prop · FU0323 · 1971-12-31 00:00:00 — Också såvitt avser utbildningens utformningoch innehåll bör det ankomma på institutet att på grundval av föreliggande förslagoch de synpunkter som framkommit under remissbehandlingen svara fördetaljplanering och fastsläUande av kursplaner samt all fortlöpande följautvecklingen och föranstalta om erforderliga förändringar. Utbildningeni förelagshälsovård för sjuksköterskor föreslås omfatta två terminer om vardera20 veckor. Första terminen skall enligt förslaget utgöras av andra terminen avvidareutbUdningen till sjuksköterska inomöppen hälso- och sjukvård, föregången av en särskild Ivåveckors introduktionskursi socialmedicin och hälsoundervisning för de elever som inte genomgått denförsta terminen av nämnda vidareutbildning. Andra terminen skall innehållasärskild utbildning i förelagshälsovård, förlagd till arbetsmedicinskainstitutet och innefattande åtta veckors teoretisk och tolv veckors praktiskutbildning. Jag delar socialstyrelsensuppfattning all benämningen sjuksköterskor i förelagshälsovård är all föredrasom yrkesbenämning för de sjuksköterskor som är verksamma inomföretagshälsovården. I fråga om UtbUdningens uppläggning har socialstyrelsenpekat på behovet av att vissa moment i den föreslagna utbildningen vid arbetsmedicinskainstitutet samordnas med vidareutbildningen av sjuksköterskor i öppen hälso-och sjukvård. Även har pekat på behovet av samordning mellande två utbildningsgångama. Del får ankomma på arbetsmedicinska institutet att isamråd med och göra den överarbetning avkursplanerna som behövs för alt undvika dubbleringar i kursinnehållet. a. påpekat är det av flera skäl angelägel atl kapacitetenför vidareutbildning av sjuksköterskor inom öppen hälso-och sjukvård utökas.Jag har erfarit att arbete pågår inom för all åstadkomma enviss sådan utvidgning. När del gäller utbildningen vid arbetsmedicinskainstitutet är det sannolikt att eleverna i storutsträckning kommer all rekryteras bland de sjuksköterskor som redan nu äryrkesverksamma bl. a. inom förelagshälsovården men saknar särskild utbildning härför.Den nya utbildningen för verksamhet inom företagshälsovården torde därförunder den första liden inle komma att i någon större omfattning ta i anspråk kapacitetenför vidareutbildningen av sjuksköterskor inom den öppna vården. Jag utgår från atlarbetsmedicinska institutet med berörda instanser lar upp även de frågor somgäller den kapacitetsmässiga samordningen av UtbUdningen vid institutei med vidareutbUdningenoch den särskilda introduktionskursen. Institutets förslag tillutbildning i ergonomi för tekniska planerare m.fl. och i arbetshygienför.personal vid yrkesinspektionen föranleder ingen erinran från min sida. Motbakgrand av det i prop. 1971: 22 föreslagna arbelsgivarbidragel lillkostnaderna för bl. a. arbetsmedicinska inslilulels verksamhet kan jag anslutamig till institutets förslag atl den här berörda utbildningsverksamheten vidinstitutet bör vara avgiftsfri för elevema. Beträffandeekonomiska förmåner föreslår arbetsmedicinska inslilulelalt läkarna erhåller stipendium med . för utbUdningens teoretiska delmedan ds förutsätts uppbära lön från företaget under den praktiskatjänstgöringen. För de blivande skyddsingenjörer, som vid intagning tiU utbildningen har anstäUning vidföretag, förutsätts att de uppbär lön därifrån under hela utbildningstiden.Övriga ingenjörer föreslås få stipendium med . för utbildningensteoretiska delar. Institutet utgår från att de under industripraktiken fårviss lön. I fråga om dc blivande företagssköterskorna föreslår inslilulel att sludiemedelsförordhingengörs tillämplig även på den särskilda utbildningen i företagshälsovård.Institutet förutsätter, alt Svenska landstingsförbundets rekommendation tililandstingen rörande studiebidrag och ersättning lUl elever inom vårdyrkesområdelskall till-lämpas samt atl del företag, där sköterskan fuUgör praktiskutbildning, skaU betala praklikantersätlning. Jagdelar institutets uppfattning att den praktiska utbildningen av de iföretagshälsovården deltagande personalkategorierna bör förläggas till förelagshälsovårdsenhetvid företag eller vid förelagshälsovårdscentral så alt de får praktiskerfarenhet av arbetsförhållandena inom det område där de skall fullgöra sinauppgifter. Med hänsyn härtill finner jag det naturligt atl erforderliga praklikmöjligheleri form av särskilda tjänster ställs till förfogande av näringslivet. Den nya företagshälsovårdsdelegalionenbör här kunna fylla en viktig funktion som kontaktorgan mellan institutet ochnäringslivet. De här aktuella tjänsterna bör i princip bygga på elt arbelsmässiglbehov. Det innebär också all läkarna, ingenjörerna och sjuksköterskorna kommer atlulföra en arbetsprestation som kommer resp. företag lill godo. Del.liggerdärför i sakens natur all dessa tjänster avlönas av företagen resp. förelagshälsovårdscenlralerna.Förslagel om särskilda handledararvodin under den praktiska delen av utbildningenkan jag inle biträda. Ettgenomförande av arbetsmedicinska institutets förslag om statliga stipendier lUlvissa elevgrupper skulle innebära ell avsleg från de principer som tUlämpasinom övrig utbildning. Jag är därför inle beredd all tillstyrka institutetsförslag i denna del. Frågan bör kunna lösas genom överenskommelse med dearbetsgivare hos vilka tjänstgöring i förelagshälsovård skall ske. förslag vill jag emellertid förorda all kursdeltagarna får vissersättning för rese- och övernatlningskoslna-deri samband med bevistande av utbUdningensteoretiska delar. Utbildningskapacitetenvid arbetsmedicinska institutet avses enligt huvudalternativet omfatta 45läkare, 50 ingenjörer och 60 sjuksköterskor varliU kommer bl. a.kurserna i ergonomi och yrkeshygien. Remissinstanserna har i huvudsak anslutitsig tiU delta alternativ. har dockförordat en större utbildningskapacitet när det gäUer skyddsingenjörerna. Förmin del förordar jag att del föreslagna utbildningsprogrammets huvudalternativgenomförs. Utbyggnaden av institutets utbildningsverksamhet har redan kommitigång. Enligt vad jag inhämtat kommer 17 förelagsläkare, 24 skyddsingenjöreroch 60 sjuksköterskor all utbildas vid institutet under innevarande budgetår.Dessutom kommer utbild- ningen atl påbörjas för ytterligare 18 läkare. Jag bedömerdärför möjligheterna goda för institutet att redan under nästa budgetårgenomföra det föreslagna årliga utbildningsprogrammet i sin helhet. Jag kommeri del följande alt förorda att institutet får de resurser som behövs härför.Sedan närmare erfarenhet vunnits av det här föreslagna utbildningsprogrammetkan det finnas anledning atl på nytt pröva frågan om utbildningskapacitetensomfattning. Vidremissbehandlingen har framhållits behovet av dels utbildning av redan verksam företagshälsovårdspersonalsom inle har någon särskild utbildning på området och dels fortbildning avtidigare specialutbildad personal för all vidmakthålla och komplettera erhållnayrkeskunskaper. Jag delar remissinstansernas uppfattning och finner detangeläget atl främst provinsialläkare och andra läkare inom den offentligaöppna vården, som även skall svara för viss företagshälsovård, får tillfälleall komplettera sin tidigare utbildning. Jag avser all efter ytterligare övervägandenåterkomma till denna fråga i annat sammanhang. TUlkomsten av arbetsmedicinska institutet innebaren samordning och betydande förstärkning av resurserna för utredning, forskningoch undervisning på arbetarskyddets område. Institutet, som redan från börjandimensionerades för viss undervisningskapacilel, förfogade vid tUlkomsten över90 tjänster. För innevarande budgetår disponerar institutet över 119 tjänster,varav 3 professorer och 11 laboratorer. För institutet tiUämpas enanslagskonstruktion som möjliggör en utvidgning av den utredningsverksamhet somsker på uppdrag av myndigheter, organisationer, företag m. fl. oberoende av medelstilldalningenöver statsbudgeten. Den i annat sammanhang föreslagna arbetarskyddsfondenkommer att ge möjlighet till avsevärt vidgade insatser för forskning, utbildningoch information på arbetarskyddets område och får därigenom stor betydelse ävenför arbetsmedicinska institutets verksamhet. För allkunna genomföra del av mig förordade utbildningsprogrammet under nästa budgetårbehöver institutet få ökade personella och övriga resurser. Jag anser det ävenangelägel alt institutets möjligheter all ulföra angelägna forsknings- ochutredningsprojekt kan utökas. Vid min bedömning av behovet av ytterligareresurser har jag bl. a. tagit hänsyn tUl institutets nuvarande undervisningskapacileloch den undervisningsvolym som behövs för alt genomföra utbildningsprogrammet.Jag anser det vara önskvärt att institutets professorer och laboratorer vidsidan av undervisningsarbetet i så stor utsträckning som möjligt ägnar sig åtforsknings- och utredningsarbete. Jag har därför vid beräkningen avpersonaltillskottet förutsatt alt även viss övrig personal deltar i del direktaundervisningsarbetet. Härigenom möjliggörs en önskvärd integrering avundervisningen i institutets övriga verksamhet. Huvuddelenav de personalförsiärkningar som jag i det följande beräknar medel formotiveras främst av. inslilulels utvidgade utbildningsverksamhet. Eftersom denpersonal som medverkar i undervisningsarbetet förutsätts delta även iinstitutets övriga verksamhet, utgör de föreslagna förstärkningama emeUertidäven ett lillskolt tiU institutets forsknings- och utredningskapacilet. Jagförordar följande personalförsiärkningar vid institutet. Institutetsadministrativa byrå bör förslärkas med en inslraktionsskölerska, som skall ledautbildningen av sjuksköterskor, samt vidare med en kurssekre-rare, ett biträdeoch en expeditionsvakt. Den medicinska avdelningen bör tUlföras ytterligare enläkare med yrkesmedicinsk inriktning för alt förstärka avdelningens forsknings-och undervisningskapacilel. Avdelningens yrkesdermalologiska sektion börtillföras en laboratorieläkare. Jag beräknar medel härför liksom för enavdelningsingenjör som skall svara för skötseln m. m. av apparatur. Detär angelägel alt den tekniska avdelningen kompletteras med expertis för bullerbekämpandeåtgärder saml för ventilationsfrågor. Jag beräknar medel för en laborator, enförste forskningsingenjör och ett biträde. På grand av den storaarbetsbelastningen i fråga om såväl forsknings- och utredningsverksamhet somundervisning är del nödvändigt all institutets arbetsfysiologiska avdelning tiUförsytterligare en läkare med arbelsfysiologisk inriktning, en laboralorieläkareoch en förste forskningsingenjör. Vidare behövs en laboratorieassistent. Jag beräknarmedel härför. Institutetsarbetspsykologiska avdelning bör förslärkas och jag beräknar medel förytterligare en biträdande psykolog. Jag beräknar även medel för tre extra laboralorieläkartjänslerbl. a. för medverkan vid vissa hälsoundersökningar. Innehavarna av dessatjänster avses få möjlighet att delta i institutets förelagsläkarutbildning.Vid beräkningen av institutets kostnader för uppdragsverksamhet har jag vidareräknat med all en avdelningsingenjör vid den kemiska avdelningen saml ytterligaretvå avdelningsingenjörer vid den tekniska avdelningen kommer alt anställas. Sammanfattningsvisberäknar jag medel för en personalförslärkning med 21 tjänster vid institutet. Hämtöverberäknar jag ytterligare medel för lärarpersonal utanför institutet samt medelför anordnande av kurser i socialmedicin. Vidare har jag beräknat ytterligaremedel för inköp av vetenskaplig apparatur m. m. Medhänvisning lill sammanställningen på s. 29 beräknar jag anslaget lUl 10 255 000kr. Jaghemställer, all Kungl. alltill för /72 under femte huvudtitelnanvisa ell förslagsanslag av . 1971: 23 43 Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen alt tUl skaU avlålasproposition av den lydelse bilaga tiU detta protokoll utvisar. Socialstyrelsensförslag om företagshälsovårdens läkarresurser 1o Företagshälsovårdensmålsättning och organisation 32