prop · FU03156 · 1971-12-31 00:00:00 — Till dennabedömning av inriktningen av ett ökat kontantstöd tUl barnfamUjerna anslöt sigremissinstanserna genomgående. För egen del betonade jag i propositionen om denya bostadstiUäggen (prop, 1968: 42) att man genom selektiva åtgärder kan sättain en långt större förstärkning av det ekonomiska familjestödet till debarnfamiljer som har de största ekonomiska svårighetema på grand av barnensförsörjning än vad man skulle kunna göra genom generella åtgärder. Denya bostadstilläggen har tillämpats . De har otvivelaktigt haftstor betydelse för en förbättring av bostadsförhållandena och den allmännakonsumtionsstandarden för bamfamUjer med låga inkomster. Beloppen har varitoförändrade medan inkomstgränsen för oreducerat bidrag successivt höjts medhänsyn till inkomstutvecklingen. Jaganser det nu motiverat att genomföra en betydande höjning av bostadstilläggen tiUbarnfamiljer, särskilt familjer med många barn och familjer med högaboendekostnader. Förbättringarna bör träda i tillämpning så snart det ärpraktiskt möjUgt, Detta fordrar att beslut härom fattas av redanunder innevarande höstsession, Kungl,Maj:t anmodade familjepolitiska kommittén att omgående redovisa sina dittillsvarandeöverväganden om utformningen av bostadstilläggen till barnfamiljerna. Kommitténhar med anledning härav redovisat en arbetspromemoria med synpunkter på hur enförstärkning av bostadstiUäggen kan utformas. För innehållet i kommitténs promemoriahar jag redogjort i det föregående. Detdirekta kontantstödet som samhäUet genom barnbidrag och bostadstiUägg gerbarnfamiljerna täcker inte hela den kostnad barnen medför. Ju lägre inkomst ochju flera bam familjen har desto mer begränsade är föräldrarnas möjligheter attgenom inskränkningar i de egna utgifterna bereda utrymme för barnkostnadema, Ilåga inkomstiä-gen är barnens levnadsstandard i hög grad beroende av det bidragtiU barnkostnaderna som samhället ger familjen, Ävtaxeringsstatistiken kan man utläsa en tendens till minskade in-komstskUlnaderinom grappen barnfamiljer . är emellertidskillnaderna stora. Som en iUustration kan nämnas att en fjärdedel av alla bamfamUjeri år beräknas ha årsinkomster under ca ,, medan den fjärdedel av bamfamiljernasom har de högsta inkomsterna har årsinkomster över ca . För denförsta gruppen är medianinkomsten ca , och för den senare ca 67 000kr. Den fjärdedel av barnfamiljerna som har de högsta inkomsterna bar aUtså igenomsnitt ungefär så höga inkomster som den fjärdedel som har delägsta inkomsterna. Även om skatt och bidrag leder till att skiU-nadema i dendisponibla inkomsten är mindre, har dock de existerande inkomstskillnaderna påmånga sätt betydelse för familjernas levnadsvUl- koroch barnens uppväxtmiljö. Bostaden och den omgivande miljön är av väsentligbetydelse för välbefinnandet hos både barn och vuxna. Olika undersökningar harvisat att familjer med låga inkomster, särskilt mång-bamsfamUjer,genomsnittligt har sämre bostadsförhållanden än andra barnfamiljer. De är ocksåi större utsträckning än andra hänvisade tiU bostadsområdet även för sinfritidsaktivitet. Attde ekonomiska svårigheterna ibland blir övermäktiga för barnfamiljer med lågainkomster framgår av socialhjälpsstatistiken. Antalet barnfamiljer som uppbärsocialhjälp har ökat från ca 64 1969 till ca 75 1970, Enförälderfamiljeroch mångbarnsfamiljer är starkt överrepresenterade bland socialhjälpstagarna. Somframhålls i familjepolitiska kommitténs promemoria är bostadskostnaden i regelen tung post i en barnfamiljs ekonomi, Hushålls-budgetundersökningen visar attbostadskostnaderna i genomsnitt utgör ungefär en sj'ättedel av en barnfamiljstotala konsumtion. Bostadskostnadens andel av konsumtionen är högre dåfamiljen har låg inkomst. Ju lägre inkomsten är och ju högre bostadskostnadenär, desto mindre blir det över tiU föräldrarnas och barnens övriga angelägnautgifter. Bostadskostnaden är också en post i hushållsbudgeten sorn familjen pågrund av begränsade valmöjUgheter ofta har svårt att påverka. De relativt högahyrorna i nybyggda bostadshus kan också i många fall vara ett hinder förfamiljer som vill flytta till en rymligare och modernare bostad. Detär ett väsentligt intresse, inte minst för barnfamiljerna, att kommunerna som har det primära ansvaret för bostadsproduktionen medverkar tUl att hållabostadskostnaderna nere. En ökning av stödet till barnfamiljer med högahyreskostnader bör ses som ett komplement till de åtgärder kommunema i övrigtkan vidta. Bostadsvillkoreni det statliga bostadstillägget har i praktiken mycket begränsadbetydelse. Möjligheten att få ett större statligt bostadstiUägg genomflyttning tiU en större eller modernare lägenhet gäUer endast ca 23 000familjer, dvs, , av dem som uppbär bostadstillägg. Stimulansenför bamfamiljerna att skaffa sig bättre bostäder har alltmer kommit att liggai de kommunala hyresanknutna tilläggen. Det stora flertalet av de familjer somidag är trångbodda eller bor omodernt skulle sannolikt välja en bättre bostadom en sådan fanns att tUlgå och om inte utgifterna för den nya bostaden blevalltför betungande för familjens ekonomi. Ett ökat stöd tUl barnfamiljer med högaboendekostnader ser jag som ett verksamt medel att motverka kvarvarandetrångboddhet bland barnfamiljer i lägre inkomstlägen. Ett förr stärkt hyresanknutetstöd ger också barnfamiljer i lägre inkomstlägen, bättre möjligheter att flyttain i väl utrastade bostadsområden som erbjuder en god miljö. Motbakgrunden av det anförda, anser jag att en kraftig förstärkning avbostadstilläggen bör genomföras. Detta bör ske dels genom en förenkling ochökning av det statliga bostadstillägget, dels genom en kraftig förstärkning avde statsbidragsberättigande kommunala bostadstiU-läggen. Jag ansluter migsåledes till huvudlinjerna i familjepolitiska kommitténs arbetspromemoria. Vidberedningen av dessa frågor har jag samrått med chefen förinrikesdepartementet. Likaså har samråd skett med den särskUda interdepartementalaarbetsgruppen för låginkomstfrå-gor. Den närmare utformningen av förslagenanges i det följande. Detär angeläget att rätten till bostadstillägg bedöms efter en så aktuell inkomstsom möjligt och att det inkomstbegrepp som används vid bidragsprövningen gerett så långt möjligt rättvisande uttryck för familjens behov av stöd. Dennuvarande eftersläpningen i inkomstprövningen ger i vissa fall otillfredsställanderesultat. Det är emellertid också nödvändigt att se tiU att systemet inte Wiralltför invecklat och tungrott. Som jag nämnt pågår undersökningar rörandeinkomstprövningssystemet inom familjepoUtiska kommittén. Översynen avinkomstprövnings-reglerna torde också komma att beröra den skala som f. n.gäller för inkomstreduceringen av bostadstilläggen. Bedömningen av dessafrågor bör göras när kommittén slutfört och redovisat sina undersökningar. Bostadsstyrelsenhar i sin anslagsframställning för /73 berört frågan omutbetalningen av bostadstilläggen. Styrelsen vill få möjlighet att ändra tiUämpningsföreskrifternaså att utebliven hyresbetalning skall kunna utgöra tiUräckligtskäl för länsbostadsnämnden eller, efter dess bemyndigande, förmedlingsorganetatt besluta att annan betalningsmottagare än familjen utses. Även frågan omutbetalning av bostadstilläggen till hyresvärden har aktualiserats i framstäUningartill regeringen. Jagfinner det angeläget att familjepolitiska kommittén i samband med sin översynav bestämmelserna om bostadstilläggen ägnar uppmärksamhet åt hela frågan omsystemet för utbetalning av bostadstilläggen. Botsadsstyrelsens framställningjämte en inkommen skrivelse i frågan har överlämnats till kommittén. redovisat sitt uppdrag beträffande utbetalningsfrågan i dess helhetavser jag att efter remissbehandling återkomma härtiU med den nyssberörda frågan om inkomstprövningsreglerna. Ävenmånga låginkomsttagare utan barn har höga hyreskostnader i förhållande tillinkomsten. I familjepolitiska kommitténs uppdrag ingår att pröva möjligheternaatt utvidga bostadstilläggssystemet till låginkomsttagare utan barn. Jagräknar med att utredningsarbetet i denna del skall vara avslutat i sådan tidatt det skall finnas möjligheter att införa ett sådant stöd . Kostnademahärför torde preliminärt kunna uppskattas tiU i runt tal 100 milj. kr. Jagvill i detta sammanhang beröra den situation som i bidragshänseende uppkommernär något av barnen i en familj fyller . allm'ännabarnbidraget för detta barn upphör då från det följande kvartalsskiftet ochsamtidigt upphör bostadstilläggets statliga del, vad avser detta barn. Ombarnet studerar, börjar i stäUet att utgå ett allmänt studiebidrag med 100 kr.i månaden, dvs. samma belopp som barnbidraget räknat . Vidare harbarnet möjlighet att få del av de inkomst-och behovsprövade tUläggen inomstudiehjälpen. De av mig förordade nya granderna för bostadstUlägg aktualiserarvissa justeringar i fråga om de inkomst- och behovsprövade tiUäggen fr. o.m.nästa bugetår för att möjliggöra ökad samordning mellan de statliga bostadstUläggenoch studiehjälpen. Överväganden härom pågår inom utbildningsdepartementet.Förslag avses komma att redovisas vid nästa års vårriksdag. Jagvill först behandla frågan om en förenkling och förbättring av de statligabostadstilläggen. Vid det senasteundersökningstillfället () var det endast ca 23 000 bidragsberättigadefamiljer med två eller flera bam som inte redan uppfyllde bostadsviUkoren förhögsta statliga tillägg. av flerbarnsfamiljerna har redan en bostadsom uppfyller bostadsvillkoren. För dessa familjer har bostadsvillkoren ingenbetydelse i vart fall så länge de inte blir trångbodda genom att de får ettbarn till. Det statliga bostadstillägget fungerar för dem och för alla ettbarnsfamiljer närmast som ett inkomstprövat stöd utan bostadsvillkor. Deförstärkningar jag här förordar i fråga om de kommunala bostadstUläggen kommervidare att kraftigt öka de ekonomiska möjligheterna för barnfamiljerna i lägreinkomstlägen att skaffa sig moderna och tillräckligt rymliga lägenheter. Att de nuvarande statiigabostadstilläggen byggts upp kring trångboddhetsnormen medför att beloppen blirolika för det första och de följande barnen. Framför allt blir det tillkommandebeloppet för det fjärde barnet betydligt lägre än för andra, tredje och femtebarnet. Jag ansluter mig tillbedömningen i familjepolitiska kommitténs arbetspromemoria att det inte längrefinns tillräckliga skäl för att upprätthålla kraven på bostadens utrustningoch utrymme som villkor för delar av det statliga tUlägget, Jag ansluter migockså till bedömningen att det statliga tillägget (före inkomstprövning) börutgå med lika belopp per barn. Jag förordar att det statiigabostadstillägget utgår med , för varje barn. Därmed kommersamtliga familjer att få förbättringar, men framför allt kommer åtskiUiga flerbarnsfamUjeratt få betydligt höjda belopp. Följandesammanställning visar verkningarna före reducering med hänsyn tUl inkomsten avett enhetligt bostadstiUägg med , för varje barn jämfört mednuvarande tUlägg, Nuvarande tillägg kr, -f- 70 -h 10 grundbelopp mellantillägg högsta tillägg -1-125 + 65 -h 5 grundbelopp mellantillägg högsta tillägg -H80 -f]20 -t- 60 grundbelopp mellantillägg I mellantillägg II högsta tillägg 140 200 260 320 375 375 375 375 -f235 -fl75 -fll5 -t- 55 Av kommitténs arbetspromemoria framgår att den mindregrupp familjer som helt eller delvis inte uppfyller de krav på utrustningoch utrymme som krävs för högsta tUlägg genomsnittiigt har en sämre ekonomiskställning p. g. a. lägre inkomst och större barnantal än de familjer som harhögsta tillägg. Det av mig förordade systemet kommer i fråga om dessa famUjeratt i regel betyda en ökning med ca . för familjer med två ellertre barn och med . för familjer med fyra eller fem barn.Särskilt för familjer med fyra eUer flera barn kan alltså ökningarna bli relativtstora. För de familjer som tidigare hade högsta tiUägg blir bidragsökningenmindre. De här redovisade ändringarna av det statliga bostadstillägget börockså ses i sammanhang med de förbättringar jag i det följande kommer attförorda i fråga om de hyresanknutna kommunala tilläggen. Följande sammanställning visar bidragsbeloppen enligtinkomstprövningsreglerna för i olika inkomstlägen vid ett enhetligtstöd med , per bam och månad. faktisk årsinkomst för familj med hemmamake då bidraget upphör ca För familjer där båda makarna förvärvsarbetar och för enförälderfamiljerkan motsvarande inkomst ligga upp tiU . Kostnadernaför de ändringar av de statliga bostadstilläggen som här förordats beräknar jagtill ca 110 milj. kr. Jagövergår nu till att behandla frågan om de statsbidragsberättigande kommunalabostadstilläggen. Tyngdpunkteni försfärkningen av bostadsstödet bör enligt min mening läggas på denna del avbostadstilläggen vilken inom vissa gränser är direkt anknuten till familjensfaktiska bostadskostnad. Som anges i familjepolitiska kommitténsarbetspromemoria finns det tre faktorer som kan ändras i de nuvarandestatsbidragsreglerna för att man skaU nå detta syfte, nämUgen den procentandelav hyran som stödet utgår med, den nedre hyresgränsen samt den övre hyresgränsen. Jagansluter mig till kommitténs bedömning att förstärkningen bör få formen av delsen höjning av procentandelen, dels en uppräkning av de övre hyresgränserna. Jagförordar att den procentandel av hyran , som stödet utgårmed höjs från till , Det betyder en fördubbling av det kommunala bostadstiUäggetsbelopp för alla de familjer som har sådant tillägg enligt statsbidragsnormema.Statsbidragsberättigande kommunalt bostadstillägg kommer således att utgå med80 kr, för varje 100-tal kronor varmed hyran överstiger , upptill de övre hyresgränserna. Deövre hyresgränserna bör enligt min mening räknas upp väsentiigt för att i högregrad ta hänsyn tiU inflyttningshyrorna i nyproducerade lägenheter istorstäderna. Jag förordar att de övre hyresgränserna höjs tUl följande belopp. Familjestorlek Övre hyresgräns kr. 34 » 625 800 5eller flera barn 725 925 Följandesammanställning visar det statsbidragsberättigande kommunala bostadtiUäggetsmaximibelopp, dvs. de belopp som före reducering med hänsyn till inkomst kommeratt utgå till familjer med en hyra som uppgår tiU eller överstiger de nya övre hyresgränserna. del kommuner, bl. a. inom , utgår de kommunala bostadstilläggenför närvarande efter gynnsammare regler än de gäUande statsbidragsnormema.Självfallet bör de nya statsbidragsnormema inte vara något hinder förkommunerna att även i fortsättningen sj'älva lämna tiUägg utöver vad somföljer av statsbidragsvillkoren, om detta anses motiverat med hänsyn till delokala förhållandena. Utgående kommunalt bostadstillägg vid de övre hyresgränserna, max. Nuvarande Förslag Skillnad regler 5 eller flera barn H-150 -1-230 -1-290 Kostnadsökningenför den föreslagna förbättringen av det statsbidragsberättigande kommunala bostadstUläggetkan under förutsättning att alla kommuner tillämpar de nya normerna beräknas till ca 190 milj, kr, för helår. Härav faller med nuvarandestatsbidragsregler hälften eller ca 95 milj, kr, på kommunema, I likhet medfamiljepolitiska kommittén anser jag att kommunema bör kompenseras så attkostnadsökningen helt faller på staten. Kommittén har därvid pekat på möjlighetenatt göra detta t, ex, genom en avlastning av kommunala kostnader för barntiUsyn,För egen del anser jag att kompensationen tiU kommunerna bör ges formen avdels en höjning av statsbidraget till kommunala bostadstUlägg från ,dels en höjning av statsbidragen till kommunernas kostnader för driften avdaghem och fritidshem. Det statliga driftbidraget för daghem bör höjas frän , tiU , per plats och för fritidshem från , till 2 000kr, per plats. Jagansluter mig till bedömningen i familjepolitiska kommitténs promemoria att ettslopande av bostadsvillkoren i det statliga bostadstUl-lägget också bör medföraatt man avskaffar de krav på utrustning och utrymme som gäller för kommunalttUlägg, Till de skäl kommittén anfört härför kan fogas följande. Undersenare år har bostadsproducenterna visat ökat intresse för bostäder medflexibla planlösningar dvs, lägenheter med möjlighet att ändra rumsantalet påen given yta. Det finns anledning att räkna med att det kommer attbli ett ökat utbud av lägenheter med anpassbara planlösningar. Denna utvecklinghar betydelse för möjligheterna att tiUämpa trångboddhetsnormen vidbidragsprövningen. Vissa hushåll kan tänkas föredra planlösningar som ledertill formell trångboddhet medan andra kan vara reellt trångbodda trots att formelltrångboddhet inte finns. anfört aktualiserar ett slopande av standardkraven även för dekommunala tilläggen frågan om eventuellt missbruk t, ex, i form av höga bulvanhyror.De förordade övre hyresgränserna är avsedda att inrymma de hyresnivåer somblir aktuella för nyproducerade lägenheter i storstadsområdena.Bostadskostnaderna kan emellertid variera betydligt beroende på byggnadsår ochort. Höjningen av de övre hyresgränserna är inte avsedd att leda tUl enutrymmesstandard, som väsentUgtöverstiger de normer som gäller för bostadsbyggnadsplaneringen enligt beslutav riksdag. Med hänsyn tiU den kraftiga höjningen av såväl bidragsandelensom hyresgränserna bör förmedlingsorganet ha möjlighet att i bidragshänseenderäkna med en lägre hyra än den uppgivna i de faU där den uppgivna hyran bedömssom oskäligt hög med hänsyn tiU barnantal och hyresläget på orten för jämförligbostad eller för bostad som överensstämmer med nämnda utrymmesnormer. Eftersomdetta familjestöd endast tar sUite på bam under samt studerande upp tiU20 år bör förmedlingsorganets nuvarande möjligheter att r'äk-na med enreducerad bidragsberättigande hyra i de fall då del av lägenhet disponeras avannan 'även kutma tiUämpas betr'äffande släktingar. Det ankommer påbostadsstyrelsen att meddela närmare anvisningar i dessa frågor. Sammanfattningsvisförordar jag alltså att bostadstilläggen förstärks på följande s'ätt. Detstatliga bostadstUlägget görs om tiU ett enhetligt stöd med , per månadför varje bam. Statsbidragsberättigande kommunala bostadstUlägg utgår med 80 %av den del av hyran som överstiger , upp till en hyra på 650kr, för familjer med ett eller två barn, , förfamiljer med tre eller fyra barn och , för familjer med femeller flera barn. Kommunerna bör kompenseras för sina kostnader dels genom höjningav statsbidraget tUl de kommunala bostadstilläggen, dels genom höjning avstatsbidragen tiU driften av daghem och fritidshem. Avföljande sammanstäUning framgår för vissa inkomstlägen de sammanlagda bostadstiUäggensnya belopp efter antal barn och hyra om de Hyra kr./mån. 75 (+15) 235 (-f 125) 275 ( + 165) 275 (+165) 275 (+165) 115 (-1-115) 155 ( + 155) 155 (+155) 155 (+155) 150(-f-10) 310(-H20) 350 (+160) 350 ( + 160) 350 (+160) 30 (-M0) 190 ( + 120) 230 (+160) 230 ( + 160) 230 (+160) 10 (+ 10) 50 (+ 50) 50 (+ 50) 50 (+ 50) 225 (-(- 5) 385 (+ 85) 465 (+155) 545 (+235) 545 (+235) 105 (-{ 5) 265 (+ 85) 345 ( + 155) 425 (+235) 425 (+235) 85 (+ 85) 165 ( + 155) 245 ( + 235) 245 ( + 235) 300 (-1-60) 460 ( + 140) 540 ( + 210) 620 ( + 290) 620 (+290) 180 (-1-60) 340 ( + 140) 420 (+210) 500 (+290) 500 (+290) 160 ( + 140) 240 (+210) 320 (+290) 320 (+290) 375 (-f 55) 535(+135) 615 (+175) 695 ( + 245) 775 (+325) 255 (-f 55) 415 (+135) 495 (+175) 575 (+245) 655 (+325) 75 (-1-55) 235 (+135) 315 (+175) 395 ( + 245) 475 ( + 325) avmig förordade förändringarna genomförs. Inom parentes anges ökningen av det sammaiUagdastödet i förhållande tiU nuvarande regler för familjer som uppfyller de bostadsvUUcorsom nu gäller. Sammanfattningsviskan ifråga om familjer med relativt höga hyror . eller mera konstateras följande. Ettbarnsfamiljer med inkomster , per årfår genom de förstärkningar jag förordat , i ökat stöd.Detsamma gäller tvåbarnsfamiljer med inkomster under ca , . Förtre-barnsfamiljer med inkomster . blir bidragsökningarnaca , . För famUjer med fyra eller fem barn och högabostadskostnader kan förbättringarna uppgå tUl ca , . Somjag tidigare nämnt beräknas kostnadsökningarna för de förordadeförstärkningarna av bostadsstödet uppgå till ca 110 milj, kr, för de statiiga tUläggenoch ca 190 milj, kr, för de kommunala tilläggen eller sammanlagt ca 300 milj,kr, räknat . Genom uppräkningen av statsbidragsandelen för dekommunala bostadstUläggen och genom höjningen av statsbidragen till daghem ochfritidshem kommer hela kostnadsökningen att faUa på staten. Deförordade förbättringarna av bostadstilläggen bör träda i kraft den 1 april1972, Höjningarna av de kommunala bostadstUläggen är beroende av särskildakommunala beslut. De höjningar av statsbidragen som förordas för att kompenserakommunernas kostnadsökningar bör emellertid gälla redan från den 1 januari1972, Anslagsbehovetför bostadstilläggen under innevarande budgetår beräknas öka med 65 milj, kr.De höjda statsbidragen tUl daghem och fritidshem, som kan beräknaskosta 65 milj, kr,, kommer i enlighet med bidragsbestämmelserna att utbetalasförsta gången och påverkar därför anslagsbehovetförst under /73, Medhänvisning till vad jag anfört i det föregående hemställer jag, att Kungl, Maj:tföreslår att 1) godkänna de av mig förordade ändringarna i grandernaför statiigt bostadstillägg för barnfamiljer, 2) godkänna de av mig förordade ändringarna i grandernaför statsbidrag till kommunala bostadstiUägg för bamfamUjer, 3) godkänna de av mig förordade ändringarna igrunderna för statsbidrag till daghem och fritidshem, 4) till Bostadstillägg för barnfamiljer m. m. på tiUäggsstatI tUl riksstatenför /72 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Kungl, Höghet Kronprinsen-Regenten att tillriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga till detta protokollutvisar. GäUande bestämmelser m, m, 3 ESSELTETRYCK, 1971 712213