prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Under anslaget anvisasstatens bidrag till skördeskadefonden. Medlen används för att bestrida ersättningarför skördeskador. Statsbidrag tillskördeskadefonden utgick under budgetåren 1963/64 1968/69 med 15 milj. kr. menhöjdes tUl 30 milj. kr. Jordbrukets tillskott till skördeskadefondenbibehölls emellertid oförändrat vid 15 mUj. Statsbidraget beräknas /72 tUl ett oförändrat belopp av 30 mUj. Anslaget bör föras uppmed oförändrat 30 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag tillpermanent skördeskadeskydd för /72 anvisa ett anslag av . Administration av permanentskördeskadeskydd m. m. 1969/70 Utgift '9 834 000 1970/71 Anslag 10 400 000 1971/72Förslag 12 453 000 1 Del av anslaget Kostnader i samband medpermanent skördeskadeskydd. ärhuvudmyndighet för det permanenta skördeskadeskyddet. Skördeskadeskyddetskansli är knutet till . Under anslaget anvisas medelsora disponeras av för att bekosta de objektivaskördeuppskattningarna, skördeskadeskyddets tekniska administration samtlantbrukets företagsregister och därmed samordnad statistikproduktion. 1970/71 Beräknadändring 1971 /72 6 300 000 + 182 000 + 82 000 1 027 000 + 263 000 +61 000 Lantbrukets företagsregisteroch därmed samordnad statistikproduktion 3 073 000 10 400 000 + 1 910 000 + 2 053 000 För /72beräknas medelsbehovet för de objektiva skördeuppskattningarna,skördeskadeskyddets tekniska administration samt för lantbruketsföretagsregister och därmed samordnad statistikproduktion till sammanlagt . I ökningen ingår lÖne-och prisomräkning vid befintlig organisation med . samt andrakostnadsökningar av automatisk karaktär med , varav 1 607 000 kr.hänför sig till kostnadsförändringar i enlighet med tidigare beslutadutvidgning av uppgiftsinsamlingen till lantbruksregistret . För övrigakostnadsförändringar beräknas . Beträffande de objektivaskördeuppskattningarna har förutsatts att antalet provytegårdar liksomprovtagningens omfattning blir oförändrad under nästa budgetår. För enförstärkning av resurserna för utrustning och förbrukningsmateriel behövs . Skördeskadeskyddetstekniska administration bör få oförändrad omfattning och utformning.Föreslagna ökningar, utöver löne- och prisomräkning, syftar till enförstärkning av utredningsresurserna med . 1971:1 Bilaga 11 38 För lantbruketsföretagsregister och därmed samordnad statistikproduktion bör en ökning skemed . Av beloppet utgör . kostnader i samband med 1971års lantbruksräkning, . uppräkning av löpande produktionskostnader förlantbruksregistret, . kostnader för inordnande avspecialundersökningar i marsundersökningen och . kostnader förutvidgad information kring skördeskadeskyddet och lantbruksregistret. Uppgiftsinsamlingen beträffande arbetskraftenföreslås fr. o. m. 1972 omfatta även brukningsenheter med 210 ha åker. Dennautökning väntas för övrigt kunna genomföras i anslutning till enmed särskilda medel bekostad specialundersökning. Det är angeläget för destatliga rationaliseringsorganen att erhålla uppgifter om arbetskraften ävenpå mindre gårdar. Även i andra sammanhang har frågan om en komplett redovisningaktualiserats. Detta är för övrigt den enda återkommande uppgift till lantbrukets företagsregister som f. nskaU lämnas av endast vissa lantbrukare. Kostnaden för utökningen beräknastill . Utökningen medför ett ökat anslagsbehov först fr. o. /73. För planering av verksamheten är det dock nödvändigt attett beslut fattas . D epartem entsch ef en Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag medelsbehovet för objektivaskördeuppskattningar, skördeskadeskyddets tekniska administration samtlantbrukets företagsregister och därmed samordnad statistikproduktion tUl sammanlagt12 . Jag har därvid räknat med medel för kostnader i samband med 1971års lantbruksräkning, uppräkning av löpande produktionskostnader förlantbruksregistret och kostnader för inordnande av specialundersökningar imarsundersökningen. Jag delar centralbyråns mening i fråga om utvidgning avuppgiftsinsamlingen beträffande arbetskraften. Vid anslagsberäkningen har jag även räknat meden förstärkning av utredningsresurserna. Sammanlagt kommer för nästa budgetårca 1 milj. kr. att stå till förfogande för utrednings- och utvecklingsarbete beträffandeskördeuppskattningarna och skördeskadeskyddet. , somär knuten till , har till uppgift att kontinuerligteffektivisera och förbättra verksamheten. Jag räknar med att nämnden med deresurser som den sålunda disponerar skall kunna genomföra erforderligaförbättringar av skyddet. Någon särskild utredning vid sidan av nämndensverksamhet, varom önskemål framförts, anser jag därför inte motiverad. lag hemställer, att Kungl. att till Administrationav permanent skördeskadeskydd m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . 1969/70Utgift 5 846 204 1970/71 Anslag 6 021000 1971/72Förslag 6 504 000 har tUl uppgift att ledade statliga åtgärderna för att främja det enskilda skogsbruket. Styrelsen ärcentralt organ för skogsvårdsstyrelsernasverksamhet och central myndighet för skoglig yrkesutbildning samtvirkesmätning och skogsstatistik. leds av en styrelse.Chef för styrelsen är en generaldirektör. Inom styrelsen finns två skogsbyråer, en administrativ byrå samten avdelning för yrkesutbildning och en för virkesmätning ochstatistik. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser Därav engångsutgifter Provmätningar Lönekostnadspålägg 3 869 000 17 000 210 000 (10 000) 478 000 584 000 (29 000) 13 000 885 000 + + ( + + + - 22 000 + 2000 + 23 000 (-) + 23 000 + 423 000 (+ 44 000) + 1000 + 33 000 Inkomst av fotogrammetrisk uppdragsverksamhet + 1 175 000 Skogsbrukets ochskogsindustrins betydelse för landets fortsatta välståndsutveckling ärsvårbedömbar av många orsaker. Dessa bedömningssvårigheter beror främst på att kapitalinsatser för denskogliga pri- Prop.1971:1 Bilaga 11 40 märproduktionen ger återbäring först i enrelativt avlägsen framtid för vilken avsättningsförhållandena ej kan förutsesmed någon säkerhet. Skogsnäringen har framtill utvecklats i samma takt som näringslivet i övrigt. Under åren19661967 har skett en viss avmattning, som dock brutits ochlett till en viss återhämtning . Skogsnäringensframtidsutsikter för en överblickbar tid bedöms som gynnsamma, detta gällerspeciellt kvantitativa avsättningsmöjligheter till . Trots attskogsnäringen som helhet således torde ha goda förutsättningar att hävda sig ärlönsamheten inom skogsbruket fortfarande otillfredsställande. För att kommatUl rätta med detta måste effektiviteten i skogsbruket ökas. Enligt styrelsensmening är förutsättningarna härför goda. Detta beror på att utöver vad somsagts i det föregående i allt väsentligt kostnader för åtgärder som medför enlångsiktigt ökad och förbättrad virkesproduktion i betydande omfattning kanbäras av skogsbruket, eftersom dessa åtgärders framtida resultat redan numöjliggör en uthållig höjning av avverkningsbelopp och intäkter i takt medåtgärdernas genomförande. Vidare beror det på att det svenska skogsbruketsnuvarande rnekaniseringsläge internationellt sett är gynnsamt beträffandemaskintekniska systeralösningar, planeringsunderlag och administrativa styr-och kontrollsystem. Med hänsyn tillbytesbalansen med utlandet, sysselsättningen inom framför allt glesbygdernasamt det goda utgångsläget bör det vara naturligt för staten att stödja enprogressiv utveckling av skogsnäringen. Mot denna bakgrund är det ocksåangeläget att resurser förstärks i främst personellt hänseendeför att det skall bli möjligt för styrelsen att tillfredsställande fuUgöra sinauppgifter. behandlarhärefter de särskilda yrkandena för /72. Löne-och prisomräkning m. m. För planering ochutredning samt för internationeUt skogligt samarbete föreslås förstärkning avgeneraldirektörens sekretariat med en tjänst som amanuens/förstebyråsekreterare och en biträdestjänst (+ . För effektiviseringav skogsplanläggning och annan översiktlig planering begär styrelsen enbyj-ådirektörstjänst vid första skogsbyrån. Vederbörande skall bl. a. leda ochutveckla planläggningsverksamheten. Om tjänsten inrättas kan en avskogsvårdsstyrelsemedel nu bekostad assistenttjänst på byrån dras in. (+ 75 000kr.) För utveckling av denutbildningsverksamhet som bedriver behövs enamanuens/förste byråsekreterare. Inkomsterna av uppdrag<;verksamhetenberäknas härigenom öka med . (+ .) 1971:1 BUaga 11 41 Ökade kansli- och skrivgöromål gör detnödvändigt att förstärka byrån med ett biträde (+ . För uppbyggnad av eneffektiv organisation för skogsskyddsfrågor bör andra skogsbyrån förstärkasmed en byrådirektör (+85 000 kr. Enligtbeslut skall det s. k. SEA-systemet genomföras vid skogsvårdsorganisationenden . Vid administrativa byrå bör därför inrättas enredovisningscentral samt ett revisionskontor. För den förra enheten krävs ettpersonaltillskott om en byrådirektör, två assistenter och fyra biträden (+ ). kan en tjänst som förste byråsekreterare dras in ( 60 000kr.). För ekonomisektionens chef bör en tjänst somavdelningsdirektör/byrådirektör inrättas. För revisionskontoret beräknas entjänst som byrådirektör (+70 000 kr. ).Omläggningen medför vid skogsvårdsstyrelserna en beräknad besparing avbiträdespersonal ora 20 årsverken. Den 1 juli 1971övertar tillsynen över den skogliga yrkesutbildningen. Härigenom minskar arbetsuppgifterna vid ut-bUdningsavdelningen.Denna bör därför bli en avdelning för information, rådgivning ochpersonalfortbildning. Personalstyrkan kan härigenom reduceras med elvapersoner, varav en byrådirektör, två assistenter och ett biträde bekostade avstyrelsens anslag ( . ), en rektor, en tjänsteman i förstebyråsekreterarställning, en assistent och tre biträden bekostade av anslagetBidrag till skogsbrukskurser m. m. och en amanuens/förstebyråsekreterare bekostad av skogsvårdsstyrelsernas myndighetsanslag ( 53 000kr. Avdelningenför virkesmätning och statistik bör organiseras med en sektion för varje huvudområde. Härförbehövs förstärkning med två byrådirektörer, den ene för utredningsarbete,upprättande av skogliga prognoser,övferarbetning och utveckling av den skogliga statistiken, sammanställningarav översikter för internationella sammanhang m. m., den andre för handläggningav skogsvärderings- och taxeringsfrågor, prissättningsnormerför virke och virkesprisutveckling m. m. (+ .) Ökade omkostnaderuppstår till följd av SEA-systemets införande (+400 000 kr. ), anskaffning av offsetmaskiner m. m. till planerad kopie-ringscentral(+38 500 kr.) samt tiU följd av intensifierad verksamhet (+ . ).Anslaget kan minskas med en engångsanvisning för innevarande budgetår ( . RiksrevisionsverkettUlstyrker förslag i fråga om SEA-systemet. 2t 1971.1 saml. D epartem en tschefen Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvid medanledning av SEA-systemets införande vid skogsvårdsorganisationen beräknatmedel för redovisningscentral och revisionskontor vid (5, 8).Som jag anfört under punkten B 1 föreslås att tillsynen över den skogligayrkesutbildningen flyttas till . Medanledning härav kan anslaget minskas med . (6). Jag hemställer, attKungl. Maj:t föreslår att till för /72anvisa ett förslagsanslag av . 41134 000 33 432 000 1969/70 Utgift 40 671 932 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Skogsvårdsstyrelserna hartill uppgift att främja och stödja det enskilda skogsbruket samt att verka föratt skogshushållningen inom de enskilda skogarna bedrivs på ett planmässigtsätt. Styrelserna skall också utöva uppsikt och vidta de åtgärder, som enligtgällande skogsvårds-, naturvårds- och andra författningar ankommer på dem. Förvaltningspersonal Teknisk personal Undervisningspersonal b) Amortering av byggnadslän c) Ersättning tUl domänverkets fond för upplåten mark b) Arbetsgivaravgifter till sjukförsäkring c) Allmän arbetsgivaravgift d) Kostnader för pensionsavgång en skogsvårdsstyrelsepersonal Beräknad ändring 1971/72 3 381 000 190 000 742 000 285 000 7 000 189 000 17 000 185 000 Prop.1971:1 Bilaga 11 43 Under budgetåret1969/70 uppgick skogsvårdsstyrelsernas förrättningsverksamhet tUl , vilket är 63 000 dagarmindre än det närmast föregående budgetåret. Den kraftiga nedgången förklaras av den inskränkning i den skogligaberedskapsverksamheten som vidtogs och varsverkningar först nu kunnat registreras för en hel redovisningsperiod. Minskningen har i huvudsak drabbatavgiftsfinansierad verksamhet och har medfört stora ekonomiska problem förflertalet skogsvärdssty-relser, eftersomnuvarande finansieringssystem inte tar hänsyn till förekomsten av fastakostnader. De ekonomiska förhållandena fordrar därför att anslagsberäkningen baseras på verkliga genomsnittskostnader perförrättningsdag, som för /72 uppgår tUl . Enligtstatsmakternas beslut skall den lägre skogsyrkesutbildningen fr.o.m. inte längrehandhas av skogsvårdsorganisationen.Resurser till utbildningen har hittUls ställts tUl förfogande i form avbl. a. förrättningsdagar för offentlig verksamhet inräknade i den totalasumman, , för sådan verksamhet. Antalet dagar med skoglig yrkesutbildning kan beräknas uppgåtill 38 000. Den offentliga verksamheten skall alltså minskas . Skogsstyrelsenhar under en följd av år framhållit såsom angeläget, att ökade resurser för den skogliga rådgivnings- och upplysningsverksamhetenställs till förfogande för skogsvårdsstyrelserna. Det behövs vidare ökadeåtgärder för återväxtens tryggande samt ökade insatser för skogsskyddet och för revidering av de översiktliga planerna förskogsvägnätets utbyggnad och förbättring. Sammanlagt bedöms den offentligaverksamheten därför behöva ökas med . Totalsumman offentliga dagarför /72 föreslås därför till 74 000 (107 000 38 000 + 5 000). Eftersom dagkostnaden bör sättas till 316kr. bör det statliga bidraget för /72 uppgå till 23 384 000 kr.Häri inkluderas dock inte medelsanvisning för medverkan av skogsvårdsstyrelseni i den arronderingsverksamhet som enligt prop. 1968: 1 bU. 110 skall bestridas från förevarande anslag. Medelsbehovet beräknas tUl . för /72. Vidanslagsberäkningen har förutsatts att samtliga vid skogsvårdsstyrelserna inrättade tjänster somskolledare och lärare dras in fr. o. m. . Antalet sådana tjänsteruppgår till 205 och av dessa är 115 upptagna på personalförteckning. Samtidigtberäknas dels de utanför personalförteckningen inrättade 116 tjänsterna förhantverkare och ekonomipersonal, dels de vid skogsbruksskolorna placerade elvatjänsterna som verkmästare eller teknikerkunna dras in. I den mån personal-förtecknade skoUedar- ochlärartjänster av organisatoriska eUer andra Prop.1971:1 BUaga 11 44 orsakerinte kan dras in under budgetåret förutsätts att erforderliga an-slagsöverskridandenfår ske. hemställer att senare få inkomma med förslag till ny sektionsindelning med anledning av attgmndutbUdningen bortgår från skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. beräknas för vissautgifter av offentiig natur vilka inte ingår i förrättningsdagkostnaden. Idenna summa har inte medräknats medel till driftkostnader förskogsbruksskolorna. I den mån landsting inte blirhuvudman för den skogligayrkesundervisningen och verksamheten skall vara kvar hos någon skogsvårdsstyrelsesom huvudman måste finansieringen av driftkostnaderna vid vederbörande skolalösas genom medgivande tUl erforderligt anslagsöverskridande eller på annatlämpligt sätt. Om statsverkets inkomst av skogsvårdsavgifterantas komma att uppgå tiU oförändrat 10,2 milj. kr. blir för budgetåret1971/72 det totala statsbidraget tillskogsvårdsstyrelsemas verksamhet . Beträffande beloppets bestridande frånolika anslag föreslås följande. Tjänstebrevskostnader bör bestridas frånanslaget Ersättning till postverket för befordran av tjänstebrevsförsändelser.Utgifterna för reseersättningar tUlpersonal för viss kursverksamhet bör belasta anslaget Kursverksamhet förskogsbrukets rationalisering m. m. samt vissa förrättningskostnaderanslaget Åtgärder för ökad skogsproduktion i m. m. Beloppen undernyss uppräknade anslag har för nästa budgetår beräknats tUl resp. 435 000, 200000 och . böranvisas under anslaget Bidrag tUl skogsvårdsstyrelserna. börbemyndigas att fördela anslaget mellan skogsvårdsstyrelserna,fastställa inkomst- och utgiftsstater för styrelserna samt meddela erforderliga föreskrifter rörande staternastillämpning. Löne- och prisomräkning . Antaletförrättningsdagar för ijkogsvårdsstyrelsernas offentliga verksamhet beräknas för innevarande budgetårtUl 107 000. Med hänvisning tUl vad jag tidigare under punkterna B 1 och D 1anfört kommer den skogliga yrkesutbUdningeninte att handhas av skogsvårdsorganisationen efter den 30 juni 1971.Med anledning härav beräknar jag att skogsvårdsstyrelsernas offentligaverksamhet för /72 minskar med 38 000 förrättningsdagar.Härigenom kan 115 personal-förtecknade tjänster som skolledare och lärare drasin samt medel för en tjänst som byråsekreterare med placering vidskogsstyrelsens utbildningsavdelning men bekostad med medel från detta anslagflyttas över tUl . Prop.1971:1 Bilaga 11 45 Med hänvisning tUldet tidigare anförda beräknar jag den offentliga verksamheten för /72 till 69 000förrättningsdagar. Medelstilldelningen per förrättningsdag bör höjas från263 kr. tUl 316 kr.Utgiftsramen för skogsvårdsstyrelsernas ej taxebelagda verksamhet blir medutgångspunkt från detta belopp . För vissa andra kostnader av offentlig natur bör beräknas 713 000kr. Skogsvårdsstyrelserna tillförs även belopp som ungefär svarar motinflytande skogsvårdsavgifter. Som chefen för tidigaredenna dag anmält bör statsverkets inkomstav dessa avgifter för nästa budgetår beräknas tiU 11,7 milj. kr. Jagförordar sålunda att den totala kostnadsramen för den med statsmedel finansierade delen avskogsvårdsstyrelsernas verksamhet för /72 bestäms tiU . Fördelnmgen på olika anslag börske enligt följande. Tjänstebrevskostnaderna bör bestridas från anslagetErsättning tUl postverket för befordran av tjänstebrevsförsändelser. Vidare bör utgifter för reseersättningar åtpersonal för kursverksamheten belasta anslaget Kursverksamhet förskogsbrukets rationalisering m. m. samtvissa förrättningskostnader anslaget Åtgärder för ökad skogsproduktioni m. m. Dessa utgifter bör för nästa budgetår beräknas till resp. 435000, 200 000 och . bör anvisas under detta anslag. Jag har därvid tagit hänsyn tUlminskade personalkostnader till följd av denskogliga yrkesutbildningens omläggning samt beräknat att personalkostnadernaunder /72 minskar med . till följd av SEA-systemets införande vidskogsvårdsorganisationen. LiksomhittUls bör Kungl. Maj:t fastställa dispositionsstat för den statiiga anslagsgivningen tillskogsvårdsstyrelsernas omkostnader samt bemyndiga att i övrigtfördela anslaget mellan skogsvårdsstyrelserna och fastställa derasinkomst- och utgiftsstater. I samband härmed bör även få meddelaerforderliga föreskrifter rörande staternas tillämpning. Jagvill i detta sammanhang föreslå, att medgivande inhämtas till att statlig kreditgaranti för lån tUlskogUg plantskoleverksamhet ävenunder /72 får beviljas intill ett belopp av 1 mUj. Anslaget bör minskas med 7 702 000 kr.Jag hemställer, att Kungl. 1) medge att under /72beviljas statlig kreditgaranti för lån tUl skoglig plantskoleverksamhet intillett belopp av . 2) tiU Bidrag till skogsvårdsstyrelserna /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1971:1 Bilaga 11 46 1969/70 Utgift 8 714 759 1970/71 Anslag 8 000 000 1971/72 Förslag 8 000 000 Huvuddelen av anslagetutnyttjas för att lämna bidrag till skogsplantering på sämre jordbruksmark. Iövrigt lämnas stöd tUl iståndsättning av skogar med otillfredsställandeskogstillstånd, bl. a. vissa restskogar, till skogsdikning, till åtgärder motskadegörelse av skogsinsekter, till inventering av vissa skador på växandeskog samt bestrids kostnader för förluster tiU följd av sådan statiigkreditgaranti, som avses i kungörelsen (1969: 705) om statiigt stöd vid skadapå skog. Bidragsbestämmelserna för anslaget återfinns i kungörelsen (1948:239) om statsbidrag till vissa skogsförbättrande åtgärder (ändrad senast 1961:109). 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 sämre jordbruksmark 6000 000 Övriga åtgärder 2500 000 8500 000 Anslag 8000 000 Under det senaste årethar drygt 10 000 ha sämre jordbruksmark skogsodlats med stöd av medel uranslaget. Genom självföryngring eller genom skogsodling utan bidrag kanytterligare 10 000 ha sådan mark beräknas ha blivit beskogad. Dessa 20 000 hautgör ungefär hälften av den nedlagda som borde göras skogbärande. Den för budgetåret1969/70 anvisade ramen för skogsodlingsåtgärder på sämre jordbruksmark har intehelt förbrukats. Av anslagna 6 milj. kr. återstod vid budgetårets slut . För att upprätta markanvändningsplaner har tagits i anspråk206 . Den sistnämnda verksamheten bör även fortsättningsvis få bedrivasmed stöd av medel inom ifrågavarande ram. De stora stormkatastrofersom drabbade skogsbruket har på ett avgörande sätt minskatskogsägarnas möjlighet att ägna sig åt plantering av nedlagd . Det ärdärför troligt att skogsplanteringen på sådan mark kommer att öka sedan denstorraskadade skogen tillvaratagits och de mest angelägna planteringsarbetena ian- 1971:1 BUaga 11 47 ledningav stormskadorna blivit utförda. Det totala behovet av medel för ökad bidragsgivning kan dock inte beräknasväsentiigen överstiga den del av anslaget, som ej utnyttjats /70. Bidragsramen för skogsodlingsåtgärder på sämrejordbruksmark bör därför tas upp med oförändrat belopp, 6 milj. kr. Ramenför bidrag till övriga åtgärder används bl. a. för bidrag till att återföra gamla restskogsmarker i produktivt skick. Restskogarna, som huvudsakligen finns i övre , har uppstått vid huggningar under tidigare skeden, då möjligheterna till naturlig föryngring av dessa marker överskattades. Inom ramen ges dessutom bidrag till skogsdikning samt återväxtåtgärder på t. ex.igenväxta hagmarker med otiUfredsstäl- lande skogstUlstånd. Pågrund av i första hand de tidigare nämnda stormkatastroferna har anslagsdelen ej utnyttjats helt under budgetåret1969/70. Medelsbehovet för /72 motsvarar dock minst detinnevarande årets anslagstilldelning. Bidragsramen till övriga åtgärder bördärför tas upp med oförändrat belopp, 2,5milj. I samråd med skogshögskolan föreslår att högst100 . av beloppet får tas i anspråk förfortsatt försöksverksamhet med mekaniserad dikning, gödsling och skogsodlingav myrmark. Utbetalningarna under anslaget beräknas till 8 miij. lag föreslår att ramarna för statsbidragunder /72 till skogsodling på sämre jordbruksmark och till medanslaget i övrigt avsedda åtgärder tas upp med oförändrat 6,0 milj. kr. resp.2,5 milj. kr. (1, 2). Maj:t bör kunna jämka fördelningen mellan de bådaändamålen. I det sistnämnda rambeloppet har jag räknat in . tillfortsatt försöksverksamhet med mekaniserad dikning och skogsodling kombinerad med gödsling av myrmark (2). Förutbetalning under anslaget beräknar jag 8 milj. kr. (3). Jaghemställer, att Kungl. 1) medge att under /72beviljas statsbidrag med högst 8 500 000 kr.tiU skogsodlingsåtgärder på sämre jordbruksmark och med anslaget iövrigt avsedda ändamål 2) till Bidrag till skogsförbättringar /72 anvisa ett förslagsanslag av . Vägbyggnader på skogar i enskild ägo 1969/70Utgift 13 071083 1970/71 Anslag 13 500 000 1971/72 Förslag 14400 000 Statsbidrag utgår för att bygga skogsbUvägar. TUl skogshuvudvägar av särskUd betydelse ur fritidssynpunkt kan förhöjt bidrag lämnas. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1943: 530) om statsbidrag till vissa väg- och flottiedsbyggnader m. m. (ändrad : 376). 1970/71 Beräknad ändring 1971/72 Förhöjning avstatsbidraget vid skogshuvudvägar avsärskild betydelse ur fritidssynpunkt i<; 000 000 Den statsunderstöddaverksamheten med skogsvägbyggnad har även under /70 varitomfattande. Förutom 15,0 milj. kr. ur ifrågavarande anslag har vissa medel frånnorrländska skogsproduktionsanslaget samt beredskapsmedel stått tillförfogande för detta ändamål. Bidrag har därigenom kunnat beviljastill att bygga sammanlagt skogsvägar. Därutöver har 724 kmbefintliga vägar inom det storm-härjade området i Västsverigeförstärkts för att tåla tung skogstrafik även under tjällossnings- ochhöstregnsperioderna.