prop · FU03172 · 1971-12-31 00:00:00 — Denne bestemmdse skal ikke tolkes slik at den forplikteren Kontraherende Stat til å innr0m-me personer bosatt i den annen KontraherendeStat slike personlige skattefradrag, fritagdser og nedsettelser på grunn avpersonlige forhold eller fors0rgelsesbyr- ellerförsörjningsplikt mot familj, som medges personer med hemvist i den egnastaten. Bestämmelsen medför icke heller rätt att i en avtalsslutande staterhålla skattebefrielse för utdelning eUer andra utbetalningar tUl bolag medhemvist i den andra avtalsslutande staten. Bestämmelsernai denna paragraf skall icke heller hindra en avtalsslutande stat att beskattainkomst som uppbäres av fast driftställe enligt reglerna i denna stats egenlagstiftning, om det fasta driftstället tillhör aktiebolag eller därmedjämförligt bolag i den andra avtalsslutande staten. Beskattningen skall dockmotsvara den beskattning som tillämpas för aktiebolag och därmed jämförligabolag med hemvist i den förstnämnda staten på deras icke utdelade vinst. 3 §.Företag i en avtalsslutan de stat, vilkas kapital helt eller del vis äges eller kontrolleras, direkt eller indirekt, av en eller flera personer med hemvist i den andra avtalsslutande staten, skall icke i den förstnämnda avtalsslutande staten bli föremål för någon be skattning eller något därmed sam manhängande skattekrav, som är av annat slag eUer mer tyngande än den beskattning och därmed sammanhängande skattekrav, som andra i denna förstnämnda stat är eller kan bli underkastade. 4 §.Bestämmelserna i denna ar tikel skall icke anses medföra för pliktelse för att medge svenska medborgare, som icke är födda i av norska föräld rar, de särskUda skatteförmåner som enligt skattelagen för landet § 22 andra stycket och skattdagen för städer na § 17 andra stycket medges norska medborgare och personer födda i av de,som den innr0mmer personer bosatt på dens eget område og heller ikke gi adgangtit skattefri-tagelse i en Kontraherende Stat med hensyn til dividender ellerandre utbetalinger til et selskap hjemmeh0rende i den annen KontraherendeStat. Bestemmelsenei dette punkt er heller ikke til hinder for at en Kontraherende Stat kanskattlegge fortjeneste som oppebaeres av ét fast driftssted etter reglene i dennestats egen lovgivning, når det fäste driftssted tUh0rer et aksjesdskap ellerdermed likestillet selskap hjemmeh0rende i den annen Kontraherende Stat.Beskatningen skal dog tilsvare den beskatning som anvendes med hensyn tilaksjesdskaper og dermed likestil-lede selskaper hjemmeh0rende i den f0rstnevntestat av deres ikke-utddte overskudd. 3.Foretagender i en Kontraherende Stat hvis kapital helt eller delvis, direkteeller indirekte, eies eller kontrolleres av en eller flere personer som erbosatt i den annen Kontraherende Stat, skal ikke i den f0rstnevnte stat vaereundergitt noen beskatning eller förpliktelse som har sammenheng hermed somer annerledes eller mere tyngende enn den som lignende foretagender i denf0rstnevnte stat er eller måtte bli undergitt. 4.Bestemmelsene i denne artikkel skal ikke tolkes slik at de forplikter Norgetil å innr0mme svenske statsborgere, som ikke er f0dt i av norskeforddre, den saerskilte skattdettdse som i henhold til skattelov for landet av18. 1911 § 22, 2. ledd, og skattelov for byene av 18. 1911 § 17,2. ledd, tilstås norske statsborgere og personer med norsk innf0dsrett. norska föräldrar (personer med norsk "innfödsrett"). I denna artikel avser uttrycket "beskattning" skatter av varjeslag och beskaffenhet. Förfarandet vid ömsesidig överenskommelse Om person med hemvist i enavtalsslutande stat gör gällande, att i en avtalsslutande stat eller i bådastaterna vidtagits åtgärder, som för honom medför eller kotn-mer att medföra enmot detta avtal stridande beskattning, kan han utan att detta påverkar ha.nsrätt att använda sig av de rättsmedel som finns i dessa staters internarättsordning göra framställning i saken hos den behöriga myndigheten i denavtalsslutande stat där han har hemvist. Om denna behöriga myndighetfinner framställningen grundad men ej själv kan få till stånd entillfredsställande lösning, skall myndigheten söka lösa frågan genom ömsesidigöverenskommelse med den behöriga myndigheten i den andra avtalsslutande stateni syfte att undvika en mot detta avtal stridande beskattning. De behöriga myndigheterna ide avtalsslutande staterna skall genom ömsesidig överenskommelse söka avgörasvårigheter eller tvivelsmål som uppkommer rörande tolkningen eUer tUlämpningenav detta avtal. De kan även överlägga i syfte att undanröja dubbelbeskattning isådana fall som ej omfattas av detta avtal. De behöriga myndigheterna kanträffa skälig överenskommelse även beträffande frågor som utan att varareglerade i avtalet på grund av olikhet i de båda staternas principer förskattens beräkning eUer av andra skäl kan uppkomma i fråga om de direkta 5.Uttrykket "beskatning" betyr i denne artikkel skatter av enhver. Fremgangsmåtenved inngåelse av gjensidige avtaler Når en person bosatt i enKontraherende Stat mener at til-tak som er truffet i den ene eller i beggeKontraherende Stater i forhold til bam medf0rer, eller vU medf0re, enbeskatning som ikke er overensstemmende med denne avtale, kan han innbringesaken for den kompetente myndighet i den Kontraherende Stat hvor han er bosatt.Dette kan gj0res uansett den klagerett som måtte vaere hjemlet i de nevntestaters lovgivning. Hvis den kompetente myndighet finner atinnvendingen synes begrunnet, men ikke selv er i stånd til å treffe entilfredsstillen-de avgj0relse, skal den s0ke å få saken avgjort ved gjensidigavtale med den kompetente myndighet i den annen Kontraherende Stat med sikte påå unngå beskatning som ikke er overensstemmende med denne avtale. De kompetente myndigheter i de Kontraherende Stater skal ved gjensidigavtale s0ke å l0se enhver vanskdighet eller tvU som fortolkningen elleranvenddsen av avtalen måtte fremby. De kan også rådf0re seg med hverandre medsikte på å fjerne dobbeltbeskatning i tilfdle som ikke er omhandlet i avtalen.De kompetente myndigheter har adgang til å treffe rime-1ig avgj0relse også nårdet gjelder sp0rsmål, som uten å vaere re-gulert i avtalen på grunn avulikhet mellom de i de to stater gjddende prinsipper for skattens beregningeller av andre grunner, kan oppstå vedr0rende de direkte skatterna på inkomst och förihö-genhet. Debehöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna kan träda i direktförbindelse med varandra för att träffa överenskommelse i de fall som angivitsi föregående paragrafer. Om muntliga överläggningar anses underlätta enöverenskommelse, kan sådana överläggningar äga rum inom ramen för en kommittébestående av representanter för de behöriga myndigheterna i de avtalsslutandestaterna. skatter avinntekt og formue. De kompetente myndigheter i de Kontraherende Stater kanset-te seg i direkte förbindelse med hverandre med sikte på å treffe avtalesohi omhandlet i de foranstående punkter. Er det for å komme til enighettilrådeUg å ha en muntlig meningsutveksling, kan denne finne sted ved enkorruni-sjon bestående av representanter for de kompetente myndigheter ibegge Kontraherende Stater. Diplomatiska och konsulära befattningshavare Detta avtalpåverkar icke privilegier i beskattningsh'änseen-de, som enligt folkrättensallmänna regler eller stadganden i särskilda överenskommelser tillkommerdiplomatiska eller konsulära befattningshavare. Diplomatiskeller konsulär befattningshavare (med undantag för honorärkonsul) eller befattningshavarevid avtalsslutande stats representation med stadigvarande uppdrag, vilken ärbelägen i den andra avtalsslutande staten eller i en tredje stat, anses utanhinder av bestämmelserna i artikel 4 §§ 13 i detia avtal vid tUlämpningenav avtalet ha hemvist i den utsändande staten om a) han icke ärmedborgare i mottagarstaten, och b) han enligtfolkrättens allmänna regler icke kan beskattas i sistn'ämnda stat för inkomstfrån källa utanför denna stat. Diplomatiske og konsulcere tje-nestemenn Intet av detsom er fastsatt i naervaerende avtale skal ber0re de skattemessige privilegiersom tilkommer diplomatiske eller kon-sulaere tjenestemenn i heiUiold tilfolkerettens alminnelige regler eller bestemmelser i saerlige avtaler. Uansettbestemmelsene i artikkel 4, punkt 1, 2 og 3 i denne avtale skal en diplomatiskeUer konsulaer tjenestemann (unntatt honoraere konsuler) eller en tjenestemannved en fast represen-tasjon for en Kontraherende Stat som er stasjonert i denannen Kontraherende Stat eller i en tredje stat, i rdasjon til denne avtale ansesfor å vaere bosatt i sendersta-ten såfremt: (a) han ikke erstatsborger av mottagerstaten, og (b) han etterfolkerettens alminnelige regler ikke kan skattiegges i den sistnevnte stat avinntekt fra kilder utenfor denne stat. Genom detia avtal ändras icke det den 31 oktober 1962ingångna avtalet mellan och Gjennom denne avtale skjer det ikke noen endring i denavtale som ble inngått mellom angående grunderna för fördelning i beskattningshänseendeav Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags inkomster. Artikd 29 Territoriell utvidgning Detta avtal kan antingen i dess helhet eller mederforderliga ändringar utvidgas till att omfatta delar av territoriumsom har undantagits från avtalets tillämpningsområde enligt bestämmelserna iartikel 3 § 1 b), under förutsättning att där uttages skatter av i huvudsaksamma slag som de som avses i detta avtal. Varje sådan utvidgning skall gällafiån den dag och med de ändringar och villkor, häri inbegripet bestämmelser omupphörande, som kan särskilt överenskommas mellan de båda staterna genom diplomatisknoteväxling. Om detta avtal enligt artikel 31 upphör att gällaskiUl, såvida icke annat överenskommits mellan de avtalsslutande statenia,avtalet upphöra att gälla även beträffande varje territorium, vartill avtaletutvidgats enligt denna artikel. Detta avtalskall ratificeras och ratifikationshandlingarna skall utväxlas i snarastmöjligt. Detta avtalträder i kraft med utväxlingen av ratifikationshandlingarna och dess bestämmelsertUlämpas på inkomst som förvärvas eller senare samtbeträffande förmögenhet för vUken skatt utgår på grund av taxering år 1973eller . ogSverige, undertegnet i 31. , om grunnlaget for fordeling ibeskatningshenseende av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags inntekter. Artikkel 29 Territorial utvidelse Denne avtalekan utvides, enten i sin helhet eUer med n0d-vendige endringer, til å omfattedeler av territorium som er blitt utdukket fra avtalensan-venddsesområde i henhold tU bestemmelsene i artikkel 3, punkt 1,underavsnitt (a), og hvor det utskrives skatter som i alt vesentlig har sammekarakter som dem som denne avtale gjelder. Enhver slik utvidelse skal havirkning fra det tidspunkt og vaere underkastet slike endringer og vilkår,herunder innbefattet bestemmelser om opp-h0r, som måtte bli saerskUt nevnt ogavtalt mellom de Kontraherende Stater ved noter som blir å utveksle pådiplomatisk vei. Med mindre noeannet bhr avtalt mellom de Kontraherende Stater i tilfdle av at avtalen bliroppsagt i medhold av artikkel 31, opph0rer den å ha virkning etterbestemmelsene i den nevnte artikkel for ethvert område som den måtte vaereutvidet til å omfatte i henhold til naervaerende artikkd. Denne avtale skal ratifiseres og ratifikasjonsdokumentene skal utveksles i så snart som mu- Denne avtaleskal tre i kraft ved utvekslingen av ratifikasjonsdokumentene og ha virkningfor inntekt som erverves 1. januar 1972 eller senere samt for formue med hensyntil skatt som utlignes i 1973 eller senere. riket ochKonungariket för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter påinkomst och förmögenhet, som undertecknades i ,och tiUäggsavta-let, som undertecknades i , skall upphöraatt gälla från och med den tidpunkt då förevarande avtal blir tillämpligtenligt 2 §. Dettaavtal förblu i kraft tills det uppsäges av en avtalsslutande stat. av de avtalsslutandestaterna kan under ett kalenderår, dock icke tidigare efter dagen för avtalets ikraftträdande på diplomatisk vägskriftligen uppsäga avtalet hos den andra avtalsslutande staten. I händelse avsådan uppsägning upphör avtalet att gälla: a) beträffande inkomst som förvärvasden det kalenderår som följer närmast efter det då uppsägningenskedde eller senare, samt b) beträffande skatt på förmögenhetsom utgår på grund av taxering andra kalenderåret närmast efter det dåuppsägningen skedde eller . TILLBEKRÄFTELSE HÄRAV har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknatdetta avtal och försett detsamma med sina sigUl. SOMSKEDDE i i två exemplar på svenska och norskaspråken, vilka båda texter har lika vitsord. riketNorge og Kongeriket som ble undertegnet i 27. september 1956til unngåelse av dobbeltbeskatning for så vidt angår skatter av inntekt og formuemed tilleggsavtale undertegnet i 21. mai 1959, skal opp-h0re å gjelde fraog med det tidspunkt naervaerende avtale skal ha virkning i henhold til punkt2. Denneavtale förblir i kraft inn-til den blir oppsagt av en Kontraherende Stat. Hver av de KontraherendeStater kan senest den 30. juni i et kalenderår, dog ikke tidligereenn etter utgången av det år når avtalen trer i kraft på diplomatiskvei og skriftlig oppsi avtalen överfor den annen Kontraherende Stat. Itilfdle av slik opp-sigelse opph0rer avtalen å gjelde: (a) for inntekt som erverves den 1.januar i det kalenderår som f0lger naermest etter det år da opp-sigdsen bleforetatt eller senere, samt (b) for skatt av formue som utlignesi det annet kalenderår som f0lger etter det år da oppsigelsen ble foretatt ellersenere. TILBEKREFTELSE AV FORANSTÅENDE har de under-tegnede etter beh0rig fullmaktun-derskrevet denne avtale og försynt den med sine segl. UTFERDIGET i den1. i to eksem-plarer på norsk og svensk, slik at de to teksterhar samme gyldighet. For Kongeriket regjering: . Utdragav protokollet över finansiu'enden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av , i statsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , LUNDK"VIST, , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännande av förslag till avtalmellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffandeskatter på inkomst och förmögenhet och anför. Den27 slöts meUan och ett avtal för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet. Avtaletgodkändes av (prop. 1956:187, BeU 1956: 55, rskr 1956: 377) ochtiUämpades första gången vid taxering (SFS 1957: 26 och 27). Avtaletändrades genom tUläggsavtal (SFS 1959: 592). Den 31 oktober1962 träffades ett särskilt avtal mellan och angående grundemaför fördelning i beskattningshänseende av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolagsinkomster (SFS 1963:61). I juiu 1969 genomfördes iNorge vittgående ändringar i skattelagstiftningen bl. a. beträffandebeskattningen av bolagsvinst. Sålunda infördes med verkan fr. o. m. den 1januari 1970 bl. a. rätt för norska aktiebolag att vid beskattningen tillstatlig inkomstskatt få avdrag för utdelad vinst. Med hänvisning tillbeskattningsreformen framfördes förslag från norsk sida tillvissa ändringar av reglerna avtal om beskattning av utdelning.Efter preliminära över-läggiungar mellan särskUt utsedda delegationer enadesman om att ersätta avtal med ett nytt avtal vilket skulle anpassastill den nya norska lagstiftningen och tiU mönsteravtal förbilaterala dubbelbeskattningsavtal. Inledande förhandlingar om ett sådantavtal ägde rum i . Förhandlingarna fort-saties i Osloden , varvid enighet nåddes om ett på norska språket avfattatförslag till avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattningbeträffande skatter på inkomst och förmögenhet. Genom efterföljandeskriftväxling nåddes vidare överenskommelse om vissa formella ändringar avavtalsförslaget samt om en svensk avtalstext. Avtalsförslaget har remitterats till kammarrätten ochriksskatteverket. I remissvaren framfördes vissa anmärkningar av i huvudsakformell art mot förslaget. Med anledning härav ägde fortsatta förhandlingar rumi . Man enades därvid om att ändra avtalsförslagetmed beaktande av vissa av de synpunkter som framförts av de båda svenskaremissinstanserna. Den svenska och den norska texten till det sålunda ändradeavtalsförslaget torde få fogas som bilagor till statsrådsprotokollet i dettaärende. Från norsk sida har meddelats, att man är beredd attunderteckna avtalsförslaget. Det ankommer på ministern för utrikes ärendena att göraframställning om undertecknande av avtalet. Under åberopande av det anförda hemställer jag, att Kungl.Maj:t för sin del godkänner det föreliggande förslaget tUl avtal mellan Sverigeoch för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomstoch förmögenhet. Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådelsövriga ledamöter hemställt bifaUer Hans Kungl. * BUagoma har uteslutits här. Det vid propositionen fogadeavtalet överensstämmer med förslaget utom däri att i art. 30 § 1 i avtaletinförts ratifikationsortens namn samt att, sedan datering och underskriftverkstäUts, uppgift härom införts. 3 1971.1 saml. Utdragav protokollet över utrikesdepartementsärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetRegenten, Hertigen av , i statsrådet på den 15 oktober1971. Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Föredragande:Ministern för utrikes ärendena. Ienlighet med föredragandens av statsrådets övriga ledamöter biträdda hemstäUanbehagar Hans Kungl. Höghet Regenten uti ärendena. l:o)5:o) fatta det beslut,som vid varje ärende antecknats. Undertecknandeav nytt dubbelbeskattningsavtal med Kungl.Maj:t har denna dag på föredragning av chefen för godkäntförslag till nytt avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet. Kungl.Maj:t bemyndigar chefen för att underteckna avtalet. Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. HöghetKronprinsen-Regenten i statsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännande av avtal mellan Sverigeoch för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomstoch förmögenhet och anför. Maj:t bemyndigat chefen för utrikesdepartementetatt för del underteckna avtalet mellan och har detundertecknats . Utöver vad jag den 15oktober 1971 meddelat i ärendet får jag anföra följande. Den norskainkomstbeskattningen grundas, liksom den svenska, på två allmännainkomstskatter, en progressiv statlig inkomstskatt och en proportionellkommunal inkomstskatt. Förmögenhetsskatt tas ut i form av kommunalförmögenhetsskatt. fanns också statlig förmögenhetsskatt. Dennaslopades emellertid i samband med skattereform. Skattskyldighetsreglernaär i huvudsak gemensamma för de båda inkomstskatterna. Fysisk person, som ärbosatt i , och norsk juridisk person är i princip skattskyldiga förinkomst som förvärvas såväl i som utomlands. Med bosättning i i skattehänseende stadigvarande vistelse där. Stadigvarande vistelseanses föreligga när vistelsen varat . Från den generellaskattskyldigheten för i hemmahörande fysisk och juridisk person gällervissa undantag. Sålunda är mottagare av utdelning från norska aktiebolag inteskattskyldig till inkomstskatt på utdelningen. Vidare gällerbeträffande inkomst av fastighet och rörelse i utlandet att endast hälften avnettointäkten i förvärvskällan behöver upptas som skattepliktig inkomst iNorge. Slutligen stadgas visst undantag för norsk medborgare och person med s.k. norsk innfödsrett, dvs. person född i av norska föräldrar, som efteratt ha bott utomlands bosätter sig i . Sådan person åtnjuter skattefriheti för inkomst från utländsk källa vid de första två taxeringar somföretas efter det att vederbörande blivit skattskyldig i . Fysisk personsom inte är bosatt i ochutiändsk juridisk person är i princip skattskyldiga för inkomst fråninkomstkällor i . Ränta, royaity och hyresinkomst från norsk källa är dockskattepliktig endast om inkomsten är hänförlig till inkomst av rörelse som bedrivsvid fast driftställe i . Utomlands bosatt är alltså skattskyldig i Norgeexempelvis för inkomst av fast egendom i och rörelse som bedrivs där vidfast driftsfälle. I motsats till person bosatt i är utomlands bosattemellertid vid inkomstberäkningen berättigad till avdrag för endast hälften avränta på skuld som är hänförlig till den fasta egendomen eller det fasta driftstället.Arvode till utomlands bosatt ledamot av styrelse eller s. k. re-presentantskapi norskt bolag beskattas i , även om verksamheten utövats utomlands.Person som tiUfälligtvis uppehåller sig i och som uppbär lön eller annanersättning från norsk källa för arbete inom landet beskattas i förersättningen. Beträffande inkomst som förvärvas av som tjänstgör pånorskt fartyg och utomlands bosatt artist gäller dock särskilda regler, som jagskall återkomma tUl . Denstatliga inkomstskatten utgår som jag tidigare nämnt efter en progressivskiktskala. Skattskyldiga fysiska personer bosatta i indelas i tvåskatteklasser, klass 1 avseende ensamstående och gifta som särbeskattas samtklass 2 som omfattar gifta som sambeskattas och ensamstående med barn.Skattskyldjg som tillhör klass 1 är berättigad till grundavdrag med 18 000 n.kr. (en norsk krona f. n. = ca ) medan grundavdraget för skattskyldigenligt klass 2 uppgår till 27 000 n. kr. Skattesatsen för överskjutande beloppvarierar mellan 10 "lo (t. o. m. 30 000 resp. 45 000 n. och 50 »/o(över 275 000 resp. 300 000 n. Fysisk person som inte är bosatt i till en särskild skatteklass. Grundavdrag medges för sådan person med 1500 n. kr. Överskjutande belopp beskattas efter en skattesats av lägst 10"lo (t. o. m. 13 500 n. och högst 50 "lo (över 258 500 n. inkomstskatt utgår efter proportionell skattesats som årligenfaststäUs av varje kommun inom en i lag angiven ram. Denna ram är f. n. 1720"/o. Den maximala uttagsprocenten höjdes från tidigare 19 Vo tillnuvarande 20 "to i samband med beskattningsreformen . De flestanorska kommuner tar ut kommunalskatt efter maximal skattesats. I bosattfysisk person är berättigad till grundavdrag med 3 400 n. kr. om han tillhörklass 1 och med 6 800 n. kr. om han tUlhör klass 2. Klassindelningen ärdensajnma som för statiig inkomstskatt. Juridisk person och utomlands bosattmedges inte grundavdrag. Norska rederier och företag som exploateraroljeförekomster på den norska delen av kontinentalsockeln betalar kommunalskattefter 15 "lo. På samma be-skatttungsunderlag som gäller för beräkning avkommunal inkomstskatt utgår även en s. k. "avgift' tillskatteförddningsfonden" med 3 "lo samt en särskild skatt för hjälptill utvecklingsländer efter en skattesats av 0,5 "to. Vidbestämmande av beskattningsunderlaget för statUg och inkomstskattmedges person bosatt i bl. a. schablonavdrag för kostnader i vissaförvärvskällor samt vissa personliga avdrag på grund av försörjningsplikt etc.Person bosatt utanför är inte berättigad till sådana avdrag. Lagstiftningen ombeskattning av bolagsvinst och aktieutdelning reviderades genomgripande isamband med reform. norsk lagstiftning på områdetöverensstämde i huvudsak med den som gäller i . Norska aktiebolagerlade 52,554,5 "lo skatt på sin vinst, varav 30 "to statliginkomstskatt, högst 19 Vo inkomstskatt, 3 5 Vo avgift tUlskatteförddningsfond och 0,5 Vo skatt till utvecklingshjälp. Utdelning frånandra norska aktiebolag var skattefri i mottagarens hand. Vidare gällde vissavdragsrätt för utdelning på nyemitterade aktier enligt lagstiftningungefärligen motsvarande den svenska s. k. AnneU-la-gens regler. Aktiebolagbetalade också förmögenhetsskatt och förmögenhetsavgift tillskatteförddningsfonden med sammanlagt 0,30,6 Vo. Aktieägare hemmahörande iNorge betalade statlig inkomstskatt för utdelning efter samma regler som förannan inkomst (aktiebolag 30 Vo, om utdelningen inte var skattefri, samtfysiska personer enUgt den progressiva skatteskalan). inkomstskatt utgickinte på aktieutdelning och inte heller förmögenhetsskatt på aktiernasvärde.