prop · FU0342 · 1971-12-31 00:00:00 — Majits proposition nr 1971 Prop. KungLMaj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1964: 63) omkommunal beredskap; given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver civUärenden, föreslå all bifalla det förslag om vars avlåtande lillriksdagen föredragande departementschefen hemslälll. Ipropositionen föreslås lagändring som gör det möjUgl alt bestämma statsbidragvid , som sker första gången, med hänsyn tUl enschablonmässigt beräknad kostnad för planläggningen i stället för som f. n.efter utredning om den verkliga kostnaden. Lag om ändring i lagen (1964: 63) om beredskap Härigenomförordnas, atl 16 § lagen (1964: 63) om beredskap skaU ha nedanangivna lydelse. Har kommunjämUkt 7 § upprättat särskild plan, som godkänts av , ägerkommunen erhålla statsbidrag eller den större del av planlägg-ningskostnadensbelopp som Konungen medgiver, allt i den mån kostnaden kan anses skälig. Harkommun jämlikt 7 § upprättat särskild plan, som godkänts av ,äger kommunen erhåUa statsbidrag eller den större del av planlägg-ningskoslnadensbelopp som Konungen medgiver, aUt i den mån kostnaden kan anses skälig. Närplan första gången upprättas, skall planläggningskostnaden beräknas eftergrunder som Konungen fastställer. Kommunen äger dock erhålla statsbidragenligt första punkten, om kommunen gör framställning därom till länsstyrelseninom från den dag då kommunen fick del av förordnandet omplanläggningen. Deima lag träder i krafl dagen efter den, då lagen enligtdärå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Utdragav protokollet över civilärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådetpå . Närvarande:Statsministern , ministem för utrikes ärendena , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om schablonmässig beräkning avstatsbidraget för kostnad för och anför. Ilagen (1964: 63) om beredskap (ändrad 1966: 104) regleras kommunemasuppgifter under civilförsvarsberedskap, skyldigheten för kommun all planläggaoch vidta andra förberedelser avseende den kommunala beredskapen samtorganisationen och finansieringen av verksamheten. Enligt7 § första stycket lagen om beredskap åligger det kommun all efterförordnande av upprätta och anta särskild plan med redovisningav kommunens beredskapsförberedelser saml underställa planen förgodkännande. äger, enligt paragrafens andra stycke, under vissförutsättning förordna om revision av kommunala beredskapsplaner. För kommunskostnad för upprättande av plan som godkänts av utgår enligt 16 §samma lag statsbidrag av skälig planläggningskostnad. Maj:t kandock bestämma atl bidrag skall utgå med större del av skälig kostnad än 90 %.Rätlen lill statsbidrag för kostnader för beredskapsplan är alltså - ifråga om både plan som upprättas första gången och revision av plan - beroendeav om förordnat alt planen skall redovisas till förgodkännande. Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:l åt alt låta verkställa provplanläggning av den kommunala beredskapen.Enligt beslutet fick riksnämnden i uppgift bl. a. all senast den 1 juni 1970inkomma tiU Kungl. Maj:l med en beräkning av stalsbidragskoslnaderna för genomförandeoch vidmakthållande av en . a. undersöka möjligheterna atl med bibehållen bidragsnivå utge påschablonmässiga grunder beräknade statsbidrag för kommunernas planläggningskoslnader. Riksnämndenserfarenheter och förslag med anledning av den verkställda provplanläggningenhar redovisats i nänmdens promemoria den 20maj 1970 »Provplanläggning av den kommunala beredskapen 1968-1970». I fråga om gmndemaför statsbidragen anför riksnämnden i promemorian all nuvarande ordning enligtvilken bidrag utgår för de verkliga kostnadema i den mån dessa är skäliga -vilken ordning förulsätler all kostnaderna för olika delplaner och göromålanges noggrant - fört med sig vissa problem. Den ganska omfattande tids- ochkostnadsredovisning som är nödvändig har sålunda i många provplanlägg-ningskommunervarit besvärande för den planläggande personalen. Det för en kommun i regelomfattande blankellmalerialel har senare måst granskas av som haratt bedöma skäligheten av de redovisade kostnadema. Viss granskning avuppgifter har slutligen skett i riksnämnden i samband med medelsfördelningen.En övergång till elt syslem med schablonmässigt beräknade statsbidrag skullemedföra administrativa vinster, låt vara atl storleken av dessa inle kanbestämmas närmare. Schablonmässigt beräknade statsbidrag skulle med hänsyn tilldel anförda vara alt föredra. En ytterligare fördel med ell sådant syslem ärall del lorde vara ägnat att underlätta olika statliga organs planerings- och budgeteringsarbelenoch därvid ge dem möjlighet all med större säkerhet än tidigare anvisa medelför viss önskad beredskapsplanläggning. Slutligen kan kommunernas uppläggningoch genomförande av planläggningsarbetet väntas få en rationell inriktning om ellsyslem med schablonbidrag Införs. En förutsättning för övergång till ettsystem med schablonersättningar är dock enligt riksnämnden alt delta får enrättvis och för kommunerna tillräckligt attraktiv utformning. Riksnämndenhar gjort vissa undersökningar av vilka faktorer som påverkar planläggningskostnadema.Nämnden har därvid inle funnit något samband med kommunens beredskapsslruklureller liknande faktorer. Den enda faktor som nämnden funnit vara av betydelseär kommunens invånarantal i fredstid. Nämnden redovisar ettförslag tiU 90-procentigl schablonbidrag grundat på en koslnadsprognos församtliga kommuner i landet som ännu inte genomfört planläggningen.Totalkostnaderna torde enligt nämnden ha kunnat beräknas med ganska hög grad avsannolikhet. För enskUda kommuner kan dock relativt stora avvikelser från deberäknade kostnaderna förekomma. De i förslagel upptagna schablonbidragen kansålunda för av kommunema väntas motsvara av kommunemasfaktiska planläggningskoslnader, medan bidragen för av kommunema kanväntas undersliga av nämnda kostnader. Med hänsyn lill del sagda börenligt nämndens mening kommun, som anmäler önskemål därom , kunnafå ersättning med lägst av redovisad verklig kostnad som är skälig i släUetför schablonersättning. Med de schablonbidrag som riksnämnden föreslår ansersig emellertid nämnden ha skäl anta att kommunerna allmänt godtar schablonersättningar. Riksnämndenframhåller att det i och för sig från administrativ synpunkt skulle varaönskvärt att också statsbidrag lUl revision av kommunala beredskapsplanerkunde beslämmas enligt schablonmässiga grunder. Nämnden har dock funnit delomöjligt alt utarbeta någon schablonregel som tUlgodoser rimliga anspråk påskälighet då det gäller all bestämma storleken av statsbidrag för planrevision.Därför förordar nämnden alt i fråga om statsbidrag liU kostnader förplanrevision gäUande bidragsordning skall tiUämpas. Riksnämndenföreslår på grund av det anförda all statsbidrag till kommunerna förberedskapsplan, som upprättas första gången, skall ulgå med ettschablonmässigt beräknat belopp. Dock skall enligt förslaget kommun hamöjlighet alt, inom efter det kommunen mottagitplanläggningsförordnande, tUl anmäla önskemål om ersättning förverklig kostnad. promemoria har efter remiss yttranden avgelts av civUförsvarsstyrelsen,, statens vägverk, , transporlnämnden, ,centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden, , statens jordbruksnämnd,, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, statens valtenfaUs-verk,länsstyrelserna i , , , , Göteborgsoch och samt . Av remissinstansemauttalar sig , , överstyrelsen förekonomiskt försvar, vattenfallsverket, samtliga länsstyrelser ochkommunförbundet direkt för riksnämndens förslag om schablonmässigt beräknadestatsbidrag. Övriga remissinstanser har ingen erinran mot förslaget. I den månremissinstanserna motiverar sin ståndpunkt sker det i aUmänhet genomåberopande av samma skäl som riks-nämnden anfört. i Stockholmslän anför för sin del. Systemetmed schablonersättning är administrativt enkelt och kommer tveklöst altreducera administrationskostnaderna. Det torde inle vara möjligt all med foghävda atl schablonersällning skulle vara ofördelaktig för staten genom all denskulle leda lill onödigt höga kostnader. Alt bedöma vad som kan anses varaskälig kostnad för en viss planläggning är en utomordentligt svår uppgifteftersom del inle finns några säkra kriterier. Det lorde inle finnas någotdirekt samband mellan kostnaden för planläggningen och planens kvalitet. I defall schablonersällning skulle visa sig ofördelaktig för en kommun behöver delladärför inle återspeglas i planen. Planens kvaUtet torde huvudsakligen hänga sammanmed planläggningsledarens kvalitet. Med hänsyn härtUl viU länsstyrelsenförorda del föreslagna systemet med schablonersättningar. Länsstyrelsenifrågasätter dock om inle den föreslagna frislen om en månad är alltför kort.Länsstyrelsen bör möjligen liUäggas befogenhet att förlänga frislen . Därigenom bereds kommunen bättre möjlighet alt överblicka vilketalternativ som är fördelaktigast. Vidplanläggningen av den kommunala beredskapen är del angelägel all sådana metoderanvänds alt personal och andra resurser inle tas i anspråk i onödan. Den avriksnämnden nu avslutade provplanläggningen har genomförts med bl. a. della målför ögonen. Därvid har bland åtskilliga andra sätt att görarationaliseringsvinster visats på möjligheten alt förenkla förfarandet i frågaom kommunernas statsbidrag. Jag delar riksnämndens och samtligaremissinstansers uppfattning alt rationaliseringsvinster kan göras omstatsbidragen, när plan upprättas första gången, fastställs på gmndval av enschablonmässig beräkning av kommunernas kostnader i stället för som f. n.efter utredning i varje särskUl faU av kommunernas faktiska kostnad. Möjlighetbör därför öppnas att tiUämpa en sådan ordning. Härför krävs ändring ibestämmelserna om statsbidrag för planläggningskostnader i 16 § lagen omkommunal beredskap, enligt vUkel lagmm statsbidraget skaU utgöra viss del - eUer mer - av kommunens kostnad, i den mån den är skälig. Som riksnämndenulan gensaga från remissinstansema anfört bör emellertid kommun som viU hastatsbidrag på gmndval av sina faktiska kostnader fortfarande ha rätt tiU del.Av praktiska skäl bör dock krävas alt kommunen från delkommunen fått del av planläggnings-förordnandet gör framstäUning härom. Delbör ankomma på Kungl. Maj:t alt fastställa grunder för beräkningen avstatsbidraget för de fall sådant inte skall ulgå på grundval av de faktiskakostnaderna. Under förutsättning all slalsmaklema godtar den ordning som jagförordat , avser jag att föreslå Kungl. Maj:t att fastställa sådana grunder ihuvudsaklig överensstämmelse med det förslag härom som riksnämnden utarbetatoch som i allt väsentligt lämnats ulan erinran av remissinstanserna. Lagändringenbör träda i krafl möjligt. Underåberopande av del anförda hemställer jag all Kungl. altantaga inom civUdepartementet upprättat förslag tUl lag om ändring i lagen(1964: 63) om beredskap. MedbifaU liU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga lill detta protokoll utvisar.