prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Förbytesbalansen 1971 kan man vänla sig ett i förhållande till 1970 reduceratöverskott. Den italienska ekonomingenomgick under andra en stark expansion. Tillgången påarbetskraft samt relativt stora kapacitetsmarginaler sörjde för att tUlväxtenkunde ske utan större prisstegringar. Bytesbalansen visade avsevärdaöverskott, vUka utgjorde ett problem sätUlvida som stora svårigheter förelågatt omdisponera resurserna för uppbyggnad av den inhemska produktionsapparaten.Strejkvägen samt därmed följande utbudsbegränsningar ochlönehöjningar förändrade situationen radikalt. Ett väsentligt problem pä kort 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 sikthar därigenom blivit att undgå alltför kraftiga pris- och kostnadsstegringar. Produktionsökningen 1969 nådde knappt5 o/o i stället för ursprungligen beräknade ca 7 o/o. Mellan andra och fjärdekvartalet 1969 minskadeindustriproduktionen med 10 o/o. Denna kraftiga minskning förklaras avatt även de branscher som inte direkt berördes av strejkaktioner fick sin försörjning av insatsvaroravbruten. Den ekonomiska återhämtningen fördröjdes delvisgenom återkommande strejker och produktionsstörningar. Industriproduktionen lågunder årets 7 första månader ca 4 o/o överfjolårsnivån. En bidragande faktor till denna låga ökningstakt var ocksåden arbetstidsförkortning på som infördes i januari.Bruttonationalprodukten torde liksom industriproduktionenha stigit med drygt 6 o/o 1970. från efterfrågesidan har de tvämest pådrivande komponenterna varit den privata komsumtioncn ochlageruppbyggnaden. Den ekonomiska politiken var under hösten1969 samt inriktad pä att söka stoppa den besvärandekapitalutförseln samt förbättra det inhemskainvesteringskUmatet (se reviderad nationalbudget ). Intressetkoncentrerades till att öka utbudet på kapitalmarknaden. Kreditpolitiken i övrigt hade underhela 1970 en förhållandevis restriktiv inriktning. Det under 1970stigande efterfrågetrycket samt behovet att minska de stora underskotten istatsbudgeten föranledde en radfinanspolitiska åtgärder, vilka vidtogs . Förutom en ökningav arbetsgivaravgiften höjdes den indirekta skatten på ett flertal varor.Dessutom skärptes den direkta skatten för högre inkomsttagare. Totalt beräknasdessa åtgärder tillföra staten en årUg inkomst motsvarande 1 o/o avbruttonationalprodukten. Den totala lönesumman beräknas under åretha stigit med ca 18 o/o. Häri ingår en förhållandevis begränsadsysselsättningskomponent. Till följd avskatte- och prishöjningarna översteg ökningen av de reala disponiblainkomsterna knappast 10 o/o. De ingångna avtalen löper på 2 1/men 6070 o/o av den totalt avtaladelöneökningen utföll . Kostnadsökningarna gav ettkraftigt utslag pä priserna, i synnerhet i partihandelsledet. t. o. m. oktober begränsades dock konsumentprisernasökning till ca 5,5 o/o. De kraftiga reallöneförbättringarna under 1970resulterade i en snabb ökning av denprivata konsumtionen, vilken växte med ca 7,5 o/o. Sparkvoten steg till en nivå som översteg samtiiga år . Delvis som en följdav produktionsbortfallet var orderstockarna betydande . TUlsammans meden större optimism inom näringslivet samt vissa investeringsbefrämjandeskatteåtgärder fick detta en gynnsam effekt pä investeringama. De totala fastainvesteringarna ökade med ca 7,5 o/o 1970. Investeringar i maskiner ochutrustning ökade mycketsnabbt i synnerhet . Ökningstakten för dessa uppgick förhela året till knappt 15 o/o. Lagren hade i stor utsträckning 1 Preliminär nationalbudget 53 tömts och en betydandeåteruppbyggnad ägde rum underhela 1970. Bostadsbyggandet steg däremot relativt långsamt, främst till följdav svårigheten att anskaffa kapital. Parallellt med produktionens återgångtill mera normala förhållanden växte värdet av exporterade produkter underåret. Världshandelspriserna steg snabbtunder 1970, varför den italienska exportindustrins konkurrensförmåga intenämnvärt påverkades av de inhemska pris- och kostnadsstegringarna. Detidigare påtagligt höga vinstmarginalerna torde dock ha reducerats. Exportensåterhämtning efter den tillfälliga tillbakagången under fjärde kvartalet 1969blev emellertid inte tillräckligt kraftig för att nä upp till den ökningstaktsom noterades för . Värdet av exporterade produkter steg med ca 130/0 1970, dvs. i något lägre takt än 1969. Den starka inhemskaefterfrågeutvecklingen, lageruppbyggnadenoch de frän 1969 uppskjutna investeringsplanerna gav ett kraftigt utslag på importen, som ökade med drygt20 0/0 1970. Trots att underskottet på handelsbalansen blev ovanligt stort 1970visade bytesbalansen traditionellt ett överskott. Detta var dockbetydligt mindre än 1969, eller 0,9miljarder dollar mot 2,4 miljarder doUar. Kapitalutflödet, vars storlektidigare skapat allvarliga problem, minskade markant . Den negativaräntedifferensen gentemot utlandet eliminerades helt under loppet av 1970 ochdet italienska ränteläget var bland de högsta iVästeuropa. Den tidigare omfattande illegala exporten av sedlar har genom en defacto nedsättning av kursen på italienska sedlar utanför reduceratsavsevärt. Underskottet pä betalningsbalansen har därför kunnat håUas nereavsevärt under nivån frän 1969. gick totalt 300 mUjonerarbetstimmar förlorade till följd avstrejkerna. uppgick förlusten till 96 miljoner. Denbedömning av utvecklingen som redovisas i det följande utgår ifrånatt normala produktionsförhållanden kommer att föreligga . Regeringens reformplaner tyderpå att de offentliga utgifterna ökar snabbare 1971 än under tidigare är. Deunder vidtagna finanspolitiska åtstramningsåtgärderna antasdock medföra att den statliga budgeten utövar ett dämpande inflytande påtotalefterfrä-gans tillväxt 1971. Motbakgrand av bl. a. den markanta förbättringen av kapitalbalansen kan engradvis lättnad av kreditpolitiken förmodas inträda . Underdessa förutsättningar om den ekonomiska politikens uppläggning samtutvecklingen på arbetsmarknaden kan dentotala produktionen antas stiga med ca 7 0/0 1971. Denna jämförelsevis höga tillväxttakt förutsätter ett bättreutnyttjande av befintliga kapacitetsreserver än . Den privatakonsumtionsefterfrågan 1971 förväntas tUlväxa i ungefär samma takt som 1970.Höjningen av de indirekta skatterna bedöms komma att uppvägas av sparkvotensåtergång till en mer normal nivå. Den antagnalättnaden på kreditmarknaden kommer sannolikt att stimulera de Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 54 Att döma avtillgängliga siffror över igångsättningen kommer däremot bostadsbyggandet attsjunka i volym. De totala fasta investeringarna förutses öka i någotlångsammare takt än 1970. Trots den omfattande lageruppbyggnaden kanlagerinvesteringarna alltjämt väntas ge ett bidrag till efterfrågans tUlväxt1971. Värdet av exportenberäknas tillväxa i ungefär samma takt som 1970. Importen låg på enonormalt hög nivå. En mer normal situation kan antas inträda 1971. ImportenstUlväxttakt väntas trots detta bli snabbare än exportens varförhandelsbalansens underskott kan förutses öka något. Den konjunkturuppgång sominleddes fortsatte och större delen av 1970. Motbakgrund av en allt mer återhåll sam ekonomisk politik märktes under hösten1970 en viss avmattning i ekonomin. Förväntningarna om en kraftig dämpning avden inhemska efterfrågan uppfylldes likväl inte trots denna åtstramningav den ekonomiska politiken. Ett starkt efterfrågetryck resulterade i stället ien betydande ytterligare försämring av bytesbalansen samt fortsatta stora pris-och löneökningar. Bruttonationalprodukten steg 1970 med 4,5 o/o. En kraftig höjning avskatteuttaget till följd av omläggningen till källskatt fickinte den dämpande effekt på efterfrågan som förväntats. vidtogsdärför en rad finans- och kreditpolitiska ätstramningsåtgärder. beslut om igångsättnings-stopp för vissa statliga investeringar framtill , en tidpunkt som sedermera förlängdes till den 1 januari1971. Ett försök till uppgörelse med arbetstagarorganisationerna om gemensammaansträngningar för att dämpa prisstegringarna misslyckades och beslutaderegeringen att mervärdeskatten skulle höjas från 12,5 o/o till 15 o/o med verkanfrån . De aviserade skattehöjningarna förorsakade en köprush och denpå sikt efterfrågedämpande effekten motverkades dessutom av tvåprisindexreglerade lönepåslag. Regeringen åtog sig att betala ett beloppmotsvarande ca 1,5 o/o av lönesumman till företagen som kompensation för dendel av löneökningen som direkt utlösts av höjningen av mervärdeskatten.Efterfrågan fortsatte dock att utöva elt relativt kraftigt tryck på resursernaoch aviserade regeringen ett omfattande program för att bekämpainflationen. Den första åtgärden blev prisstopp, med verkan tUl . Iseptember förlängdes också det avtal mellan ochkreditinstituten om läsning av totala utläningssumman som ingåtts vid åretsbörjan. Den gynnsammaexportutvecklingen fortsatte 1970 med en värdemässig ökningstakt på 13o/o. Industrivaruexporten visade en fortsatt kraftig ökning om än något lägreän 1969. Värdet av exporterade jordbruksprodukter växte däremot snabbare än1969. Bil.1 Preliminär nationalbudget 55 snabbt då ökningstaktenvar drygt 18 0/0 jämfört med . Tillväxttakten avtog dockbetydligt och importen ökade med 13 0/0.Trots ett sedvanligt överskott på tjänstebalansen beräknasbytesbalansunderskottet 1970 ha uppgått till närmare 4,0 miljarder danskakronor mot 1969. Bytesbalansunderskotten under60-talet ledde till omfattande skuldsättning utomlands. Den totala nettoskuldentill utlandet har 1970 angivits tUl . Underskottenhar till största delen finansierats genom privat kortfristig kapital-import. Stora löneökningar samtbehållna inkomstöverskott från det "skatte-fria"! leddetill en kraftig expansion av den privata konsumtionen i synnerhet . Ökningstakten reducerades något och den privatakonsumtionen beräknas ha stigit med drygt 5 0/0. Näringslivetsinvesteringar ökade med 45 0/0 . Investeringarna i maskiner ochutrustning visade en fortsatt kraftig ökningstakt medan däremotbyggnadsverksamheten avtog något. Igångsättningen av nya bostäder företedde enklar tillbcikagång, bl. a. tUl följd av de hårda kreditrestriktionerna. Dentotala ökningen av fasta investeringar blev ca 4 0/0 i volym. Den offentliga sektornsom i disponerar över en betydande del av nationalprodukten fortsatteatt expandera 1970, om än i något minskad takt jämfört med . Offentligkonsumtion och investeringar ökade med 6 0/0, vUket kan synas vara mycket medtanke på avsikten att strama åt ekonomin. Lönerna steg snabbt 1970.Den kompensation för arbetstidsförkortningen som infördes samttre s. k. automatiska lönetillägg resulterade tillsammans med en kraftiglöneglidning i en höjning av timförtjänsterna inom gruppen industri, hantverkoch bostadsbyggande om ca 12 0/0. Priserna steg också snabbt och ökade mer änunder 1969. Konsumentpriserna beräknas ha stigit med drygt 6 0/0 mellan 1969och 1970. Den ekonomiska politikeni kan antas bli restriktiv . Förstärkningenav den yttre balansen är ett primärt problem som kräver snara och effektivaåtgärder. Regeringens förslag till stabiliseringsprogram bygger på fortsattstram finans- och kreditpolitik i kombination med en efter hand mer aktivinkomstpolitik. Budgetens utgiftssida kommer att skäras ned med och kommunerna skall åläggas återhållsamhet. Man avser också attframlägga förslag om skärpt kapitalvinstbeskattning och begränsning av ak- 'Omläggningen till källskattesystem fr. o. m. medförde att någonskatt avseende inkomster inte uttaxerades, såvida inte dessa varexceptionellthöga. Den skatt som betalades 1969 avsäg inkomster. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 56 Prisstoppet skall den 1 mars 1971avlösas av någon form av priskontroll. Utrymmet för lönehöjningar under 1971anses av regeringen vara mycket litet och man avser att genom förhandlingarsöka få stopp pä den "automatiska" löne-prisspiralen genom att bl. a.avskaffa prisindexregleringen av lönerna. Att döma av utvecklingenunder är den ekonomiska politiken på väg att få en meradämpande effekt på samhällsekonomin . Den privata konsumtionenkommer troligen inte att öka mer än 23 o/o jämfört med . Nedgången iantalet igångsatta bostäder 1970 samt den strama kreditpolitiken innebär attinvesteringarna i denna sektor sannolikt visar en kraftig minskning 1971. Industrinsinvesteringar torde öka väsentligt långsammare än 1970. Bruttonationalproduktenberäknas därmed knappast kunna öka mer än 3 o/o 1971. Av avgörande betydelseför utvecklingen blir hur snabbt och effektivt den pågåendestrakturomvandlingen med åtföljande utökning av exportindustrins kapacitet kangenomföras. De yttre förutsättningarna för en förbättring avbetalningsförhållandet med utlandet bedöms som goda. Regeringen har som ettabsolut minimum satt en minskning avbytesbalansunderskottet på . Värdet av exportenberäknas stiga med ca 8 o/o. Det fordras då att importen inte stigermed mer än 45 o/o . Även om denna utveckling av handeln uppnäskommer behovet av utländsk upplåning även i fortsättningen att varabetydanden. Möjligheten att erhålla krediter samvarierar med graden avstabilitet på den internationella kapitalmarknaden och den danska ekonomintorde därför vara förhållandevis känsUg för eventueUt uppkommande internationellastörningar. Den rådandehögkonjunkturen i präglade även utvecklingen . Under loppetav 1970 planades dock den ekonomiska tUlväxten ut. Kapacitetsbegränsningar iproduktionsapparaten började göra sig gällande somefterfrågeökningen i betydande omfattning tog sig uttryck i en importökning.Pris- och kostnadsstegringarna var lägre än i flertalet västeuropeiska länderoch detta torde i hög grad få tillskrivas de successivt uppnåddastabUiseringsöverenskommdserna. I avsikt att motverka en alltför snabbexpansion av den ekonomiska aktiviteten samt att begränsa importstegringen harkreditpolitiken alltsedan mitten av 1969 getts en restriktiv inriktning. Ienlighet med stabiliseringsavtalet har finanspolitiska åtgärder däremotanvänts i ringa utsträckning. över har såväl den totalaproduktionen som industriproduktionen vuxit relativt snabbt eller med inemot 7respektive 9 o/o. 1 Preliminär nationalbudget 57 Motsvarandeökning av den totala produktionen uppgick till 10 o/o och 1968 tiU 2,4o/o. De privatainvesteringarna har vid sidan av exporten varit den mest expansivaefterfrågekomponenten . Den i förhållande till efterfrågan otillräckligaproduktionskapaciteten har bidragit till den kraftiga investeringsökningen,varvid den ökade självfinansieringsgraden inomindustrin motverkat de effekter som den restriktiva kreditpolitiken annarskunnat fä. Totalt beräknas de privata investeringarna ha stigit medca 12 o/o i volym, dvs. i något lägre takt än 1969. Speciellt kraftig har maskininvesteringarnas ökningstakt varit. Ävenbostadsinvesteringarna har vuxit i snabb takteller med drygt 10 o/o i volym. Detta förhällande kan bl. a. förklaras av denomläggning av bostadsfinansieringen somgenomfördes och som syftade till ett ökat statligt stöd. I enlighet medstabiliseringsavtalet har den offentliga sektorns expansion begränsats, vUket iförsta hand påverkat de offentliga investeringarna. Dessa torde hasjunkit 1970 med över 10 o/o. Den successiva förbättringen av Finlandsrelativa kostnadsläge torde ha bidragit tUlden snabba ökningen av varuexporten. Exportvärdet steg under de första10 månaderna 1970 med 17 o/o, jämfört med och kan istort beräknas ha hållit denna tillväxttakt som helhet. I volym räknattorde exportökningen ha stannat vid ca 9o/o. Speciellt påtaglig har uppgången för metall och verkstadsprodukter varit,vilket i första hand berott på en gynnsam utveckling av exporten tUlVästeuropa. ImportinnehäUet i maskininvesteringarna är högt varför den kraftigaexpansionen av dessa tUlsammans med den starka lagerökningen medfördeatt importen steg ännu snabbare än exporten. Specielltmot slutet av 1970 visade klyftan mellan export- och importtUlväxt teckentill att kraftigt vidgas. Totalt beräknas importvärdet ha ökat 1970 med över 25 o/o. Underskottet pähandelsbalansen, som uppgick till knappt 250 miljoner finska mark,torde härigenom ha vuxit till över enmiljard. Trots ett stigande positivt netto pä tjänstebalansen beräknasbytesbalansen 1970 ha uppvisat ett underskott sedan1967. Den plötsliga och snabba ansvällningen avimporten medförde en rad motåtgärder av kreditpolitisknatur. utfärdade bank direktiv om en kraftig nedskärning avaffärsbankernas kreditgivning och inovember fastställdes regler om kontant betalning av vissa importvaror.Det senare innebär att importvaran i sin helhet skall vara betald föreförtullningen. Reglerna berör i runt tal en fjärdedel av den totala importen.Undantagna från bestämmelserna är i förstahand investeringsvaror och industriråvaror. Vidare skärptes avbetalningsreglernaytterligare. Till detta kan läggas redan tidigare ut- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 53 lovade konjunkturreserveringar frånnäringslivets sida om 400 miljoner finska mark. De privatakonsumtionsutgifterna torde liksom 1969 ha vuxit i samma takt sombruttonationalprodukten eller med ca 6,5 0/0 i volym. Detta är avsevärt mer ängenomsnittet för 60-talet. Även reallöneökningen har varit snabb eller ca 50/0. Parallellt härmed har företagsvinsterna fortsatt att öka speciellt inomexportindustrin. beräknas företagsvinsterna ha vuxitmed 30 0/0 respektive 20 0/0. En stor del av dessa vinstmedel har dock somnämnts tills vidare blockerats i speciella konj unkturreserveringsf onder. Bedömningen av konjunkturutvecklingen 1971försväras av att något nytt stabiliseringsavtal inte slöts förräni . I avsaknad av klara riktlinjer har i den i oktoberpresenterade budgeten antagits att höjningen av avtalslönerna liksomden genomsnittliga löneglidningen blir av samma omfattning som 1970. Underdessa förutsättningar väntades pris- och kostnadsnivån bli jämförelsevis stabU.De i det närmast följande angivna prognoserna var i hög grad avhängiga av dessaantaganden. Från myndigheternas sidaväntas budgeten ha en i stort sett neutral inverkan på efterfrågan. Någrabetydande förändringar i beskattningsgrunderna har inte föreslagits. Man utgårvidare från att högkonjunkturens topp har passerats men att den ekonomiskautvecklingen förblir relativt gynnsam . Under åretssenare hälft anses det möjligt att åtgärder för att stödja totalefterfrågan ochsysselsättningen blir nödvändiga. Detta har bl. a. kommit till uttryck i att deoffentliga investeringsutgifterna i stor utsträckning förlagts till senaredelen av 1971. Bruttonationalproduktenberäknas öka med 5 0/0 i volym 1971 medan den privata konsumtionen väntas stiganågot snabbare än den totala produktionen eller med ca 6 0/0. Investeringarnasökningstakt antas i stort halveras jämfört med . De offentUgainvesteringarna förutses dock bl. a. av konjunkturpolitiska skäl tillåtas stiganågot pä . Utsikterna för utrikeshandeln under 1971anses i budgeten tyda på att bytesbalansens underskott ytterligare kommer attväxa och sannolikt överstiga 500 miljoner finska mark. beräkningarpekar mot att detta belopp kan komma att stiga till inemot 1 miljard finskamark. Den ekonomiska politiken väntas mot denna bakgrund i ökad utsträckningtvingas ta hänsyn till kravet pä extern balans. Detta torde gälla speciellt omden totala lönesummans ökning blir högre än vad som antagits i budgeten medtanke på de effekter pä importen som detta sannolikt skulle få. Enligt den i decemberantagna stabiliseringsöverenskommelsen kommer timlönen att höjas med42 penni . ' Detfinländska konjunkturreserveringssystemet finns närmare återgivet i den preliminäranationalbudgeten . 1 Preliminär nationalbudget 59 i två etapper varav den första uttogs /1971. Därutöver kommer inom varje bransch förhandlingar attföras om löneökningar inom ramen för 2 0/0 av lönesumman inom respektivebransch. Totalt beräknas effekten bli en höjning av avtalslönerna med 7 0/0.För skogsindustrins del infördes vidare en konjunkturskatt uppgående till 2,50/0 av exportvärdet t. o. m. . I stortligger stabiliseringsöverenskommelsens utfall i linje med de i budgeten angivnaförutsättningarna. Några större förändringar av ovan angivna reala prognoserförutses därför inte av detta skäl. Däremot kan pris- och kostnadsstegringamabli snabbare än vad som tidigare förutsatts. Ökningen av konsumentpriserna kanuppskattas till 4 å 5 0/0. Mot slutet av 1969började den inhemska efterfrågan växa snabbt och denna utveckling fortsatte under1970. Eftersom den utländska efterfrågan fortfarande var hög medförde dettaatt kapacitetsutnyttjandet i produktionen blev högt. Efterfrågetrycket iekonomin avspeglade sig i en stram arbetsmarknad, kraftigt ökad varuimportliksom snabbt stigande priser och en löneglidning väsentligt över det normala.Den totala produktionen för hela 1970 beräknas ha ökat med knappt 4 0/0, dvs.ungefär lika snabbt som 1969. Efterfrågeökningen under1970 var till stor del en följd av investeringsexpansionen. De totala fastainvesteringarna torde ha ökat med drygt 10 0/0 i volym. Industriinvesteringarnaökade snabbt såväl vad gäller byggnader som maskiner, även om verksamhetentill en del, i varje fall , tycks ha hindrats avsvårigheter att få fram investeringsvaror. Bostadsbyggandet expanderadehuvudsakligen till följd av en stor igångsättning under andra halvåret 1969.Efter en kraftig nedgång ökade fartygsinvesteringarna med ca 40 0/0 1970. Investeringarna i lagerbidrog också märkbart till efterfrågeökningen . Mot slutet av 1969hade lagernivån sjunkit kraftigt till följd av goda avsättningsmöjligheter ochbristande produktionskapacitet. , i synnerhet ,ökade företagen lagerhållningen för att nå upp till en mera normal nivå. Den privata konsumtionenberäknas ha ökat med bara 2 1/2 0/0 1970. Emellertid påverkadeskonsumtionsfördelningen kraftigt av den skatteomläggningsom infördes och som bl. innebar en väsentlig höjning avmervärdeskatten från detta datum. En omfattande tidigareläggning av köp ägderum, främst avseende varaktiga konsumtionsvaror. Detta fick tUl följd att denprivata konsumtionen var obetydligt högre än samma halvår1969. Ökningenberäknas till om man tar med den del av sjukhusens finansiering som fr.o. 1970 sker via den aUmänna försäkringen och därmed registreras som privat konsumtion. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 60 Somexempel kan nämnas att antalet nyregistrerade personbilar var 50 o/o lägre och andrakvartalet 1970 25 o/o lägre än . expanderade den privatakonsumtionen, stimulerad av en kraftig uppgång i de disponibla inkomsterna. Exporten exklusive fartyg beräknas ivärde ha ökat med knappt 15 o/o 1970.Prisuppgången på exportvaror var mycket kraftig, varför exporten i volymtorde ha ökat med bara 6 o/o. Låga exportiager, bristande kapacitet ochbegränsad energitillförsel till vissa industrier bidrog till den förhållandevismoderata exportvolymökningen. Ökningstakten tilltog dock . Importen exklusivefartyg ökade snabbt 1970 till följd av den starka efterfrågeökningen och det högakapacitetsutnyttjandet i den inhemska produktionen. I värde beräknas ökningenha uppgått till knappt 21 o/o och i volym till ca 13 o/o. Särskilt starkt ökadeimporten , då en betydande del av ökningen efter allt att dömaanvändes för lagerinvesteringar. Handelsbalansens underskott exklusivefartyg ökade med ochnettoimporten av fartyg 1970 beräknas till drygt 1 miljard norska kronor.Sjöfartsintäkterna steg emellertid till en hög nivå särskUt som en följd avprisuppgängen på den internationella fraktmarknaden. Bytesbalansen för 1970beräknas visa ett underskott pä mot ett överskott1969 på nästan . Arbetsmarknadsläget präglades starkt avefterfrågetillväxten. Arbetslösheten varavsevärt lägre än och antalet lediga platser klart högre.Löneutvecklingen kom i stor utsträckning att bestämmas avdet tvååriga avtal som slöts . Avtalet innebar en höjning avtarifftimlönen i industrin med ungefär 9 o/o. Därutöver tillkomlöneglidningar som var flera procentenheter större än genomsnittet för 60-talet. I löneavtalet ingickockså indexklausuler med innebörden att lönesatserna under andraavtalsåret justeras upp med ungefär 70 o/oav den konsumentprishöjning som ägt rum första avtalsåret.