ochför planeringsarbetet. Omutlokalisering lill några av de föreslagna orterna skall genomföras ärNorrköping den bästa. uppställer dock vissa krav för att accepteraNorrköping som lokaliseringsorl, bl. a. atl en nybyggnad ställs lill förfogandeoch atl extra anslag anvisas för dubblering av datamaskintid m. m. Inslilulelpåpekar all lämplig tomt för inslilulel redan undersökts. Enenkätundersökning visar alt 21 »/o av de anställda följer med inslilulel,medan 33 o/q anser sig inte kunnaeller vUja flytta med. Institutet räknar dock med alt övervägande antaletmeleorologer och meleorolog-assistenler i vädertjänst kommer att flytta med.Avgången bland hydrologer och ingenjörer i hydrologisk och oceanografiskverksamhet beräknas dock bli större. Största avgången torde ske blandkarlbiträden, tele-prinlerbilräden och dataoperalörer. , , erinrar om sitt förslag tUl slutiig organisationav den mUitära vädertjänsten. FRI framhåller alt en bättre samordning avresurserna för den mUitära och civUa väderljänsten bör kunna ge inleoväsentiiga besparingar. I samband med omlokalisering av bör man därför laupp frågan om alt förlägga även militära vädertjänstens centralorgan lillNorrköping. SverigesRadio anför liksom all en omlokalisering av institutet lill Norrköpinginle medför några större problem för ljudradion. I fråga om TV framhålls altSveriges Radio planerar låta uppföra elt radio- ochTV-hus, som bl. a. kommer atl innehålla en mindre TV-sludio med erforderligaresurser för produktion även av väderrapporter. räknar dock medvissa kostnadsökningar för länkförbindelser mellan och påpekar behovet av nära samarbete med täta personliga kontaktermellan verket och institutet. vid framhåller att trotsall fått en relativt fördelaktig placeringsorl är endast en liten del avföreningens medlemmar direkt positiva till en utflyttning. Statensnaturvetenskapliga forskningsråd erinrar om alt har ell nära samarbete medolika forskningsinstitutioner. En flyttning av skulle enligt rådet starktförsvåra delta och nödvändiggöra lill- Prop.1971: 29 56 skapandetav forskningsresurser särskUl i meteorologi och hydrologi inomNorrköpingLinköping-regionen. Somalternativ liU att förlägga i för i län fram Trestad (VänersborgTrollhällanUddevalla) medan länsstyrelseni föreslår . , som avstyrker omlokalisering av verket, framhåller ettflertal skäl för att stanna kvar i . Om beslut om omlokalisering ändåfattas kan verket acceptera som lokaliseringsort. Sedanår 1966 pågår en utredning angående trafikledningens och den radiotekniskatjänstens framtida organisation. Innan denna och därmed sammanhängandeorganisatoriska frågor blivit lösta är det enligt luftfartsverket inte möjligtall mera noggrant ange hur dessa lösningar inverkar på luftfarlsinspeklionensverksamhet. Verket framhåller, med hänsyn tUl luftfarlsinspeklionensarbetsuppgifter och den snabba utvecklingen på området, betydelsen av atttjänstemännen har en levande kontakt med den kvalificerade delen av luftfarten.Som exempel nämner verket allt mer förfinade och komplicerade hjälpmedel förinslrumenllandning samt simulatorulbildning av flygande personal. Om detjänslemän som skall kontrollera och delvis styra denna utveckling placeras såatl de ej får verka i daglig nära kontakt med en stor flygplats och befintligsimulaloratrustning blir risken betydande alt de ställs vid sidan avutvecklingen. erinrar också om lufl-fartsinspeklionens funktionsom tiUståndsgivande myndighet. Verket anser det uppenbart att en flyttning avluflfartsinspektionen till skulle innebära en försämring inleendast för de personer och företag, som finns i , ulan ävenför huvuddelen av de personer och förelag, som finns i landsorlen och som sökerkontakt med inspektionen vid besök i . Luftfartsverketerinrar vidare om alt de luflfarlspolitiska arbetsuppgifter, som handläggs avverkels ulrUcessektion, kräver personliga kontakter med kommunikations- ochutrikesdepartementen samt SAS' utrikespolitiska avdelning. TiU dessaarbetsuppgifter hör bl. a. frågor om bilaterala luftfarlsavlal, trafiktillståndför svenska och utiändska linjeföretag och pool-avtal. Vidare åberopaskontakter med flygföretag och researrangörer i ärenden rörande charlerlrafik.Ulrikesseklionens ansvar för det skandinaviska samarbetet på luftfartensområde skulle enligt luftfartsverket således försvåras om sektionen tiUskiUnad från motsvarande organ i och inte lokaUserades till huvudstaden. Inomdriflavddningen finns enligt verket flera arbetsuppgifter som bör Ugga kvar istockholmsområdet. Luftfartsverketunderstryker således alt en stor del av dess central- 1971: 29 57 förvaltningbör ligga kvar i . Återstående delar av cenlralförvallningen utgörenligt verket serviceorgan i vidsträckt mening även för luflfartsinspektionenoch torde svårligen kunna sköta denna service från . Luftfartsverketredovisar en enkät som visar att 28 0/0 av personalen kan tänka sigutflyttning, medan 510/0 inle önskar flytta under några förhållanden. Mestnegativa tUl ulflyllnuig synes personal i lägre lönegrader vara. Avhandläggande personal är enligt verket 49 personer negativa till flyttning.Åtskilliga av dessa uppges bekläda nyckelposter. anser sigdärför vid en utflyttning bli stäUd inför stora svårigheter all behålla ellerfå den kvalificerade och specialutbildade personal som krävs för att verketskall kunna fungera väl. Luftfartsverkethar bUagl elt yttrande från SAS, i vilket SAS bestämt avstyrker en eventueUutflyttning av verkels centralförvallning. SAS anser alt en utflyttning avluftfartsverkets centralförvallning kan befaras medföra en oacceptabelsituation genom alt samordning, informationsutbyte och gemensamt beslutsfattandeväsentligen försvåras och fördyras. bedömer en utiokalisering somen begränsande faktor för elt effektivt samarbete, medanarbetarskyddsstyrelsen inte har någon erinran. Länsstyrelseni föreslår som alternativ förläggningsort ochåberopar bl. a. alt orten i fråga har elt förmånligt läge när det gällerutlandsförbindelsema. framhåller en rad ölägenheter vid en eventuell omlokalisering avdess centralförvallning. Skulle statsmakterna likväl besluta om utflyttning avverket anses vara den lokaliseringsort som innebär de minstaolägenheterna. Sjöfartsverketframhåller att verket redan är starkt decentraliserat och fördelar sig över sågott som hela landet. Antalet anställda uppgår till ca 1 500, varav endast 290är stationerade i . Vidare påpekas alt verkets mycket speciella ochmångskiftande arbetsuppgifter och frågornas internationella karaktär skaparett kontaktbehov med departement och andra myndigheter saml sjöfartsnäringenliksom med tillverkare och leverantörer av speciell materiel och utrustning försjöfartens bedrivande. Ett speciellt starkt kontaktbehov föreligger enligtverket i fråga om den verksamhet som rör säkerhetsanordningarna påfarledsområdet. Vidare måste kontakt hållas med andra myndigheter saml medrederier och varv beträffande allmänna säkerhetskrav vid konstruktion,utrustning, handhavande och bemanning av de svenska handelsfartygen.Kontakterna på della område omfattar också de om-bordanslälldas organisationer.Sjöfartens intressenter är i stor utsträckning lokaliserade till menäven lill . Enutflyttning från kan enligt verket medföra 1971: 29 58 störningari de etablerade kontakterna som gör del nödvändigt all ha vissa arbetsenheterför kontaktverksamheten kvar i . Sjöfartsverketframhåller också ölägenheter från rekryteringssyn-punkt om verket tvingasflytta. En stor del av personalen är specialut-bUdad och på grund av verketsmångskiftande aktiviteter finns ell begränsat antal befattningshavare inomvarje verksamhetsområde. Nyanställningar och vidareutbUdning av personalkommer enligt verket atl medföra betydande övergångssvårigheter . Inom pågåren översyn av verkels regionala och lokala organisation. Verket anser att dennaöversyn, som kan komma alt påverka även centralförvallningens organisation ochverksamhet, bör slutföras innan slutiig ställning tas till frågan om eventuellomlokalisering av cenlralförvallningen. Med hänsyn härtill anser verket all eneventuell utflyttning bör anslå till senare delen av 1970-talel. SR framhåUer atl del inomsjöfartsverket finns en mycket stark personalopinion mol utflyttning. Klarabehov föreligger av samarbete med ett antal myndigheter och företag istockholmsområdet. Vidare försvåras elt tillfredsställande fullföljande av delinledda rationaliseringsarbelet av en utflyttning och av denpersonalavlappning, som kan bli följden härav. Arbetarskyddsstyrelsen har ingenerinran mol omlokaliseringen. i anseralt praktiska skäl talar mot all lokaliseras lill Norrköping.Med hänsyn bl.a. lill atl sjöfartsnäringens huvudorganisationer redan.finns iGöteborg bör enligt mening också förläggas tillGöteborg eller ort i dess närhet. Sveriges Redareföreningmotsätter sig bestämt en förläggning av centralförvallningtill annan stad än eller . Kriminalvårdsstyrelsen.Kriminalvårdsstyrelsens majoritet avstyrker förslaget om utflyttning. Omstyrelsen skulle omfattas av ett lokaliseringsbeslul synes vara enlämplig lokaliseringsorl. Två ledamöter i styrelsen vill inte motsätta sigutflyttning lill under föratsättning alt sådana åtgärder vidtas altkriminalvården ej försvagas och all personalens intressen tillgodoses.