prop · FU03120 · 1971-12-31 00:00:00 — En överslagsmässig beräkning visar emellertid, allförsäljningsvärdet för den del av koncernen som bedrev fuU verksamhet underhela 1969 steg med cirka 7 o/o . Somframgår av detaljerade redogörelser för de enskilda koncernbolagen,koncentrerades 1970 koncernens överskoll lill de tre stora bolagen, ,Tobaksbolaget och . För dessa tre redovisades elt sammanlagt överskott förebokslutsdispositioner och skaller av över 400 milj. kr. För alla tre varutvecklingen positiv. I synnerhet gäller detta som förbättrade sillöverskott med cirka 50 o/g. Även Tobaksbolaget redovisade bättre resultat. blev något sämre än 1969 vUket dock helt kan förklaras av denlångvariga arbetskonflikten. Motbakgrund av koncernens samlade investeringsprogram som tar i anspråk allatillgängliga resurser under de närmasie åren verkställdes hos flertalet av debolag, som redovisade överskoll, maximala exlraav-skrivningar och/ellernedskrivningar av varulager i syfte alt stärka självfinansieringsgraden. Summanav dessa bokslutsdispositioner uppgick lill 95 milj. kr. Denna konsolideringkunde 1970 förslärkas genom utnyttjande av koncernbidrag, varom närmareredogörelse lämnas i moderbolagets förvaltningsberättelse. Gruppens vinst före skallvar 173 milj. kr. och skattekostnaden 177 mUj. Denna anmärkningsvärt högaskallebelastning över 100 o/q avvinst före skalt har sin grund i myckel växlande resultat hos koncernensbolag. Nämnvärda överskott redovisas hos 11 bolag med totalt 309 mUj. Dessabeskattades i vanlig ordning och skallekostnaderna var 167 milj. kr. Gruppenssamlade vinst före skalt har emellertid reducerats av underskoll hos elt10-tal bolag utan någon motsvarande skalte-minskning. Ettstartår med akuta problem Delgångna verksamhetsåret har främst kännetecknats av uppbyggnad av Statsföretagoch etablering av förelagsgruppen som en ekonomisk enhet. har detvarit nödvändigt att lösa de mest akuta problemen i vissa av förelagen. Ägaren staten önskade även all Statsföretag som särskilda uppdrag skulle medverkai vissa lokaliseringspro-jekl. Genom atl många av åtgärderna bedömdes sommycket brådskande, blev del inte möjligt att systematiskt analysera problemeninom förelagsgruppen och sedan prioritera insatserna med hänsyn tUl deras framlidabetydelse för gruppen som helhet. har medfört alt tillgängligaekonomiska resurser delvis har bundits i projekt som, med en snävare bedömning,kan anses vara av lägre angelägenhetsgrad. Likaså har de här nämndaförhållandena tagit de personella resurserna så i anspråk alt denadministrativa och organisatoriska uppbyggnaden har fördröjts, vilket ärbeklagligt då därigenom de önskvärda instrumenten under alltför lång lid varitotillräckliga eller saknats. Uppbyggnadenav både och företagsgruppen som sådan måste ges hög prioritet.Regler och praxis för samarbele och information måste skapas för all ge styrkaoch effektivitet. Del är med hänsyn lill de relativt begränsade ekonomiska tillgångarnainom Statsföretag nödvändigt all tillgängligt kapital reserveras för sådanainvesteringar, som skapar förbättrat ekonomiskt resultat både inom de enskildaförelagen och förelagsgruppen som sådan. medför omstruktureringar ochnedläggning av sådan produktion och verksamhet som på inle bedömsvara lönsam. Moderföretagetsuppgift skall vara att inliliera sådan verksamhet ute i företagen, där detegentliga arbetet med dessa frågor måste bedrivas samt stödja anskaffandet avde resurser som krävs. Ipropositionen om Statsföretag nämner departementschefen all företaget blandannat skall medverka till lokalisering av företag och verksamheter tillområden med sysselsättningsproblem samt skapa anställningstrygghet och trivseli arbetet för de anställda. För all del skall vara möjligt alt uppfylla dessaönskemål är del nödvändigt all förelagen i Slalsförelagsgruppen arbetareffektivt och är ekonomiskt välkonsoliderade. Under de närmasie åren kommertillgängliga resurser att koncentreras lill redan etablerade koncernbolag medmöjligheter all ge god avkastning på nyinsatt kapital. Endast genom en sådanprioritering kan huvudmålet för gruppens verksamhet uppnås "alt underkrav på lönsamhet uppnå största möjUga expansion". 1970var bolagets första verksamhetsår och under årel har en successiv uppbyggnadav bolagels relativt begränsade organisation ägt rum. Statsförelag hade emellerlidalt beakta, att organisationen anpassades lill all lösa de speciella frågor somägaren begär all bolaget skaU fullfölja. Relativt krävande utredningsuppgifteråvUade bolaget redan under första verksamhetsåret. Strävan till en begränsadorganisation med få anställda medförde en hård prioritering och ett närmare samarbelemed och . VidStatsföretags tUlkomst förutsågs i riksdagsbeslutet alt Statsföretag tordevara alt hänföra lill den kategori av förvaltningsbolag som "ombesörjervissa gemensamma uppgifter för koncernens räkning" och därför ibeskattningshänseende kan jämställas med rörelsedrivande bolag. Ett sådant kan eflersärskild dispens ges befrielse från skatt på utdelningar från dotterbolag.Sådan dispens har beviljats av . Vidare öppnas möjligheteratt använda koncernbidragsinsti-tulet. Riksdagsbeslutetom Statsföretags bildande innebar vidare atl staten avstod från utdelningunder en treårsperiod. De utdelningar som Statsföretag under åren 19701972erhåller från koncernbolagen disponeras för ökad konsolidering. Aktieposternai dotterbolagen övertogs lill de värden som aktierna var upptagna tUl i fondenför statens aktier. Isyfte att åstadkomma en värdering som bättre motsvarade såväl substans- som avkaslningsvärdelhos respektive bolag verkställdes en omvärdering. Denna beaktade bland annatdel resultat som en av Industridepartementet tillsalt värderingsmanrekommenderade. Omvärderingen vidgades tUl alt omfatta även vissa av de aktiersom under årel förvärvades. Hänsyn togs slutligen också till under 1970redovisade resultat för ett par av bolagen. Med hänsyn tUl att den nu berördaomvärderingen väsentligen motiverades av existerande förhållanden dåStatsföretag övertog aktierna, redovisas nettovärdet av omvärderingen, ennedskrivning med 92,6 mUj. kr., i koncernens räkenskaper såsom en avdragspost frånde vinstmedel som fanns i koncernen och icke som en kostnadför . Underåret var i medeltal 19 personer anställda i bolagels tjänst. I löner ochersättningar utbetalades 1 547 tkr, varav lUl styrelse och verkställandedirektör 272 tkr. Bolageterhöll 77,8 milj. kr. i utdelning från dotterbolagen avseende 1969års verksamhet. Dessutom bokfördes som intäkt av dotterbolagen föreslagenutdelning med 74,9 milj. kr. fördessom avsättning bidrag tUl Norrlandsfonden, 15,0 mUj. Detta bidragskall enUgl beslut bestridas ur utdelningen från . Eflernedskrivning av dotlerbolagsaktier med 92,6 milj. kr. uppgår den redovisadenettovinsten tiU 3,5 mUj. Deenligt koncernbalansräkningen disponibla vinstmedlen uppgick till 310,4 mUj.kr., varav 10,8 milj. kr. Härav åtgår för avsättningartiU bundna reserver 9,0 milj. kr. Styrelsenoch verkstäUande direktören föreslår att moderbolagels vinstmedel balanseras iny räkning. 2 1971.1 saml. Lägreproduktion med högre priser Produktionenminskade från 25,2 tiU bl. a. på grundav arbelsnedläggelse. 18,6 miljoner lon av den totala produktionen bestod av slyckemalm,1,av slig och av kulsinler. svarade för18,7 miljoner lon och för färdiga produkter. Totaltbröts 36,2 mUjoner lon berg. Ävenleveranserna blev lägre 24,7 mot 28,5 miljoner lon, därav 23,9 (27,6)miljoner lon på export och 0,8 (0,9) tiU inhemska köpare. Orderingången lill deeuropeiska stålverken minskade , vilket i sin tur påverkadekundernas avhämtning av malm. ÖverNarvik, som i huvudsak malm från gruvorna i , levererades 18,4(21,1) miljoner lon och över 5,7 (6,8) mUjoner lon. MedeUaslen ökade iNarvik från 32 384 lUl 34 553 lon medan den sjönk i från 19 . Den dittills största fartygslasten från på malmavgick under årel. I varade skeppningssäsongen från till den14 december. Sedan1958 har priserna på produkter sjunkit med i genomsnitt 40 o/o. Dengenomsnittliga prisnivån har dock sjunkit något mindre tack vare enförskjutning av produktionen mol högre kvaliteter. Den nedåtgående prislrendenvände . Malmpriserna steg med drygt 10 o/o och under 1971med ytterligare cirka 10 o/o. En orsak tUl prishöjningen är höjda sjöfrakler,vilka fördyrat de för den europeiska stålindustrin mer avlägsna transoceanajärnmalmerna. Detraditionellt största kundländerna och / harbehållit sina positioner, medan har minskat sin andel av . Sålunda levererades 9,6 (11,7) miljoner ton tUl , 7,1(8,1) miljoner ton lill /samt 2,7 (4,0) miljoner ton lillStorbritannien. Motsvarande procentsiffror av lotalleveranserna är 39, 29 och11 o/o. Den största inhemska kunden var som vanligt med0,6 (0,6) miljoner lon. Elt femårsavlal om ökade leveranser lill Polenträffades. Förelagetinvesterade under 1960-lalet i kvalitetshöjandeålgärder. a. byggdes nya anläggningar för tillverkning och hantering av kulsinler(pellels) i , , och , vartill kom investeringar iliknande anläggningar i . Kulsinlerns totala andel av produktionenökade från 13,1 till 16,9 o/o främst genom alt kulsinterverkel i Svappavaarakom upp i full kapacitet. Investeringarnauppgick lill 155 (178) milj. kr. De största av dem omfattade arbeten på dennya huvudnivån i Kiirunavaara (), omläggning lill spårlösa transportersamt arbeten med den nya huvudnivån i . I Malmbergetpågick även utbyggnad av anrikningsverket saml ombyggnad av en kulsinlerugn. Endator av typ ICL 1902 installerades i för i huvudsak behandling avadministrativa rutiner för hela företaget. INarvik pågick olika arbeten för att höja bandkapaciteten, t. ex. installationav skophjulslastare. En dalaslyrd provsiktanläggning logs i bruk. I Luleåpåbörjades installationen av en anläggning för kontinuerlig siktanalysbeslämningav utlastat gods. Ytterligare296 malmvagnar med 80 tons lastförmåga för kulsinler har köpts varav LKABanskaffat 110 och SJ 186. Investeringarpå mer än 1000 milj. kr. Förelagetkommer atl genomföra investeringar på mellan1 och 1,5 mUjarder kr. De kommer alt omfatta kvalitets- och kapacilelshöjandeåtgärder i främst och förutom mer normala utbyggnads- och reinvesteringar. Arbetetvid gruvförvaltningarna, som på grund av strejk nedlades ,återupptogs . Förhandlingar om nytt avlal påbörjades den 9februari och uppgörelse träffades efter omröstning bland arbetarna.Arbelsnedläggelsen innebar ett bortfall av totalt 33,5 miljoner lon, däravunder 1970 22,5 mUjoner ton. Påförsök infördes månadslöner för alla fast ansläUda arbetare. Lägsta månadslönenblev 2 200 och den högsta . månadslönervar alt samverkan skulle kunna ske med personalen i positiv anda för att uppnåfastställda effekter i produktionen. Antalet anställda ökade från 6939 till 7 145. Föratt öka förutsättningama för samverkan meUan ledning och anstäUda utveckladesett nytt samverkansystem. Förelagsnämnderna tilldelades en övergripande rollvid uppföljningen av samverkansystemets utveckling inom såväl detrepresentativa systemet som arbetsorganisationen. Försäljnmgenuppgick tUl 1131 (1148) milj. kr. Rörelseöverskotlel före avskrivningar och bokslutsdispositionerblev 381 (370) milj. kr. Vinslen före skalt uppgick tUl 207 (187) mUj. ochnettovinsten lUl 94 (90) milj. kr. Uldelnmgen fastställdes lUl 75 (60) milj.kr. Resultatetpåverkades i positiv riktning av prishöjningarna för sålda produkter samt inegativ riktning av minskad leveransvolym och väsentligt höjdaproduktionskostnader. Kostnadsökningarna beror tUl stor del på lönestegringaroch på prisstegringar på material och tjänster. En bidragande orsak var ävenen ogynnsam produktivitetsutveckling. Om och i vUken utsträckning dennasammanhänger med månadslönesyslemet kan avgöras först efter ytterligareerfarenheter. Leveranseroch produktion beräknas komma alt öka i jämförelse med 1970.Leveransvolymen kommer dock att understiga leveransrekord. Tack varehöjda priser beräknas leveransvärdet öka och resiUtalet förbättras.Investeringarna beräknas ligga på en högre nivå än 1970. Statsgruvorsverksamhet har varit inriktad på brytning av bly- och zmkmalm i Stollbergsamt iordningstäUande av Yxsjöbergs volfram- och flusspatgmva. Vidanläggningsarbetenas start i Yxsjöberg beräknades driften komma igång redanhösten 1971. Arbetena under jord har blivit mer komplicerade och dyrare änberäknat och genom utökade schaktarbeten kommer gruvan inte att vara färdigförrän tmder . Då ovanjordsanläggningarna är färdiga några månadertidigare körs anrikningsprocessen in och man utnyttjar då vissa rikare partierav sligavfallet från den tidigare driften. Investeringamavar 7,8 mUj. Av det utgjorde 6,9 mUj. kostnader förförberedande arbeten och investeringar i Yxsjöberg. Den totala produktionenunder 1970 av järnslig var 21 700 lon, bly-slig och zinkslig 7 650lon. Mmskningen av järnsligproduklio-nen är främst beroende på att brytningenvid Intrånget avslutades /70. StoUberg har producerat någotmer järnslig än planerat medan bly- och zinksligproduklionen löpt planenligt. Antaletanställda minskade från 133 tUl 119. Prisemaför bolagels produkter som bestäms av intemationella noteringar har legat istort oförändrade. Genomsnittsnoleringama på me-laUbörsen i för bly- ochzinkslig var för bly £122 (£129) och för zink £122 (£124). Slalsgruvorlevererade sammanlagt järnmalm varav 95 o/o på export. Att leveransema överstigerproduktionen beror på avvecklingen av ett äldre sliglager i . Denberäknade produktionen av järnmalm i StoUberg har redan sålts.Detsamma gäller större delen av StoUbergs bly- och zinkslig. Resultatet föredispositioner och skatter minskade tUl 1,9 milj. kr., främst genom allresultatet belastats med en kostnad av 2,1 mUj. för förberedande arbeten i Yxsjöberg.Dessutom är de finansiella intäkterna lägre än föregående år på grund av alt investeringarnai Yxsjöberg självfinansierats. En långfristig skuld på 6 mUj. Statsgruvor lämnar utdelning tUl Statsföretag med 0,75milj. Under1971 beräknas priserna på bly- och zinkslig bli något lägre. medför enviss press på resultatutvecklingen. Omsättningen1970 för Assi-koncemen med de tillverkande dotterbolagen i var 570 mUj. (530 milj. kr. Moderbolagets omsättnmgökade från 472,6 tiU 513,2 mUj. kr., en ökning med 8,5 o/o. redovisar också sitthittills bästa resultat före dispositioner och skaller, vUket uppgick lUl 45,2milj. Underåret uppnådde sin hittiUs största produktionsvolym för samtligahuvudprodukter, nämligen sågade trävaror, träfiberskivor, blekt sulfatmassa,kraftpapper och kraftiiner. Den sammanlagda produktionen steg med 3,5 o/ojämfört med . Marknadslägetför bolagets produkter förbättrades successivt under 1969 och början av 1970. inträdde emellerlid en avmattning i efterfrågan speciellt på kraftliner.Leveranserna kom därför att för i dess helhet något understiga dentotala tillverkningen. Prisutvecklingen var för flertalet produkter stigandeunder och medelpriserna på de totala leveranserna blev för 1970 11 o/o högre än föregående års. Virkesråvaranär den helt dominerande kostnadsposten i resultaträkningen och inköpen uppgick1970 liU 211 milj. kr. Marknadspriset för sågtimmer höjdesför säsongen 1969/70 med cirka 10 o/o i Norrbollen och 8 o/o i . Barrmassavedoch lövmassaved höjdes i pris i med 13 o/o respektive 19 o/o. Virkessäsongen1970/71 fortsatte priserna atl sliga och då saknar egna skogar fårföretaget bära en starkt ökad kostnad 1971. Kostnaden för barrmassaved ökadeytterligare cirka 19 o/o, timmer i 7 o/o och timmer i Mellansverige4 o/o. Förbrukningenav virkesråvaror uppgick till 107 mUj. kubikfot, varav 67 o/o iNorrbotten och 33 o/o i . Anskaffningen stannade vid 100 milj.kubikfot varav 64 o/o (67 o/o) kom från skogsinnehav. Investeringsverksamhetenlåg på en hög nivå och utgifterna uppgick tUl drygt 118 mUj. De helt dominerande projekten var utbyggnaden av Lövholmenspappersbruk från nuvarande cirka 180 000 tiU 350 000 årslön samt upprustnmgs-och rationaliseringsinvesteringar vid sulfatfabrik och pappersbrak. Investeringarna1971 beräknas uppgå tUl ca 180 milj. kr. Genom koncernbidrag från Statsföretagmed 33 milj. kr. och mycket stora skattefria dispositioner skapas etltUlskott till finansieringen med 41 milj. kr. Sedan bolaget under 1968och 1969 bedrivit försökstillverkning av mera kundanpassade träproduklerbeslutades alt en särskUd fabriksenhet skulle inrättas vidValåsens sågverk. Verksamheten där påbörjas imder 1971. Assihar vidare utvecklat en melod för impregnering och färgning av trävaror ochdessa produceras vid . Underåret har köpt 20 o/o av aktierna i del nya , som har ettaktiekapital på 80 milj. kr. Hylle Brak kommer alt investera i etttidningspappersbruk med en kapacitet av 165 000 lon. Överenskommelse harträffals mellan del nya bolaget och om massavedsleveranser. Assigick vidare under årel in som delägare i , elt wellpappförelag iSchweiz. Genom förvärvet får ökade leveransmöjligheter av kraftiiner frånpappersbruket i . Antaletanställda uppgick lill i medeltal 3 743 personer, vUkel innebär en ökning med61 personer i förhåUande till 1969. I löner utbetalades 117 milj. kr. Delta ären ökning med 13 milj. kr. eUer med 13 o/o. StatsföretagAB med dotterföretagen äger totalt 52 o/o av aktierna i ägare är FörenadeFabriksverken, saml Projeclion KB. Syftetmed bolagets verksamhet är all främja utbyte av produkter, metoder och systemmellan ägarna och olika parter i . De88 uppdrag SID erhöU imder 1970 varierade från att söka nya lösningar påtekniska problem lill omfattande marknadsanalyser och prognoser.Mer än 10 o/o av 206 förslag som SID överiämnat till moderföretagen har blivitföremål för vidare studier. SID:sverksamhet finansieras genom alt ägama ger bolaget betaldauppdrag, bolaget säljer överkapacUet tiU andra än ägarföretagen och slutiigengenom all SID i egen räkning köper och säljer licenser och/eller optionsrätter. SID:skostnader var 1970 0,9 mUj. och intäkterna härrörde tiU 78 o/o från ägarappdrag.SID:s förlust på rörelsen med 0,4 milj. kr. har balanserats i ny räkning. Under1970 har avvecklingen av bolagets och dess dotterbolags verksamhet i allt väsentiigtfullföljts och kan beräknas vara avslutad imder 1971. Nettokostnademaför aweckUngsarbetet uppgick tUl 0,6 milj. kr. Avvecklingskostnadernahar finansierats genom fastighetsförsäljning och med inkomster från några av aktieiimehaveni främmande bolag. Detmyckna regnet i påverkade ogynnsamt torkningen avtorv. TiUverknmgen av på olika sätt behandlad och förpackad frästorv (KronmuU)ökade dock medan leveranserna av vanUg torv (Trädgårdstorv)hämmades av den bristande tillgången på råvara. Konkurrensenpå torvmarknaden både i och utiandet har varit hård. Framför alltgäller detta där försäljningen skett till s. k.introduktionspriser av en storproducent. har tUlgången på torv påkontinenten varit mycket god och exportprisema därigenom pressade. Torvbolagetexporterar cirka 30 o/o av den försålda kvantiteten. Torvbolagetfördubblade det egna växthuset i . Bolaget har där arbetatfram elt flertal torv- och gödselblandningar för olika kulturer, som tomat,gurka, nejlikor, julstjärnor, tulpaner m. fl. Torvbolagetbedriver också tUlsammans med fristående forskare försök på så vitt skilda områdensom luktborttagning på svingödsel och bekämpning av skadesvampar på barrväxter. Omsättningenhar stigit från 5,6 milj. kr. till 5,7 milj. kr. Antalet anställdahar ökat med 4 personer från 60 tUl 64. Desvåra produktionsförhållandena både med mycket snö och imdersommaren med stor nederbörd har tUlsammans med ökade lönekostnader, som inlekunnat kompenseras genom höjda priser, medfört ett sänkt resultat efteravskrivningar tUl 18 tkr från 349 tkr. Ettnytt investeringsprogram och en delvis ny organisation av främstmarknadsföringen med en division för Bygg- och Verkstadsmanufaklur var dedominerande nyheterna vid 1970. Målsättningen är attföretaget efter genomfört investeringsprogram skall visa en för branschennormal lönsamhet. Detunder 1970 beslutade investeringsprogrammet medför investeringar på cirka 430 mUj.kr. fram tUl 1974. Råjärnsproduktionen kommer alt bli större,som manufaktureringen ökar. Personalstyrkan beräknas öka med ca 400personer till ungefär 3 900. Den1 inrättades en speciell division för Bygg- och Verkstadsmanufaktur.Inom divisionen har sammanförts resurser för produktutveckling, produktion,ekonomi och marknadsföring av manufakturerat material för bygg- ochverkstadssektorn. Avföretagels produktion och försäljning som 1970 var är mer än 50 o/ofartygsprofiler. marknadsandel i är drygt 25o/o. Orderingången på fartygsprofiler är god och orderstocken är ca en mUjonton. Plåtprodukler svarar för 25 o/o av försäljningen, armeringsstål för 10 ochbalk och slångstål för verkstads- och byggnadsindustrin för ytterligare 10o/o. Faktureringenunder , som genom atl bolagets räkenskapsår ändrats tillkalenderår omfattar , uppgick till 490,9 mUj. Under föregående 12månader långa räkenskapsår (1968/ 69) var faktureringen 284,4 milj. kr. Förjämförbara tidsperioder motsvarar delta en ökning med ca 15 o/o. Resultatetefter avskrivningar och räntor visar en förlust med 42 mUj. på 18 månader.På de farlygsprofUer, som levererats till prisergjorde bolaget stora förluster. Under verksamhetsårets senare del harresultatet försämrats av väsentiigt ökade råvaru-och personalkostnader. För1971 och 1972 väntas ytterligare stora förlusler på grund av höjda råvarupriseroch ökade lönekostnader, som endast delvis kan uppvägas av insalta ralionaliseringsålgärder.På grund av effekter av investeringsprogrammet och gynnsammare kontrakt för fartygsprofUerkan man därefter föratse en snar förbättring av verksamheten. Underbokslutsåret har bolaget genom riksdagsbeslut erhållit elt kapUaltillskoll på100 milj. kr. för alt täcka tidigare års förlusler. Kapitaltillskoltet hardisponerats för extraavskrivningar. Underverksamhetsåret har ett intensivt arbete lagts ned på all förbättraarbetsmiljön. Som exempel kan svaveldioxidproblemet nämnas. Delta, som harvarit etl stort irritationsmoment för den personal som arbetar vidvärmeugnarna, har reducerats betydligt genom alt ugnarna nu eldas med olja medlåg svavelhalt. AntaletanstäUda har ökat från 3 184 liU 3 466 varav 2 704 kollekliv-anställda samt 762tjänstemän och arbetsledare till utgången av 1970. Underårel har månadsbelalning införts för ca 1 000 kollektivansläU-da, medi stort sett positiva verkningar. Arbetetmed alt öka företagsdemokratin vid järnverket går vidare. fick1970 egen budget och vidgad beslutsrätt. Företagsnämndenhar 38 samarbelskommitléer, en för varje avdelning. Av dessa har 16 utvecklatsvidare genom produktionsråd, där man diskuterar planering, produktion ochekonomi. Enstark förbättring av sjöfarlskonjunkturen inträdde . Frakternasteg mycket snabbt och nådde för såväl tank- som biUk-fartyg sin högsta nivåsedan Suez-krisen . Denna utveckling ledde också tiU mycket hög aktivitetför konlrahering av fartygsbyggnader. Varven kunde härigenom avsevärt förbättrasina pris- och kreditvUlkor tiU en nivå, som säkrar elt vinstgivande resultatvid leveransen av de fartyg på vUka kontrakt tecknades ochhösten. Den ökade aktiviteten på tankmarknaden hade sin orsak i olika omständigheter,bl. a. den osäkra situationen i . En starkt bidragande orsakvar även den överraskande stegringen av oljebehovel. Oljebolagen försökte täckasina transportbehov genom periodbefrakt-ning av stora tankfartyg med leveransända in i 1974. Idenna nya marknadssituation hade Uddevallavarvel en relativt liten orderslock,varför varvet kunde offerera gynnsamma leveranslider för mycket stora fartyg. Eltsnabbt beslut om ombyggnad av bädd III medgav ökning av far-tygsslorlekarna pådenna bädd från ca 72 000 tdw tUl ca 125 000 Idw. Genom ombyggnaden har nio nyakontrakt på fartyg om 115 000 tdw eller däröver kunnat tas lill goda priser förleverans , 1974och delvis in på 1975. a. glidskaleklausul i flertalet kontrakt harvarvet täckt in sig för framlida kostnadsökningar. DetexceptioneUt höga ränteläget såväl i som i utiandet har inneburit påfrestning vid refinansieringen av rederikrediterna.