prop · FU0374 · 1971-12-31 00:00:00 — De finansieringssvårigheler sora föreligger vid igångsättning avbärodling undanröjs emellertid inte helt. Vid nyplanlering av t. ex. svartavinbär dröjer del näraligen innan någon nämnvärd skörd erhålls. Fråganom bärodling utreds av i . Del är därför lämpligtall avvakta den pågående utredningen. Bland de jord- och skogsbruksförelag sora inle bedöraskunna utvecklas lill bärkraftiga, rationella enheter finns förelag raed begrän- 1971: 74 12 Jordbrukare kan vid sådana enheter erhålla ennågorlunda tiUfredsstäUande försörjning. Möjligheterna alt lärana slalliglinvesteringsstöd till enheter med liten jordbruksdel är starkt begränsade. Eflersoradessa enheter ofta är belägna inora oraråden raed svårlösta sysselsältningsprobleraär del angeläget atl liUvarata och utveckla dessa försörjningsraöjligheter.För all undersöka vilken omfattning ell finansieringsstöd till jordbmk medbegränsade utvecklingsmöjligheter skulle kunna länkas få, har en särskildundersökning utförts på utredningens uppdrag. Utredningenföreslår att statligt stöd till begränsade investeringar bör kunna lämnas förrationalisering av jordbruksdelen vid brukningsenhet med både jord- ochskogsbruk, även ora del inle finns förutsättningar att nå fullt rationelljordbruksdrift. Slöd bör utgå endast under förutsättning atl inkomstenhuvudsakligen komraer från jord- och skogsbruket på den aktuella brukningsenhetenoch all nuvarande brukaren och hans farailj kan erhålla en tiUfredsställandeförsörjning. Vid bedöraningen bör också hänsyn tas till andra bestående förtjänstraöjUg-helerpå orten från exerapelvis skogsbruk, turism och fiske. Detla begränsadeinvesteringsstöd bör endasl utgå lUl brukningsenhet, som inle inom överskådliglid erfordras för ralionaliseringsändamål. För all underlätta bedömningenfordras en översiktlig planering sora visar vilka oraråden sora helt ellerdelvis kan väntas bli tagna i anspråk för uppbyggnaden av beslående,rationella jordbruk. I åtskiUiga faU krävs en slmklurplan, där dispositionen avområdets markresurser för långsiktigt bestående jordbruk redovisas i detalj.Varje ansökan bör prövas individuellt. bör regelraässiglyttra sig om sökanden och dennes alternativa utkomstmöjligheter. länsarbetsnärandeninte finner investeringen raotiverad av sysselsällningsskäl bör lantbruksnämndeni regel avslå ansökan. Syftet raed det begränsade investeringsstödet bör vara atlförbättra farailjens inkorasler. Den beräknade arbetsersättningen behöver eraeUertidinte vara lika stor sora vid rationella jordbruk under förutsättning alt likviditelsberäkningenvisar ell tillräckligt stort årligt kontanlöverskotl. Delföreslagna slödel bör utgå i form av statlig lånegaranti och statsbidrag.Garanti bör kunna beviljas för län lill yttre och inre rationalisering samtför driftslån. Garanti för jordförvärvslån eller driftslån i saraband mednyetablering bör inte ifrågakomraa. Endast sådana mera begränsade åtgärder,som erfordras för atl förbättra försörjningsmöjligheterna under nuvarandebrukares återstående yrkesverksamraa tid, bör ifrågakomma för stöd. Med hänsyn lillden begränsade avskrivnings-liden bör det inte bli fråga ora alt raed dettastöd uppföra nya ekonoraibyggnader eller ulföra fullständig täckdikning. Nuvarandebestäraraelser om lånegarantier och statsbidrag för jordbrukets rationaliseringbör i tillärapliga delar gälla även för del begränsade investeringsstödet. 1971: 74 13 leringstidernabör emellertid begränsas. Amorteringstiden för rationaliseringslån börnorraall begränsas till högst och för driftslån i överenssläramelse medrationaliseringskungörelsens bestämmelser till högst . Statsbidrag tillinre rationalisering bör utgå med högst ett belopp sora raotsvarar 25 "/oav den kostnad sora lantbruksnämnden godkänner. Bidrag till inrerationalisering bör normalt inte beräknas pä större sararaanlagd investering än80 . särskUda skäl lalar för en störreinvestering bör beloppet kunna höjas intill . Bestäraraelsernaför del begränsade investeringsstödet, som bör fä karaktär avförsöksverksamhet, bör tiUärapas i de fyra nordligaste länen, där sysselsältningssvårighelernaär störst. Bestäraraelserna bör tidsbegränsas lUl atl gälla under tio är. Debör raed hänsyn till sill syfte inte införas i ralionaliseringskungörelsen utanraeddelas i särskild ordning. Utredningen bedöraer att behovet av bidragsraedeloch kredilgaranti-utryrarae blir begränsat. Det är därför t. v. enklast atl debidrags- och kreditgaranliraraar saral motsvarande anslag, som har ställts tillförfogande för jordbrukels rationalisering, fär disponeras även för detta ändamäl. JordbrukspoUliskaåtgärder kan inle nämnvärt förbättra inkorasten för brukare vid övrigajordbruk. Utredningen föreslår därför inle några ändringar i nuvarandebestämmelser för dessa enheter. Vid överläggningar med glesbygdsulredningenhar diskuterats lämpligheten av ev. ytterligare åtgärder för atl övergångsvisunderlätta fortsatt sysselsättning vid raindre jordbruk i norra . Utredningen förutsätter all dessa frågor koraraer alt behandlas av glesbygdsulredningeni dess fortsatta arbete. Eflersoraen betydande jordbruksproduktion skall behållas i norra , bör del enligtutredningens raening vara mest ekonomiskt för samhället alt satsarelativt kraftigt på forskning, försöks- och utvecklingsarbete av betydelse fördenna produktion. Utredningen föreslär alt för angelägna och klartmålinriktade forsknings- och utvecklingsprojekt rörande jordbruket i norraSverige etl belopp av 5 milj. kr. utöver nu utgående raedel ställs tillförfogande för statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Beloppet bör fådisponeras . Del bör enligt utredningens mening övervägasatl tillskjuta dessa medel pä samma sätt som skedde då medel frånjordbruksprisregleringen avsattes för försöks- och utvecklingsarbete rörandefoderprotein och fläskproduktion. Bristernai fråga om lillärapningen av känd teknik synes enligt utredningen vara särskUlstora inora jordbruket i norra . Detla kan tas sora ett tecken pä all inforraalionsspridningeninle fungerar lillfredsslällande där. Med den kontaktpunkt raellan forskningenoch det norrländska jordbruket, som Röbäcksdalen utgör, bör förutsättningarna vara goda för atl forskningens rön förs ut till näringen.Utredningen förulsätler atl inte försvagar de resurser somdisponeras för del norrländska lantbmket utan snarare förstärker dessa. Anslagsframställning för /72 Stöd till jordbruket i norra , m. ni. 1969/70 Utgift 51 279 882 1970/71 Anslag 150300 000 1971/72 Förslag 78 500 000 ' Anslaget Särskilt stöd ät det mindrejordbruket. Medlenutbetalas av statens jordbruksnämnd och lanlbruksstyrelsen. Jordbruksnämndenhar tidigare fått disponera anslaget för atl utbetala extra mjölkpristillägg inorra . Lanlbruksstyrelsen får disponera anslaget dels för utbetalningarenligt kungörelsen (1967: 422) om särskilt övergångsbidrag och avgångsvederlagät jordbrukare, dels för utbetalning i anledning av ev. besvärsärenden i frågaom areallillägg och övergångsbidrag enligt tidigare bestämmelser. Beräknadändring 1971/72 Lantbruksstyrelsen och utredningen om stöd till jordbruketi norra 36 800 000 -i- 29 200 000 Prisstöd till jordbruket i 13 500 000 50 300 000 1 000 000 28 200 000 + 29 200 000 1000 000 + 28 200 000 Antalet beviljade ansökningar ora särskilt övergångsbidragför uppgick till ca 20 500. Bidrag på 11,5 milj. kr. Styrelsen uppskattar medelsbehovel för /72 till ca 11milj. I fråga om avgångsvederlag beräknar styrelsenmedelsbehovet lill ca 1,5 milj. kr. Utredningen om stöd till jordbruket i norra Kostnaderna för del föreslagna prisstödet beräknas /72 liU följande: Kött av nötkreatur och får 15 Kött av svin 1 Prop.1971: 74 15 Reraissinslanserna har inte några väsentliga erinringarvarken i fråga ora utredningens beskrivning av jordbrukets situation i olikaavseenden i norra eller i fråga om de principiella överväganden sorahar legal lill grund för utredningens förslag. Flera remissinstanser uttalarsin tillfredsställelse med atl utredningen har fullgjort sitt uppdrag säsnabbi sora har skett. De understryker angelägenheten av atl de föreslagnastödåtgärderna genomförs så snabbt som möjligt. Elt antal remissinstanser föreslår vissa ändringar iutredningens förslag fraraför allt i fråga om gränserna för stödområdena.Ändringsförslagen motiveras med hänvisning lill de olika naturliga förutsältningarnaför jordbruk, strukturförhållandena inom jordbruket och viklen av en vissomfattning av jordbruket i olika områden. Enligt lanlbruksstyrelsen kan det anföras skäl för att pristUläggenbör avse fler produkter i syfte att göra stödet mer produktneulrall. Frägan oraslöd bl. a. till sraågrisproduktion och livdjursuppfödning bör ägnas särskUd uppraärksarahetvid den fortlöpande översynen av prisstödet. i länanser att förutsättningarna för att lösa de raed etl raer produktneutralt stödförenade adrainistraliva problemen bör utredas. i Västernorrlandslän framhåller all etl slöd till smågrisproduktionen skulle kunna medföra enförbättrad kvalitet på smågrisarna i . RLF och SL föreslår allproduktbidrag skall utgå för veterinärbesiktigad slakt av häst och ren. Länsstyrelsenoch kmlbruksnämndcn i lar upp frågan ora större stöd tilldel lappländska jordbruket och förutsätter att glesbygdsulredningen uppraärksaminarfrågan. I ett särskilt yttrande frarahåller två ledaraöler av nämnden att detlappländska jordbrukets problem måste lösas inom ramen för jordbrukspolitiken.Borttagandet av fraklbidraget för fodersändningar innebär en försämring med 1,5öre/kg levererad rajölk. Enligt de två ledamöternas uppfattning bör erhåUaetl mjölkpristillägg på /kg mjölk. anser attstödformen med fraktbidrag för vissa produkter inte principiellt bör avvisas.Det nuvarande fraktbidraget för fodersändningar har inte medfört någraadministrativa svårigheter. ifrågasätter om man inte äveni fortsättningen bör bibehålla ell särskilt fraktbidrag för fodersändningar lilljordbruket i vissa glesbygdsområden. RLF och SL tillstyrker borttagandet avfraktbidraget till inlandsområdena endasl under förutsättning attmjölkpristillägget lill dessa oraråden höjs mer an vad utredningen harföreslagit. Prop.1971: 74 lö utgå i och Västerbottensinland saml berörda gränskommuner i Jämtiands och med 16,5öre/kg. Lanlbruksstyrelsen ifrågasätter om inte övergången raellanstödområde 1 och 11 bör göras mindre markant genom införande av ett 11-öres-oraråde.Länsstyrelsen, lantbruksnämnden och överlantmätaren i länanser atl hela länet ur lönsamhetssynpunkt bör tillhöra oraråde I raed elt rajölkprislilläggpå /kg. Regionalpolitiska skäl kan raotivera att tiUägget utgår raed 11öre/kg i och koraraunblock. i länanser alt och kommun bör lillhöra område II saral komraun område III.Länsstyrelsen och lantbruksnämnden i anser alt koraraunblockenMalung, , , och bör ingå i område 1, kommunblockenBorlänge, , och i område 111 och övriga länet i område II. i länifrågasätter om inte gränsen meUan områdena III och IV bör vara gränsen för det allmänna stödområdet raedundantag för Säffleblocket (utom kommun) och Västra Ämterviks försaralingav vilka bör ingå i oraråde IV. och överlantmälaren i länhar liknande förslag. , lantbruksnämnden och överlantmätaren iÄlvsborgs län föreslår atl mjölkprislUlägg bör utgå lill leverantörer i Färgelandakoraraunblock, där två oraråden för särskUd rationalisering är godkända.Myndigheterna i de två sistnäranda länen anser också att pristUlägget bör höjaslUl / kg i område IV. Lantbruksnämndeni län avstyrker utredningens förslag om ändring av sydgränsen förstödområdet i länet. Näranden har i sin rådgivningsverksamhet förutsatt attgränsen inte skall ändras. i föreslår atlvissa delar av länet las in i område IV. Överlantmätaren i län föreslår atl de delar av länet somtillhör hänförs lill område IV. i län anser alt frägan om enny områdesindelning bör utredas raer ingående. RLF och SL anser atl del finns grundad anledning till kravpå högre bidrag än vad utredningen har föreslagit i de delar av oraråde II sora gränsar mol oraråde I i Västernorrlandslän och nordvästra och de delar av oraråde 111 som gränsar raotområde II i södra , Kopparbergsoch . Frågan bör las upp vid den förutsatta översynen avområdesindelningen. Den nya principen för gränsdragningen mellan olika områdenmedför alt ell mindre antal rajölkpro-ducenter i , Västraanlands ochUppsala län förlorar sitt rajölk-pristillägg. Förbunden frarahåller atlförlusten för dessa producenter blir avsevärt större än själva rajölkpristilläggelpå grund av att det s. k. ul-järaningsbidraget utgår med något högre belopp inorra än i landet i övrigt. Förbunden föreslår därför all sydgränsenför område IV Prop.1971: 74 17 förläggs lill sydgränsen för nu utgående mjölkpristillägg.Enligt statens jordbruksnämnd bör emellertid inte differentieringen av utjämningsbi-dragetinverka på beslutet om mjölkpristillägget. Uljämningsbidragel får närmast ansesvara en intern fördelningsfråga raellan rajölkproducen-ter i olika delar avlandet. Enligt styrelsen för bör ytterligarestöd till köttproduktion övervägas för att erbjuda ett klarare altemativ lillmjölkproduktion. och lantbruksnämnden i länförordar samma områdesindelning för kött och fläsk sora för rajölk. Hela länetbör tillhöra område 1 ulora och Tirarå kommunblock, sora bör lillhöraområde 2. i finner del inle tillfredsställande atlvillkoren för fläskproduktionen inora länet försäraras genom borttagandet avdifferentieringen av slaktdjurs-avgiften. Nämnden föreslår att norraHälsingland förs lill område 2 och södra och tillområde 3. Nämnden föreslår dessutom ett pristillägg på fläsk i område 3 på 10öre/kg. EnUgl och lantbruksnämnden i länbör länet i sin helhet fä ett stöd på /kg kött. RLF och SL föreslår atl pristillägget pä kött blir jämntfallande från område 1 till område 4, från /kg lill /kg. Enligtförbundens mening är /kg det lägsta lUlägg som kan stimulera köttproduktionen.Förbunden påpekar atl risken för att stödbeslämraelser-nas syfte kommer altkringgås genom Iransport lill ur stödsynpunkl gynnsammare områden överdrivs.Sveriges slakleriförbund har funnit atl de föreslagna gränserna inte helt samraanfallerraed slakteriföreningarnas gränser. De rättelser som krävs kan göras isaraband med översynen av områdesindelningen. harundersökt de ekonomiska fördelarna med atl transportera slaktdjur ellerslakt-kroppar till ur stödsynpunkt gynnsamraare oraråden. Vissa transporter kanbli lönsamma. Med uppgifter från konlroUslakterier, besiktningsbyråer ochlokala skatterayndigheter bör ett godtagbart kontrollsystem kunna anordnas. ifrågasätter om SR-jordbruk bör tiUförasnågon mer omfattande skogsmarksareal. i anseratt man vid utökningar av SR-jordbmkens areal i större utsträckning också börskilja hus/mangårdsbyggnader raed omgivande raark från åkerarealen.Möjligheterna atl genora långlidsarrenden utöka SR-jordbmkens markinnehav börtillvaratas. Lantbruksstyrelsen förutsätter atl den föreslagnaändringen i styrelsens anvisningar för handläggningen av ärenden enligt 20 §andra stycket rationaliseringskungörelsen inte innebär all antaletutvecklingsbara kärnfasligheter som kan erhålla statsbidrag komraer atl ökaulan alt bi- Prop.1971: 74 18 drag kan utgå i ett tidigare skede och på så sätt påskyndauppbyggnaden av rationella jordbruk. Styrelsen ifrågasätter omrationaliseringskungörelsens bestämraelser skall tillämpas olika i olika delarav landet. De sämre förutsättningarna för jordbruk i norra kompenserasgenom det föreslagna prisstödet. För att klara likviditetsproblemen underuppbyggnadsskedet krävs enligt lantbruksnämnden i också förde här aktuella jordbruken etl finansieringsstöd av den storlek, som utgårenligt bestämmelserna om särskUd rationalisering. RLF och SL anser det varatveksamt om de föreslagna ändringarna i anvisningarna tillrationaliseringskungörelsen får önskvärd effekt. Förbunden förutsätter attlantbruksnämnderna får en vid handlingsfrihet. Lantbruksstyrelsen framhåller vikten av att begränsatinvesteringsstöd endast kommer atl utgå tUl sådan brukningsenhet sora inteinom överskådlig lid erfordras för rationaliseringsändamål. Styrelsen utgårfrån att de raaximibelopp för investeringar sora utredningen föreslär skallavse totala investeringar för inre rationalisering och inte endasl den del pävilken bidrag beräknas. Man bör också överväga ora inte det i ralionaliseringskungörelsenangivna rainimibeloppel borde sänkas lill . Styrelsen föreslår allmedel lill begränsat investeringsstöd anvisas från anslaget Bidrag lill särskUdarationaliseringsåtgärder i , m. ra. En ledamot av styrelsen menar alldel begränsade investeringsstödet bör utgå inom hela det oraråde där slöd lillsärskild rationalisering kan utgå. Länsstyrelserna och lantbruksnämnderna iVärmlands och föreslår också detta. i Gävleborgslän anser all verksarahelen raed begränsat investeringsstöd också bör innefattafrämst och koraraunblock saml Bjur-åkers socken. Förfarandetvid urval av områden för begränsat investeringsstöd bör ske på samma sätt somvid godkännande av områden för särskild rationalisering. iVästernorrlands län anser atl hinder ur slruktursynpunkl för begränsatinvesteringsstöd bör uppkomma endast om den aktuella enheten behövs för atl genoraföraaktueUa och konkreta planer på eller pågående uppbyggnad av rationellaenheter. i anser att nu gäUande rai-nimibeloppför stöd inle är relevanta. Statsbidrag bör inte ges till frislående åtgärdmed ett sä litet belopp atl delta måste anses ha ringa betydelse förmottagaren. och länsarbetsnämnden i anser altbegränsat stöd också bör kunna utgå till specialiserad växtodling sora elt korapleraenttill iradilionelll småbruk. anser all försöksverksarahelenraed hänsyn lill lägel på arbetsmarknaden bör utsträckas lill vissa delar avGävleborgs, och . Med hänsyn lill de alternativa kostnadernaför arbetsraarknadspoliliska insatser bör stöd utgå raed ett gmndbidrag påhögst . och ett bidrag på 50 o/o av över-skjulande investeringskostnadupp liU . För den del av in- Prop.1971: 74 19 vesleringskostnaden som överstiger . bör utgå etlbidrag på 25 o/o upp till maximibeloppet. Med hänsyn lill turistnäringen börenligt i lämtlands län den föreslagna förutsättningen för investeringsstödatt inkorasten huvudsakligen bör komma från jord- och skogsbruket inle tolkasför snävt. understryker alt kravet på lillfredsslällandeförsörjningsunderlag inte fär ställas för högt. Brakningsenhetens betydelse förden långsiktiga orastrukturering-en bör noga vägas mot värdet av att snabbarefå lill stånd en upprustning av mindre jordbruk. RLF och SL anser det inte befogat att lata de nya bestäramelsernaavse endast de fyra nordligaste länen. Det nya stödet bör utgå i samma delarav landet som stödet till särskild rationalisering. Förbunden anser att garanliför jordförvärvslän och driftslän även bör ifrågakomma i samband mednyetablering. Lantbruksnämnderna i de tre nordUgaste länen och styrelsenför betonar vikten av att en fast tjänst inrättas förstats-konsulent i norrländsk växtodling vid Röbäcksdalen. Styrelsen ifrågasätterom inte en tjänst pä husdjursomrädet också är behövlig. framhåller att det f. n. inle kanbedömas i vad mån odisponerade införselavgiftsraedel kommer alt stå till förfogandeför stöd lill forsknings- och försöksverksamhet för jordbruket i norra . har särskilt slöd lämnats till jordbruket inorra . I saraband raed att riksdag fastställde riktlinjernaför jordbrukspolitiken berördes även slödel lill jordbruket i norra departemenlschefen uttalade därvid atl av flera skäl borde även ifortsättningen en betydande jordbruksproduktion upprätthållas i dessa delar avlandet. Jordbruket där borde även få särskilt stöd. Riksdagenanslöt sig härtill. Med hänsyn till den relativt långa tid som har förflutitsedan principerna fastlades för det nuvarande stödet till jordbruket i norraSverige tillkallade jag raed stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande enutredning för att se över stödet tUl jordbruket i norra . Sora framgårav rain redogörelse har utredningen i noveraber lagt framförslag i fråga om det fortsatta slödel. Utredningen har varit enhällig. Utredningen har pä gjorl en värdefull kartiäggningav jordbrukels situation i olika avseenden i norra . Remissinstansernahar inte heller haft några väsenlliga erinringar mot utredningens beskrivning.Utredningen har preciserat målsättningen för det statliga stödet. Jag har inlenågot all erinra mot utredningens precisering av mål- 1971: 74 20 sättningenför stödet eller mot de principiella överväganden i övrigl sora utredningen harlagt till grund för sina förslag. Som utredningen har framhållit bör stödetsyfta lill alt bryta den nedåtgående trenden i produktionsutvecklingen ijordbruket i norra . Jordbruket bör beslå och intensifieras i deområden som har för landsdelen goda förutsättningar för jordbruk. Rationelljordbruksproduktion bör i norra liksom i landet i övrigt ge sinautövare en med andra yrkesutövare likvärdig ekonomisk standard. Föruppehållandet av viss produktion och sysselsättning inom jordbruket i norraSverige lalar både sysselsällningsskäl och sociala motiv. Det Ur ocksåangelägel att vidmakthålla en regional livsmedelsförsörjning beträffandefrämst vissa färskvaror sora beredskap inför ett krisläge. Utredningensförslag lill stödåtgärder innebär alt det nuvarande prisstödet till rajölkproduklionenförstärks raen också atl prisstödet utvidgas till nya produkter. Det är enligt rainraening värdefuUt alt jordbrukarna i norra erhåller slöd även lillandra produktionsinriktningar än rajölkproduktion. Jordbruksstödet blir alltsåmer differentierat . Förslaget om prisstöd lill kött och fläsk koraraeratl öka valraöj-ligheterna i del norrländska jordbruket. Utredningens förslaginnebär vidare att ytterligare åtgärder bör vidtas för alt stödja lillkorastenav fullt rationella jordbruk. I avvaktan på resultaten av uppbyggnaden av sådanajordbmk föreslås att även jordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheter börkunna fä rationaliseringsslöd. I likhet raed reraissinslanserna finner jag delmotiverat att denna typ av rationaliseringsslöd försöksvis fär prövas. Uttedningenhar på grundval av undersökningar av inkomsterna från jordbruk med sammaproduktionsinriktning i norra och lagt fram förslag ora prislUläggpå rajölk saml kött och fläsk inom fyra stödområden i norra . PristUläggenrainskas stegvis frän norr lill söder. Remissinstanserna har i princip biträttutredningens förslag till stödområden och pristillägg. Som fraragår av rainredogörelse för reraissyttrandena har en del önskeraål förts frara omjusteringar av områdesindelning och stödnivåer saml ora utvidgning av slödel liUytterligare produkter. För egen del finner jag utredningens förslag väl avvägt.Tillräckligt underlag saknas sora regel för alt nu ta ställning liU remissinstansernasönskemål. Frågan om justeringar av prisstödet bör las upp i den översyn avstödet sora jag i likhet raed utredningen anser böra ske . Iavvaktan på resultaten av översynen bör eraeUertid de jordbrukare som f. n. fårextra rajölkpristiUägg raen sora inle innefattas i utredningens förslag kunnafå pristillägg på rajölk. I norra inland bör vidare utgå högrepristillägg på mjölk Prop.1971: 74 21 än vad utredningen har föreslagit. bör sorautredningen föreslagit nuvarande fraklbidrag för fodersändningar till detlaområde las bort. Fraklbidraget beräknas raotsvara ca /kg mjölk. Jag ansluterraig vidare lill utredningens förslag om att la bort nedsättningen av slakldjursavgifternai norra . Pristillägget på kött och fläsk är avvägt raed hänsyn lilldenna ändring. Jagföreslår således atl pristillägg på 4 o/o-ig mjölk bör utgå raed /kg idel oraråde där fraklbidrag för fodersändningar f. n. utgår, dvs. ,, , , och korarauner samt Övertorneåkoramun ulora den del sora tidigare utgjorde Hielanierai kommun (Norrbollenslän), Äsele, , , , , , ochMala koramuner (), koraraun () säratden del av Fjällsjö koraraun sora tidigare utgjorde Tåsjö kommun (Västernorrlandslän).