prop · FU0365 · 1971-12-31 00:00:00 — De angivnakörkortsklasserna skall, i enlighet raed vad statsraakterna beslöt ,även orafalta rätt all föra traktor, raen en särskUd Irak-torbehörighet och eltsärskilt traklorkörkorl bör, som jag tidigare anfört, finnas kvar. Denföregående diskussionen är givetvis inle ullöraraande. En rad speciella problera,såsora exempelvis ora rälten atl föra buss eller tung lastbU inom garage eller verksladsorarådeni saraband raed reparation o. d., får las upp under den fortsatta detaljutforraningeninora departementet och i körkortsulredningen. Enför körkortsreforraens utforraning väsentlig fråga är ora raan bör Prop.1971: 65 66 föreskrivaobligatoriskt utbyte av garala körkorl raot nya. Körkortsulredningenanför en rad skäl sora lalar för all elt sådani utbyte sker. Man pekar på altdel raed ell centralt ADB-baserat körkortsregister är särskilt viktigt allregisteruppgifterna och uppgifterna i körkorten är helt rikliga. måste vara uppbyggt raed ledning av personnuraraer, är det väsentligtall även körkorlen innehåller uppgift ora dessa nuraraer. Så är i storutsträckning inle fallet raed de nuvarande körkorten. Vidare frarahåller raanall de körkort som finns inte överensstämmer raed reglerna i 1968 årskonvention raed därav följande risk för alt de inte accepteras internalionelll.Ora raan inle föreskriver elt särskilt ulbytesförfarande koraraer den nuvarandetypen av körkorl om än i allt mindre omfattning all finnas kvar under långlid. Även raed hänsyn lill del bristfälliga förfalskningsskyddel anserutredningen en sådan konsekvens otillfredsställande. Utredningen förordar atlutbyte av körkort sker i anslutning till införandet av del nya körkortsregislrel.Kostnaderna för ell utbyte uppskattas av utredningen tUl ca . per körkorl.Det skall här frarahållas alt traktorkörkorten inle behöver bytas ut på gmndbl. a. av alt de inte skall tjäna sora legitiraalionshandling. Utredningensställningslagande har raottagits positivt av reraissinslanserna. För min delanser jag också alt de framförda argumenten är övertygande. I fråga omkostnadsaspekten vill jag dock tillfoga en synpunkt. Jag kan hänvisa till vadjag tidigare anfört om behovet av en aUraän legitiraationshandling och de högakrav sora de nya körkorlen tillgodoser i detta avseende. Även ora raan inlegenomför ett obligatoriskt utbyte av de nuvarande körkorten måste raan räkna raedatt ett mycket stort antal körkorlsinnehavare frivilligt begär utbyte av sinagamla förarbevis, eftersom de därigenom, mol en obetydlig raerkoslnad iförhållande till vad etl vanligt identitetskort kostar, får både elt nyttkörkort och en fullgod legilimalionshandling. Eltutbyte av de nuvarande körkorlen gäller en volym av drygt tre miljoner kort ochkan av administrativa och produktionstekniska skäl inle ske på en gång.Utredningen har anselt alt en övergångslid om tre är läraplig och i anslulningtill en sådan tidsplan lagt frara förslag lUl rutiner för utbyten raed särskUdaarrangeraang för all garantera spridningen av utbytena järant över helaperioden. Utredningens förslag har inte mött några egentliga invändningar underreraissbehandlingen. Delfinns uppenbarligen en rad oUka rutiner sora kan användas för körkortsutbyleloch del synes inte finnas anledning alt här närmare gå in på detaljer. En ulbylestidav torde vara en lämplig kora-proraiss mellan önskemålet alt åstadkoraraaelt snabbt utbyte och kravet alt inte genora en koncentrering av resursbehovetadrainislralivt och framslällningstekniskt åsaraka för stora kostnader. Prop.1971: 65 67 Närdel gäller frågan ora vilket slag av körkort av den nya typen sora körkorlsinnehavarenskall få vid utbyte blir den naturliga lösningen enligt körkortsulredningen sora har körkort för raotorcykel tilldelas körkort klass A**** och alt den sorahar körkorl för bil erhåUer körkorl klass AB***. Enligt gällande bestämraelserskiljer raan i fråga ora rätten alt föra bil mellan yrkesmässig och icke yrkesraässigtrafik. För det senare fallet ger ell vanligt körkort behörighet alt föra allaslag av körkorlspUkliga fordon, dvs. även tung lastbil, tung släpvagn och buss.För den yrkes-raässiga trafiken krävs därutöver elt särskilt Irafikkorl, för vUkelgäller strängare krav i fråga om kunskaper, erfarenhet och färdighet. För rällall föra buss uppställs kravet om Irafikkort raed särskild bussbehörighet (s.k. busskorl). Den sora har Irafikkort raåste enligt körkortsulredningen antas raotsvarade krav som skall ställas på innehavare av körtkort klass ABC*E eller, om Irafikkortberättigar tUl förande av buss, klass ABCDE. Ävenkörkorlsinnehavare som inle har Irafikkort raen sora vid de nya besläraraelsernasikraftträdande ändå har en viss vana all föra tyngre fordon t. ex. från icke yrkesraässigtrafik bör ulan särskUl prov få byta ul sitt äldre körkorl raot elt nytt, sorager behörighet för sararaa fordon. Körkortsulredningen koraraer, raedhänvisning till bl. a. bilförarutredningens tidigare överväganden och reraissyttrandenadäröver, frara lill all vana bör vara tillräcklig. Intyg ora körvananskall företes vid körkortsutbylel. Sådani intyg skall kunna utfärdas avpolisen och av arbetsgivare sora är statlig eller koraraunal rayndighel ellerfått särskilt berayndigande all utfärda intyg av della slag. Dessutora bör enligtutredningen räll alt få raera kvalificerat körkort gälla även dera soraundergått särskild utbildning, vilken kan antas ge motsvarande erfarenhet och körvana. Utredningensförslag har vunnit reraissinslansernas gillande när det gäller de principiellahuvuddragen. I fråga om detaljerna framförs från olika håll erinringar ellerkompletterande förslag. Att la upp dessa frågor här synes inle vara befogal.Detaljregleringen får utformas under del fortsalla arbetet inora körkortsulredningenoch i deparleraenlel, därvid reraissinslansernas synpimkter och önskeraålbeaktas i den raån så är påkallat. I viss utsträckning komraer säkerligen probleraenatl lösas under det praktiska handhavandet av utbytet ulan alt särskilda föreskrifterutfärdas. Deav körkortsulredningen uppdragna principerna för utbyte av körkort ärnaturliga och riraliga. Givelvis hade del varit önskvärt all raan vidersättandet av Irafikkorlen kunnat undersöka hur vederbörande använt sitt Irafikkort.Härigenora skulle del vara raöjligt alt vid körkorts-tilldelningen ta hänsyn tillkörkorlsinnehavarens färdigheter och behov så att taxichauffören erhöU nytt körkorli klass AB*** med särskUd 1971: 65 68 laxibehörighetoch lastbilschauffören körkorl i klass ABC*E. När nu della inle är raöjligt avrent praktiska skäl får raan acceptera den raera schablonraässiga raelod sora körkortsulredningenförordat. Med anledning av påpekanden vid reraissbehandlingen vill jag frarahålla,all även innehav av del s. k. lilla busskorlel bör ge räll lill körkort i klassABCDE. När det gäller den gruppav förare sora raed slöd av intyg skulle erhålla körkorl raed högre behörighetbör raan räkna med att det i huvudsak blir fråga om laslbilsförare sora kört iicke yrkesmässig trafik. Som jag påpekat måste raan av praktiska skälacceptera alt alla trafikkortsinnehavare får den nya behörigheten ABC*E, ävenom de i många fall kört endast laxibil eller kanske inle alls verkat sorayrkeschaufförer. All då för den grupp yrkesförare sora inle har trafik-kortfordra hela körvana synes knappast riraligt. Del bör, sora några reraissorganpåpekat, vara tillräckligt ora raan för erhållande av körkorl i klass ABC*E genorakörkortsulbyle uppställer kravet atl vederbörande under de senaste tolv raånademaföre utbytet i betydande orafallning fört tung laslbU. Motsvarande erfarenhetpå buss bör ge körkorl i klass ABCDE. Mot utredningens förslag atlviss utbildning skall ge räll till högre behörighet har jag inle någoninvändning. Genora beslutslogs fast all körkortsreforraen skall förenas med en allmän höjning av förarutbildningenoch av kraven i samband raed förarproven. Målet för utbildningen anges i fråga oraden teoretiska delen vara bl. a. all eleven skall får erforderliga insikter omallvaret i bristande trafiksäkerhet och om de krav på ansvar och hänsyn soragäller varje trafikant. I fråga om den praktiska sidan av utbildningen frarahöllsbl. a. behovet av undervisning i landsvägskörning och körning under raörker, ivilka avseenden körkorlsaspiranterna ansågs ha alllför liten erfarenhet f. n.Trafiksäkerhetsverket arbetar raed utgångspunkt beslut raed utforraningenav de utbildningsplaner sora skall vara norragivande efler reforraens genoraförande.Den raera avancerade utbildningen koraraer all ställa något ökade krav påutbildningsresurserna raen man torde inte behöva räkna med problem när delgäller atl tiUgodose dessa. Givetvis raåste denförbättrade utbildningen följas upp raed skärpta förarprov. Utforraningen avdessa nya prov pågår inora irafiksäkerhetsverkel. Skärpningen av proven lordepåkalla viss förstärkning av trafiksäkerhelsverkels personella resurser för exaraineringav körkortsaspiranter. Det bör beaktas atl körkortsreforraen i sig genora derationellare rutinerna för bl. a. körkortsutfärdande inle oväsentligt komraer atlminska förrältnmgsraännens administrativa göroraål. Detidigare beskrivna differentierade körkorlen får sin största betydelse från trafiksäkerhelssynpunktgenora all de raedger en diffe- Prop.1971: 65 69 renlieringav förarulbildning och förarprov. Det blir alltså raöjligt atl beträffandevarje körkorlsklass ange specificerade norraer för utbUdningen och förarproven,varigenom man skapar garantier för att varje förare har förutsättningar alt påetl från trafiksäkerhelssynpunkt tiUfredsställande sätt föra det slag avfordon som han skall använda i trafik. Här måste raan eraeUertid övergångsvisräkna raed en del problera, när det gäller atl tillgodose vissa utbildningsbehovför högre korapelens än körkorlsklass AB***. Den tidigare beskrivnauppdelningen av förarbehörigheten raed avseende på yrkesraässig och icke yrkesraässigtrafik men raed undanlag för busskortet ulan hänsyn tillfordonsslag har givelvis påverkat utbildningens inriktning. Eftersom användningav buss i icke yrkesraässig trafik är sällsynt gäller i praktiken för nästanalla bussförare kravet på särskilt busskorl. Detta har hafl lill följd alt raani dag inora buss-trafikförelagen, i vissa trafikskolor och inora yrkesskolansrara har en särskild, på bussbehörighel inriktad utbildning. Den nyadifferentierade körkorlsbehörighelen raedför i sig ingen ändring av ulbUdningsbehoveninora denna sektor. I stället lorde införandet av ell särskilt busskörkorl klass AB*DE sora inle raedför rält all föra tung lastbil och alltså inteheller krav på särskUd färdighet i detla avseende, öppna raöjligheter lill enspecialiserad utbildning och etl rationellt utnyttjande av utbildningsresurserna. Inte heller när del gäUer utbUdningav förare för laxibehörighet torde körkortsreforraen ge upphov till problera. UtbUdningentill förare för vanligt Irafikkorl dvs. för behörighet all i yrkesmässigtrafik föra annat raotorfordon än buss ges i storutsträckning inora trafikskolorna. Eftersom man från behörighetsynpunkl inte skUjerraellan personbU och tung laslbU sker utbUdningen av nalurUga skäl frärast på personbUoch i stor utsträckning raed inriktning på taxilrafik. Den utbildningskapacitetsom sålunda redan finns torde i huvudsak vara till fyllest även . DärtUlkomraer all de föreslagna differentierade körkortskraven, när det gäller taxibehörighelen,läranar raöjligheten öppen till en betydande egenutbUdning, dvs. Detföreslagna kravet på särskilda färdigheter och särskild behörighet för rätt attföra tung lastbil och tung släpvagn raedför en betydande ökning av ulbUdningsbehovenför alt raan skall kunna läcka den norraala avgången av yrkesförare och detnytillskott sora beror av vägtrafiksektorns expansion. Orsaken lill denkraftiga ökningen är dels all det inle längre koraraer alt räcka raedutbildning på personbil och alt egenutbUdning inte bUr möjlig, dels att denhögre behörigheten koramer alt krävas även för icke yrkesmässig trafik. Mankan räkna med alt förarproven för laslbilskörkorl klass ABC*E måste avläggasmed tung lastbU och tungt släp och även Prop.1971: 65 70 utbildningenmåste därför ske raed sådana fordon. Trafikskolorna hai inle resurser all inågon större orafallning ge denna undervisning. I huvudsak lorde därförutbildningen få ske genora del ailraännas försorg inom ramen förgymnasieskolan, sora övertar yrkesskolans uppgifter. Förarutbildningeninora del railitära och inom de större Irafikföretagen måste även ifortsättningen tUlvaratas och anpassas lill de nya behörighetskraven. I vUkenomfattning detla blir raöjligl är eraeUertid svårt all avgöra. Vid bedöraningenav de fraratida utbildningsresurserna bör man enligt rain raening i förstahand hålla sig lill vad gyranasieskolan erbjuder. Deredovisade övervägandena leder lill att del inle finns någon möjlighet all påen gång ställa kravet på högre behörighet för rätt all föra tung lastbil ochtung släpvagn. Även genom alt införa de nya reglerna etappvis kan raan eraeUertidfå betydande vinster från trafiksäkerhelssynpunkt. För min del har jag efteralt ha övervägt olika lösningar korarait frara lill atl man i första etappenbör kräva en högre behörighet för rätt atl föra fordonskombinalioner, i vUkatung släpvagn ingår, raen för singelfordon raed undanlag givelvis för taxioch buss, sora jag tidigare behandlat inle uppställa några särskilda kravutöver körkorl i klass AB***. Härraed når raan den avsevärda fördelen alt raedtillgängliga utbildningsresurser redan från början under de nya reglerna förain släpvagnsekipagen, sora erfarenhelsraässigt ställer störst krav på förarnas oradöraeoch skicklighet. Genom derma lösning uppnår raan i praktiken också allflertalet av dera sora för de tyngsta lastbilarna komraer atl inneha den högrebehörigheten, eflersora endasl en liten del av dessa fordon används i trafikulan all släpvagn är till-kopplad. Eflerförsta etappen gäller del atl föra in även singelfordonen i reforraen. Därvidär del givelvis viktigast atl få med de lastbUar som i fråga om konstruktionoch när det gäUer körleknik avviker från personbU arna. En skiljelinje finnerman i detla avseende vid en tolalvikt om ca 7 lon, eftersom frärast lastbilar raedhögre tolalvikt än denna är utrustade raed t.ex. Iryckluftsbrorasar och servoslyrning.En raotsvarande bedömning ligger bakom den nuvarande regeln i 29 § 5 raora. "VTFatt krav på Irafikkorl under vissa orasländigheier kan uppställas för behörighetall föra laslbU raed tolalvikt över i icke yrkesraässig trafik. nästasteg skulle alltså kunna orafalta lastbilar raed en tolalvikt över 7 lon ochinnebära alt körkort i klass ABC*E eller ABCDE krävs för räll atl förasingelfordon raed denna lotalvikl. Förare, sora inte i saraband raed körkortsreforraensinförande erhållit sådant körkort, raåste avlägga prov för den högrebehörigheten. En reaUstisk bedömning av utbildningsresursernas ochfordonsparkens tillväxt ger vid handen att raan bör kunna la della steg eflerförsta etappens genoraförande. Del utbUdningsbehov som härigenom skapasbedöms Prop.1971: 65 71 kunnatillgodoses inom ramen för en norraal utbyggnad av gymnasieskolans resurser.Det fullständiga genomförandel av reforraen bör kunna ske därefter. Detprogram jag här förordat medför även under övergångsskedet en klar höjning avfordonsförarnas kompetens. Jag vill eraeUertid erinra ora att nu gällande besläramelseruppställer krav på Irafikkorl för räll atl föra fordon i yrkesmässig trafikoavsett fordonels vikt. För all raan inle i detla avseende skall riskera en försäraringjärafört med dagslägel förordar jag atl en motsvarande regel får gälla underövergångs-liden, raen raan bör därvid undvika all trafikkortel sora sådani raåstebehållas. Med hänsyn till atl den nuvarande utbildningen för Irafikkort är istor utsträckning inriktad på att ge kunskaper och färdighet för taxitrafiksynes den förordade regeln enklast kunna forrauleras så all den nya taxibehörighelenkrävs för rätt all föra lastbil i yrkesraässig trafik. Närdel härefter gäller lidsplanen för körkortsreformens genoraförande vill jagerinra om att körkortsulredningen lagt frara etl ambitiöst förslag raed siktepå en början . Jag är väl raedvelen ora värdet av etlsnabbi genomförande av reformen raen flera orasländigheier hindrar en så tidigstart. förhållande sora raåste beaktas är att tillgången tUl ett centralt körkortsregisteri hög grad underlättar genoraförandet av reforraen och atl raan innan registretär upplagt endasl kan åstadkoraraa provisoriska lösningar. Som jag tidigareredovisat kan det nya registret inle antagas vara upplagt förrän i slutet avår 1972. Vidare vill jag erinra ora att värdet av reforraen i hög grad ärförknippat raed de högre krav sora kan ställas på körkortsaspirantema och dendifferentierade utbUdning sora kan erbjudas. Den utbildning inora yrkesskolanoch senare inora gymnasieskolan, som enligt vad jag tidigare anfört är avavgörande betydelse för läckande av behovet, är under uppbyggnad. På grundhärav skulle sannolikt en tidig start av reformen leda till en längreövergångstid. Vidare finns vissa vägande produktionstekniska problem. Medhänvisning tUl de angivna omständigheterna förordar jag all den 1 januari 1973sätts sora riktpunkt för reforrastarlen raen all det slutliga fastställandetfår bero på när körkortsregislrel är uppbyggt i tillräcklig orafallning. Medden angivna utgångspunkten bör användandet av de nya förarproven ochutfärdandet av de nya körkorten börja /73. Saratidigt inledsdel obligatoriska utbytet av de garala körkorten mot nya kort. Utbytet skallunder genomföras helt beträffande dera sora, enligt vad jag tidigare förordai,skall erhålla högre behörighet och i övrigt så all totalt ca en raUjon kortbyts ul . De nuvarande behörighetskraven gäller i princip under dennalid. inleds nästa skede av körkortsreforraen. Under åren1974 och 1975 skall återstående gamla körkort bytas ut med ca en miljon per år.Den 1 ja- Prop.1971: 65 72 nuari1977, när nästa etapp genoraförs, är alla gamla körkort utbytta. Efter ytterligareett par år genoraförs de nya behörighetsreglerna i sin helhet. Deangivna behörighetsreglerna kan synas koraplicerade men de kansammanfattningsvis beskrivas så all nuvarande regler i princip gäller fram /74, all de nya reglerna därefter införs beträffande räll allföra taxi, buss eUer fordonskorabination i vUken tung släpvagn ingår, alt denya reglerna utvidgas att gälla även lastbil raed högre tolalviktän , att de nya reglerna genoraförs i sin helhet etl par år senare saralatt till dess kravet på särskild behörighet för yrkesraässig trafik behållsför de fordonskategorier sora dit-liUs inte orafallas av de nya reglerna. Desärskilda övergångsreglerna i fråga oin behörighet gäller givetvis endasl förtrafik inora . Under övergångsskedet koraraer varje körkorlsinnehavarealt få en klar och uttömmande beskrivning av den behörighet som just hanskörkort ger. Slutligen vill jag erinra om alt behörigheten att föra traktorinte påverkas av de nya reglerna. Vadjag tidigare anfört omfattar huvudprinciperna för körkortsreforraen i fråga orade nya körkortens utforraning och de nya behörighetsreglerna. Däremot har jaginte funnit del lämpligt alt lägga frara e n förfaltningsraässig redovisning avde nya reglema. Elt skäl härför är att alla detaljer i reforraen ännu inte är utforraadeoch att körkortsutredningen senare skall lägga frara ytterligare förslag idessa delar. Etl annat skäl är all trafikraålskoraraillén arbetar med fleraproblem rörande körkorl sora också raåste regleras i en ny författning. Jagkan här sora exerapel närana frågoma ora läraplighelsinlyg sora förutsättningför rält all erhålla körkort och ora grunderna för körkortsålerkallelse. När trafikraålskoraraillénslutligt redovisat sina överväganden i bl. a. dessa äranen avser jag atl återkoramaraed de förslag till sora kan föranledas därav. så inte kan skeinnan en ny författning beträffande övriga körkorlsregler måste finnas med hänsyntill den reforra som jag tidigare beskrivit huvuddragen av, synes del lärapligaslatt Kungl. Maj:l, i linje med de i prop. 1970: 171 angivna principerna, ulanriksdagens ytterligare hörande meddelar erforderliga föreskrifter inom raraenför Kungl. Maj:is adrainistraliva och ekonoraiska lagsliftningsraakl. Utredningenhar beräknat kostnaderna för övergång till ett centralt register till ca 12 railj.kr. Av detla belopp har närmare 2 railj. redan i avvaktan på riksdagensställningstagande lill utredningens förslag ställts till förfogande för bUregislernämndensarbete raed en saraordning mellan bil- och körkortsregistren i enlighet medstatsmakternas beslut om bilregislernärandens inrättande. Driftkostnadernai den föreslagna organisationen har angivits lill ca 9,5 railj. Prop.1971: 65 73 Enligtvad jag tidigare anfört beräknar utredningen alt närraare 3 railj. körkorlskall bytas ut mot sådana av den nya typen sedan del centrala registret tagitsi bruk. Kostnaderna för körkortsutbylel har lönenivå uppskattatstill ca . Ibelänkandet görs en järaförelse raellan kostnaderna för del nuvarande systemetoch det föreslagna. Av beräkningarna framgår atl en betydande effektiviseringav bl. a. trafiksäkerhetsarbelet kan uppnås ulan kostnadsökning och raed rainskadpersonalinsats. Tillverkningen av körkorten och förfarandet därvid kommervisserligen all kosta något mer med den nya metoden. Denna ger emellertid somjag tidigare framhåUit etl förfalskningssäkerl körkorl sora heltmotsvarar kraven på en fullgod legilimalionshandling. Från såväl samhällets soraden enskUdes, synpunkt raåste en sådan ordning hälsas raed tillfredsslällelse,särskilt sora den enskUde sora avses bära kostnaderna för del nya körkortet härigenora slipper all bekosta såväl elt körkorl sora en särskild legitiraalionshandling; Underåberopande av det anförda hemställer jag, att !. Maj:t bereder riksdagentillfälle att yttra sig över de allraänna riktlinjer för omorganisationen av körkorlsregistreringen,ra. m., som jag i del föregående. Medbifall till vad föredraganden sålunda med insläraraande av statsrådets Övriga ledaraölerheraställt förordnar Hans Maj:t Konungen, all lill skall avlåtas proposilionav den lydelse bUaga lill detla protokoll ulvisar. Prop.1971: 65 74 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... 1 Inledning....................................................... ... 2 B. Körkortsregistreringen...................................... ... 4 Gällande besläramelser..................................... 4 Nuvarande organisation ocharbetsbelastning m. ra..... 5 Utredningen.................................................. ... 5 Allmännasynpunkter på körkortsregislrel............. 7 Utredningen.................................................. ... 7 Reraissyttrandena.......................................... ... 8 Körkortsregistrelsinnehåll, uppgiftsskyldighel ra. V. Sekretess,rehabilileringsregler och avskiljande av uppgifter ur registret....................................................... .. 13 Remissyttrandena........................................... .. 15 Registemppgiflemas tiUgänglighel....................... .. 16 Utredningen.................................................. .. 16 Remissyttrandena........................................... .. 17 och handläggning av ärenden rörande utländska körkort......................................................... .. 17 Utredningen.................................................. .. 17 Remissyttrandena........................................... .. 18 Valav nytt registreringssystem 19 Utredningen.................................................. .. 19 Remissyttrandena........................................... .. 22 Organisationen av ellcentralt körkortsregister...... .. 22 Utredningen.................................................. .. 22 Remissyttrandena........................................... .. 24 Övergången till ellcentralt körkortsregister.......... 24 Utredningen.................................................. .. 24 Remissyttrandena........................................... .. 25 C. Körkorten...................................................... .. 25