prop · FU0330 · 1971-12-31 00:00:00 — I 12 § första stycket förslaget lill förvaltningslagföreskrivs alt vid besvär över förvaltningsrayndighets beslulbesvärshandlingen skall tillslällas den förvaltningsrayndighet ellerförvaltningsdomstol som har att pröva besvären. Denna ordning synes lärapligenkunna tillärapas också vid besvär hos regeringsrätten över riksskatteverketsbeslul angående förhandsbesked. Efiersom den föreslagna förvaltningslagen ärtillämplig i nu ifrågavarande ärenden, behöver förordningen om förhandsbesked itaxeringsfrågor inte längre innehålla någon beslämmelse om var besvärshandlingskall ges in. På grund härav kan 7 § göras mera kortfattad. Vidare bör i 11 §en raindre ändring göras raed hänsyn lill förslaget i prop. 1971: 14 attraellankoramunala prövningsnämnden skall ersättas av mellankommunalaskatterätten. Kungörelseom ändring i vapenförordningen (1949: 340) (förslag 107 i lagrådsremiss20.3.1970) I del i lagrådsremissenupptagna förslagel till ändring i 40 § vapenför-ordningen anges i sisla siycketatl polismyndighets, länsstyrelses och kammarrätts beslut länder tillefterrättelse ulan hinder av besvär intill dess annorlunda förordnas. Eftertillkomsten av förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen kanbegränsningen »intill dess annorlunda förordas» utgå på grund av debestäraraelser ora besvärsmyndighels inhibilionsrätt som dessa två lagarinnehåller. Styckets ordalydelse torde böra jämkas redaktionellt. Detsålunda ändrade förslagel bör föreläggas för yttrande. Kungörelseom ändring i byggnadsstadgan (1959:612) (förslag 112 i lagrådsremiss20.3.1970) Utöver de i anslutning tiUlagrådsremissen den 20 raars 1970 föreslagna ändringarna i byggnadsstadgan börvissa ytterligare ändringar göras i stadgan på grund av ändringar sora gjortsi kommunallagsliflningen, tillkomsten av delgivningslagen (1970: 428) ochframläggandet av förslagel till förvaltningslag. Som jag har framhållitbör förvaltningslagens jävs- 718 Kungl Maj-.ts proposition nr 30 är1971 bestämmelser vara tillämpliga i alla ärenden, somhandläggs av en specialreglerad nämnd. I enlighet härmed förordar jagatl 4 och 5 §§ förvaltningslagen skall äga tillämpning i samtliga ärenden hosbyggnadsnämnd. Bestämmelse härom bör las in i 3 § byggnadsstadgan. Enligt 34 §3 mom. stadgan skall beslul om fastslällelse av tomtindelning delges den somför fastighetsregistret. Efter tillkomsten av delgivningslagen har termen»delge» en speciell innebörd. Det synes inte nödvändigl alt uppställa krav pådelgivning i delgivningslagens bemärkelse när det gäller nu ifrågavarandeunderrättelse till fastighelsregisterföraren. Besvärsbestäraraelserna i 71 § 2mom. byggnadsstadgan bör byggas ut med bestämmelser om talan mot statensplanverks beslul enligt stadgan. Denna utvidgning av besvärsbestämmelsernaföranleds därav alt genom kungörelsen 1970: 243 siatens planverk i vissutsträckning tillagts befogenheter i fråga ora ansvarig arbetsledare. Talanmol planverkels beslut enligt 61 § 2 eller 5 mora. stadgan bör prövas avkammarrätt. Ändringsförslaget bör föreläggas för yttrande. Kungörelse om ändring i brandstadgan (1962:91) (förslag114 i lagrådsremiss 20.3.1970) Utöver de i lagrådsremissen föreslagna ändringarna ibrandstadgan bör vissa ytterligare ändringar göras i stadgan.Förvaltningslagens jävsbestämmelser bör nämligen göras tillämpliga i samtligaärenden hos särskild brandstyrelse. Bestämmelser härom bör tas in i 3 § 1raora. Ändringsförslaget bör föreläggas för yttrande. Lagar om ändring i familjebidragsförordningen (1946:99)(förslag 90 i lagrådsreraiss 20.3.1970 och förslag 33 i lagrådsremiss14.1.1971), lagar om ändring i förordningen (1967: 882) omstiidiemedelsavgifter (förslag 91 i lagrådsremiss 20.3.1970 och förslag 34 ilagrådsreraiss ), lagar om ändring i kommunallagen (1953: 753)(förslag 95 i lagrådsreraiss 20.3.1970 och förslag 36 i lagrådsreraiss14.1.1971), lagar om ändring i kommunallagen (1957:50) för (förslag96 i lagrådsreraiss 20.3.1970 och förslag 37 i lagrådsremiss ), lagarom ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse (förslag 97 ilagrådsremiss 20.3.1970 och förslag 38 i lagrådsremiss ), lagar omändring i landstingslagen (1954:319) (förslag 98 i lagrådsremiss 20.3.1970 ochförslag 39 i lagrådsremiss ) saml lagar om ändring ifolkbokföringsförordningen (1967:198) (förslag 104 i lagrådsremiss 20.3.1970och förslag 43 i lagrädsremiss ) I fråga om var och en av dessa författningar bör förslageni de två lagrådsreraisserna ställas samman till etl lagförslag. Kungörelser om ändring i vägtrafikförordningen (1951:648)(förslag 108 i lagrådsremiss 20.3.1970 och förslag 45 i lagrådsremiss14.1.1971), kungörelser om ändring i förordningen (1940: 910) angåendeyrkesmässig auto- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 719 (förslag 1Ö9 i lagrådsremiss 20.3.1970 och förslag 46 i lagrådsremiss14.1.1971), kungörelser om ändring i allmänna ordningsstadgan (1956:617)(förslag 110 i lagrådsremiss 20.3.1970 och förslag 47 i lagrådsremiss14.1.1971) samt kungörelser om ändring i hälsovårdsstadgan (1958:663) (förslag111 i lagrådsremiss 20.3.1970 och förslag 48 i lagrådsremiss ) I fråga om var och en avdessa författningar bör förslagen i de två lagrådsremisserna föras samman tillett kungörelseförslag som föreläggs för yttrande. Härvid börbeträffande allmänna ordningsstadgan inte las raed någon föreskrift om attbesvären prövas i statsrådet. Lagom ändring i förordningen (1961:313) om förfarandet i anmärkningsmål (förslag89 i lagrådsreraiss 20.3.1970), lag om ändring i lagen (1964: 731) omirafiknämnder (förslag 35 i lagrådsremiss ), lag om ändring iförordningen (1965: 852) om ackord och avskrivning rörande vissa skatter, lagom ändring i lagen (1920: 796) om val till , lag om ändring ikommunala vallagen (1930: 253) (förslag 9294 i lagrådsreraiss 20.3.1970), lagom åndring i militärersättningsförordningen (1950:261) (förslag 40 ilagrådsremiss ), lag om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om landshypoteksföreningar, lag om ändring i förordningen(1968: 576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar, lag om åndring i förordningen (1957: 343) omoljelagring m. m., lag om ändring i förordningen (1957: 344) om oljeavgift m.m. (förslag 99, 100, 102 och 103 i lagrådsremiss 20.3.1970), lag om ändring isjukvårdslagen (1962:242) (förslag 42 i lagrådsremiss ), förordning omändring i förordningen (1970:99) om investeringsavgift för vissabgggnadsarbeten (förslag 105 i lagrådsremiss 20.3.1970) samt lag om ändring ilagen (1970: 296) om social centralnämnd m. m. (förslag 44 i lagrådsreraiss14.1.1971) Dessaförfattningsförslag bör föreläggas för anlagande. Härvid bör iförslagen till ändringar i de två hypoteksförfattningarna och i förordningenom oljeavgift föreskriften att besvären prövas i statsrådet utgå. Kungörelseom ändring i förordningen (1968: 564) om tillfällig handel, kungörelse omändring i förordningen (1961: 568) om brandfarliga varor, kungörelse omändring i mönstringsförordningen (1961:87), kungörelse om ändring i förordningen(1968: 70) med vissa bestämmelser om injektionssprutor och kanyler, kungörelseom ändring i hotellförordningen (1966: 742) samt kungörelse om ändring ikungörelsen (1970:113) om förevisning av brandfarlig biograffilm (förslag 106,113 och 115118 i lagrådsreraiss 20.3.1970) Dessakungörelseförslag bör föreläggas för yttrande. 720 KungL Maj:ts proposition nr 30 år1971 Ulöver de ändringar sora jag har förordat i del föregåendebör vissa redaktionella ändringar vidtas i en del av de i lagrådsremisserna den20 och upptagna författningsförslagen. Vad angår kompetensfördelningen mellan Kungl. Maj:t istatsrådet och förvaltningsdomstol vill jag framhålla att jag i detlasammanhang anmäler bara de författningsändringar, vid vilkas tillkomstriksdagen bör raedverka. Först senare kommer jag att lägga fram förslag tillsådana författningsföreskrifter i ämnet som kan beslutas av Kungl. Därvid avser jag, om inte bar något alt erinra däremot (jfr s.99), alt bl. a. föreslå att i kungörelsen (1968:440) om kompensation förbensinskatt vid yrkesmässig användning av motorsåg görs sådan ändring all deallmänna reglerna rörande fullföljd av talan från kamraarrält tillregeringsrätten koraraer att gälla också beträffande raål enligt närandakungörelse. Jag vill också påpeka atl del belräffande vissa författningar, sorahar tillkommit under medverkan från sida, har synts lämpligt attlägga fram förslag till kompelensfördelningsregler i samband raed attförfattningarna i andra avseenden ändras under innevarande år (se t. ex. prop.1971: 7). Förslag till en fullständig harmonisering avförekoraraande förfarandebestäraraelser i olika raateriella författningar raedförfarandereglerna i förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen läggs idetta sammanhang frara belräffande ett femtiotal författningar. Härvid har enfullständig genomgång gjorts i försia hand av författningarna nr 348 ilagrådsreraissen men även av gifiermålsbalken, lagen(1915: 434) om fullföljd av lalan mot beslut i vissa ärenden rörande äktenskapsingående, lagen (1916:156) ora vissa inskränkningar i rätten att förvärva fastegendom eller gruva eller aktier i vissa bolag, naturvårdslagen (1964:822),förordningen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor, byggnadsstadgan(1959: 612) samt förslagen till bostadsrätlslag och växlförädlarrätlslag. mån ändringar i sistnämnda författningar har behövts för att den önskvärdabarmoniseringen skall uppnås, innehåller ändringsförslagen bestämraelser iämnet. Avsikten är att författningsgenomgången skall fortsätta. kommeri harraoniseringssyfte förslag atl framläggas rörande ändringar i ytterligareett anlal författningar. KungL Maj.ts proposition nr 1971 721 Anslagsfrågor m. m. Regeringsrättens kansli- ocb föredragandeorganisation I remissen till lagrådel den 20 raars 1970 angåendeoraorganisation av förvaltningsrätlskipningen ra. m. logs frågan upp om altbryta det samband i fråga om föredragande- och kansliorganisation som f. n.finns mellan Kungl. Maj:t i slatsrådet och regeringsrällen genom att ävenregeringsrätts-målen skall beredas inom Kungl. och föredras avpersonal sora tillhör statsdepartementen. Efter förslag i prop. 1970:116 harvissa ändringar genomförts i RF, bl. a. i 25 §, där det tidigare föreskrevs attärenden skall beredas till föredragning och avgörande i regeringsrätten i delstatsdeparlemenl till vilket ärendet hör enligt departementsstadgan. Efter degenomförda ändringarna i RF kan i enlighet raed vad som har föreslagits ilagrådsremissen i stället inrättas etl kansli, till vilket regeringsrättensföredragande är knutna. Den närmare utformningen av regeringsrättens kansli-och föredragandeorganisation utreds f. n. av en särskilt tiUkalladutredningsman*. Utredningsmannen har avlämnat ett delbetänkande,dagtecknal , med förslag till särskild föredragande- ochkansliorganisation för regeringsrätten fr. o. m. (Ds Ju 1970: 31). överbetänkandet har efler remiss yttranden avgetts av regeringsrättens ledamöter,kammarrätten, statskontoret, , ,riksarkivei, länsstyrelserna i , län, och , , , domstolsverksulredningen,karamarrältsorganisalionskoraraittén. saralTjänslemännens centralorganisations slatsljänslemannasektion (TCO-S). Utredningsmannen framhåller att storleken och utformningeni detalj av elt kansli för regeringsrätten f. n. inte kan bedöraas. Flerafaktorer påverkar bedömningen, såsom antalet regeringsråd, måltillströmningen,utbyggnadstakten och kapaciteten hos kararaarrätterna saral frågan om inrättandetav en ceniral förvaltningsmyndighet för landels domstolar. I betänkandet föreslås att kansliet skall finnas vidregeringsrätten fr. o. ra. Det föreslagna kansUel skallöverta beredningen och Maj.ts proposition nr 30 år1971 föredragningen av mål och ärenden beträffande vilka äldrebestämmelser skall tillärapas, dvs. a. besvär över beslul som meddelatsföre . Utredningsmannen föreslår att nuvarande tjänster förregeringsrättssekrelerare i olika statsdepartement ersätts av tjänster iregeringsrättens kansli. Dessa tjänsters karaktär av passagetjänster börbehållas. Tjänsterna bör därför vara exlra ordinarie eller i några fall extra.Nuvarande innehavare av tjänster som regeringsrättssekrelerare bör under enövergångstid få förordnande på de nya tjänsterna. För föredragning av vissaspecialmål bör jurister från cenlrala verk och kommunalförvaltningen kunnaanlitas. Antalet föredragande räknat i årsarbetskrafter uppgick underår 1970 till ungefär 44. Enligt utredningsmannens bedömning torde en godtagbarinälbalans inte kunna uppnås förrän tidigast . Med hänsyn tillmålbalansen i regeringsrätten och det antal mål som beräknas inkomraa efterreforraens genomförande kommer behovel av föredragande att vara oförändratunder . Utredningsmannen föreslår därför att det förregeringsrättens kansli inrättas samma antal regeringsrätlssekre-lerarljänstersora i den nuvarande departementsorganisationen, dvs. 27 extra ordinarie och 7exlra tjänster. Vidare bör det finnas medel för alt anlita ytterligare 10årsarbetskrafter. Därmed avses specialföredragande och personer raedföredragandeuppgiften som bisyssla samt andra extra föredragande. Utredningsmannen föreslär alt för administrationen avregeringsrättens kansli inrättas en tjänst som kanslichef som närmast underregeringsrättens ordförande skall svara för arbetet inom kansliet. Kanslichefenbör även i övrigi handlägga administrativa ärenden för hela regeringsrätten ochdärigenom avlasta domstolens ordförande och övriga ledamöter arbetet medadministrativa göromål. Som närmaste medarbetare lill kanslichefen föreslås ensouschef under de år den nya organisationen byggs upp. Enligt förslaget skall vidare, i stället för de tjänsterför biträdespensonal som finns inom departementen för regeringsrättenskansliarbete, inrättas tjänster för sådan personal i regeringsrältens kansli.Sammanlagt bör ungefär 55 tjänster för landskanslister, kanslister, övrigbiträdespersonal ooh expeditionsvaklspersonal finnas i regeringsrätten. Årskostnaden för den nya personalorganisationen beräknastill ungefär 5 milj. kr. Härtill koramer koslnader för lokaler, inredning,utrustning och flyttning lill nya lokaler. Dessa kostnader kan inte angeseftersom lokalfrågan för del nya kansliet inte är löst. I allt väsentligt har remissinstanserna anslutit sig tillutredningsmannens förslag om organisationen av kansliet. har tillstyrkt förslaget om en tjänst som souschef ålkanslichefen. Maj.ts proposition nr 1971 723 I remissen till lagrådel utvecklades närraare innebördenav den föreslagna oraorganisationen av kammarrätlsorganisationen. tillkallades en kommitté(kammarrältsorganisationskora-mittén) med uppdrag att lägga fram förslag tillorganisationen av kammarrätterna och i övrigt förbereda den nyakammarrätlsorganisationen. Kommittén' har lämnat förslagrörande huvudlinjerna för den nya kamraarrättsorganisationen (Ds Ju 1970: 33). över komraitténs förslag har efler reraiss yttrandenavgelts av regeringsrältens ledamöter, kammarrätten, statskontoret,, , länsstyrelserna i ,län, . , ,utredningen om regeringsrättens kansliorganisation ra. m.,domstolsverksutredningen, akademikers centralorganisation () samtTjänstemännens centralorganisations statstjänstemannasektion (TCO-S). Komraittén anser att det raöter stora svårigheter att iförväg besläraraa hur stor den nya kammarrätlsorganisationen behöver vara. Enmera exakt avvägning av organisationen kan ske först sedan man fått visserfarenhet av det nya systemet. Målavverkningen per avdelning och år kommer attminska bl. a. på grund av att karamarrätt i flertalet raål kommer att blislutinstans och att de nya målgrupperna kommer alt fordra längre handläggningslidän skaltemål. Om man utgår från att kammanätten hade haflden behörighet som föreslås gälla fr. o. ra. , kan detberäknas att antalet inkomna mål skulle ha uppgått till 15 200.Varje avdelning torde kunna komma att avgöra ungefär 900 raål per år.Karamar-rällsorganisationen behöver därför minst 17 avdelningar för alt underelt år kunna avverka lika slort antal mål som beräknas komma in under ett år.Under ett uppbyggnadsskede fr. o. m. bör det därför finnas15 avdelningar. Fr, o, ra, /74 bör organisationen vara heltutbyggd. Den domkretsindelning för kararaarrätterna i ochGöteborg sora föreslagits i lagrådsremissen innebär att 58 "/o av målenfaller på stock-holmskammarrätlen och 42 "lo på göteborgskammarrätten. I samband med att kammarrätten i inrättas bör dentilldelas den del av kammarrättens i målbalans som härrör från kammarrättensi domkrets med undantag av mål rörande fastighetstaxering. ' , ordförande,, departementssekreteraren ,hovrättsassessorn och kammarrättsassessorn . Maj:ts proposition nr 30 dr1971 Vid en fulll utbyggd organisation bör kammarrätten iStockholm ha 10 avdelningar och kammarrätten i 7 avdelningar. Underden tid organisationen består av 15 avdelningar bör stockholmskammarrälten ha 9avdelningar och göteborgskammarrällen 6 avdelningar. Kommittén anser att den kamraanätlsverksamhet som ilagrådsremissen föreslås förlagd till ort i bör förläggas tillSundsvall. Denna ort har föreslagits även av delegationen för lokalisering avstatlig verksamhet. Förläggningen av filialverksamhet till böremellertid enligt kommitténs mening anstå till dess en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet inrättats. Flertalet remissinstanser delar koraraitléns uppfattningom den storlek kammarrätlsorganisationen bör ha fr. o. m. den 1 januari 1972och i fullt utbyggt skick. anser emellertid att man intebehöver räkna med mer än 15 avdelningar, vilket antal under viss förutsättningbör kunna nedgå . TCO-S föreslår alt kararaarrätterna redan fr. o. ra.den 1 januari 1972 får 17 avdelningar. Den nya kammarrätten i börenligt och i börjasin verksarahet raed 4 avdelningar och därefter utökas. Vad gäller verksamhelen i SundsvaU avstyrker SACOförslaget att inrätta ett filialsyslera inora kammarrätlsorganisationen. Oraen filial i inrättas anser emellertid liksom kammarrätten ochdomstolsverksutredningen alt filialens verksamhet bör börja vid senaretidpunkt än . Andra remissmyndigheter såsomriksrevisionsverket och vissa länsstgreher framhåller däremol att verksamheteni bör börja som förvaltningsrätlsreformen träder i kraft. I årets stalsverksproposition (prop. 4 sid,41) har anslagen för /72 till Regeringsrätten och Kammarrätternaberäknats med preliminära belopp om , och . i avvaktanpå proposition om en omorganisation av förvaltningsrättskipningen. Kungl.Maj:ts proposition nr 30 är 1971 Anslagsberäkningar 1969/70Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag 3275 385 3 884 000 5 900 000 Beräknad ändring 1971/72 Regeringsråd och regeringsrättssekrelerare övrig personal -f 35 -1-39 (644 000) -t-2 119 000 -t- 6 000 163 000 479 000 644 000) 533 000 -I- 2 016 000 1969/70Utgift 8 464 583 1970/71Anslag 9 414 000 1971/72 Förslag 13 200000 Beräknad ändring 1971/72 Domare och fiskaler övrig personal 4-4 -f 4 4- 56 4-41 4-97 1 685 000 9 414 000 -f 6 000 -I- 31000 + 29 000 + 27 000 4-229000 4- 2 478 000 4- 12 000 4- 306 000 4- 265 000 4- 70 000 4- 655 000 4- 3 786 000 Maj.ts proposition nr 30 år1971 Löne- och prisomräkning ra. En division ikamraarrätlen ombildas omkring lill fastighetslaxeringsdivisionför all handlägga besvärsraål i anledning av allmännafastighetstaxering. Förstärkning begärs på grund härav med en assessor och trebiträden. Medel för en fiskal kan i stället dras in. Medel behövsför ytterligare en Ijänst som kansliskrivare för delgiv-ningsgöromål. Regeringsrättens kansli- och föredragandeorganisation Som jag lidigare framhållit kan efter genomförda ändringari RF en särskild kansli- och föredragandeorganisalion inrällas vidregeringsrällen. Enligt 18 § förslagel till lag om allmännaförvaltningsdomstolar skall del ankomma på Kungl. Maj:l att meddela närmareföreskrifter om beslutande-rätlen i administrativa frågor och om organisationenav regeringsrättens kansli. För kansliet bör inrättas en ordinarie tjänst medbeteckningen r som chef för kansliet. Denna tjänst bör inrättas föreden för atl innehavaren skall kunna deltaga i arbetet raedorganisationen av kansliet. En del av tjänsterna för föredragande och annanpersonal inom kansliet bör inrättas som extra ordinarie och en del som extra.Det ankommer på Kungl. Maj :l att besluta i denna fråga. Vad beträffar antalet föredragande delar jagutredningsmannens uppfattning atl nuvarande antal inte kan minskas förränmålbalansen i regeringsrätten blivit lägre än vad fallet är f. n. Jag kan härinskjuta alt målbalansen utgjorde 5 873 mål. Jag beräknarantalet tjänster till 34. Jag räknar dessutom med alt del kommer att behövasett anlal föredragande sora bar föredragandeuppgiften sora bisyssla. Det fortsatta utredningsarbetet får utvisa ocksåfördelningen av antalet tjänster mellan olika kategorier av personal. Jag harberäknat medel för /72 för oförändrat antal regeringsråd, entjänst som chef för kansliet, 34 föredragande och ungefär 42 tjänster för bl.a. biträdes-och expeditionsvaklspersonal. Belräffande avtalsbara anställnings-och arbetsvillkor avser jag ge det förhandlingsuppdrag sorabehövs. Utredningsraannen och reraissmyndigheterna har behandlatäven frågor ora karriären för jurister inom förvaltningsdomstolarna. Jag ärmedveten om betydelsen av denna fråga och vill i detta sammanhang bara erinraom att motsvarande fråga och den därmed sammanhängande frågan oradomarutbildning är aktuell även för de allmänna domstolarna. I proposition den26 (prop. 1971:45) med förslag till lag ora ändring i KungLMaj.-ts proposition nr 30 dr 1971 727 ra., har jag också framhållit (s. 8586) alt frågan om bl. a.domarutbildning med tanke på de allmänna domstolarna bör tas upp till särskildutredning och all jag har för avsikt att vid senare tillfälle ta upp frågan oraformerna för ett utredningsarbete på detla område. Det är naturligt att eltsådant utredningsarbete får omfatta motsvarande frågor även för de allraännaförvaltningsdomstolarna. När det gäller raer kortsiktiga åtgärder räknar jagmed alt utredningsraannen under silt fortsatta arbete skaU göra en kartläggningoch fraralägga de förslag sora kan befinnas påkallade. Somhar föreslagils i lagrådsremissen bör en ny kararaarrättinrällas i . I samband härraed bör den nuvarande kararaarrätlen fånaranet kammarrätten i Stockholra. I remissen till lagrådetframhöll jag att raan raåste räkna raed all del i den nyakamraarrättsorganisationen behövs ca 15 avdelningar. Den utredning somdärefter gjorts av kararaanättsorganisalionskommiltén visar alt detta anlalavdelningar är elt rainimura. bör 15 avdelningar inrällas.Utvecklingen får visa om detta antal senare behöver ökas. Jag delar komraitténsuppfattning att till den föreslagna kamraarrätten i bör överförasstockholraskammarrällens balans av mål sora härrör från den föreslagnadorakrelsen för en karamarrätt i med undanlag av mål rörandefastighetstaxering. Denna kamraarrält bör från början ha sex avdelningar. 1annat fall kommer målbalansen atl bli av ej godtagbar storlek. Kammarrätten i Stockholmbör liksom f. n. ha nio avdelningar. I samråd med chefen förfinansdeparleraentel föreslår jag alt två av dessa förläggs till Sundsvall.Kararaarrättsorganisalionskoramittén har förordat atl förläggningen avverksarahet till får anstå till dess en central förvaltningsmyndighetför domstolsväsendet inrättats. Jag anser emellertid alt förvaltningsdomstolsreformenbör genomföras i sin helhet i ett sararaanhang. Målsättningen bör därför varaalt börja verksamheten i . Sora jag anfört vidremissen lill lagrådet den 20 raars 1970 bör saratliga doraarljänsler på enkaramarrätlsavdelning vara ordinarie med beleck-lungen o. För kammarrätten iGöteborg bör inrättas en tjänst för kammarrältspresident. Denna tjänst börinrättas viss lid före för att innehavaren skall kunnadeltaga i organisationsarbetet av den nya domstolen innan den börjar sinverksarahet. På varje avdelning bör finnas en kammarrältslagman sora ordförandei stället för kararaarrättsråd och divisionsordförande, som f. n. finns ikararaarrätlen. Antalet tjänster för kammarrättsråd bör utökas från f. n.