prop · FU0364 · 1971-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 Prop. Kungl.Maj:ts proposition till angående lån m. m. till ; given . Kungl.Maj:t vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprolokollelöver induslriärenden, föreslå all bifalla de förslag om vars avlålandelill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås alt erhåller lån och bidrag om tillsamraans62 railj. Medel för ändamålet begärs på till-läggsstal III till riksslatenför /71. 1 1971.1 saml. Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anraäler efler gemensaraberedning raed statsrådets övriga ledaraöler fråga angående lån m. m. tillNorrbottens och anför. 1970: 78 läranades en redogörelse för del produklprograra och däravföranledda investeringsplaner sora () presenterade iskrivelse den 29 septeraber 1969. I yttrande den 13 febmari 1970 över produkt-och investeringsprogrararael konstaterade atl NJA har tillgångtill malm sora kan levereras med förhållandevis korta Iransporlsträckor samttillgång till elenergi lill relativt låga priser. NJA borde alltså enligtStatsföretag raening ha stora förutsättningar för en effektiv och lönsamlackjärns-, göt- och stålämnesproduklion. Den raelallurgiska sektorn bordedärför göras fullt raodern och konkurrenskraftig i fraratiden. Kostnadernaför de av NJA föreslagna investeringsprojekten beräknade uppgåtill 160 railj. Till delta beräknades koraraa ennödvändig ökning av rörelsekapitalet med 50 railj. StatsföretagAB ansåg vidare atl underliggande utredningar för pro-duklprogramrael i vissaavseenden behövde korapletteras innan NJA band sig för elt definitivt prograra.Detta gällde olika slag av äranen, farlygsprofiler och andra manufaktureradeprodukter. Iskrivelse den 1 raars 1971 meddelar NJA all det inora bolaget har utarbetats etlproduklprograra avseende förelagets utveckUng . Av en tillskrivelsen fogad rapport, Investeringsprograra 1970, fraragår alt en projeklenhetinom NJA gjorl de utredningar som ligger till grand för produklprogrararael. Sorakvantitativ riktpunkt för ut- redningsarbelet har legat ett försäljningsprogram om färdigprodukter . Drygt denna kvantitet bör enligtprojektenheten komma att produceras är 1976 och fördela sig på 800 000 lonvalsade produkter, ämnen och tackjärn. Vidare framgårföljande av enhetens rapport. 1 det framtida produklprogrammet intar fariygsmaterial en fraraträdandeplats. I fråga om denna produktgrupp täcker NJA en dryg fjärdedel av denvästeuropeiska marknaden för fartygsprofiler. Fariygsmaterial är en produktsom inte skyddas av tullar, varför den är väl lämpad för internationellmarknadsföring. Avverkstadsmaterial är de viktigaste produkterna plåt av olika slag samt paraliellflänsbalk.NJA räknar med att vissa av dessa produkter blir eftertraktade även påexportmarknaden. När del gäller elförzinkat material är NJA ensam tillverkare iSkandinavien. Marknadsförutsättningarna är även goda för den plastbelagda ochden laminatbelagda plåten. I fråga omstålbyggnadsmaterial förutsätter NJA goda expansionsmöjligheter vad gäller manufaktureratstommaterial, eftersom byggandet av stålhus i vårt land sedan början av1960-talet ökat med i runt tal 15 o/o . Användningen av plastbelagdprofilerad byggnadspläl beräknas komma atl öka med ca 20 "/o underden närmaste , vilket innebär en expansionsmöjlighet för bolagetsprodukter. , av pro-jektenhelen planerade utbyggnaden av de melaUurgiska avdelningarnavid NJA en viss överkapacitet av halvfabrikat. Detta möjliggör försäljning avtackjärn eller kontinuerligt gjutna äranen. Valsklipp trån NJA kan utgöra en värdefull ren råvara försvenska kvalitetsslålverk. Avsättningsmöjligheter anses finnas för en betydandekvantitet . Nuvarande tillverkningsapparat vid NJA möjliggör enmaximal produktion från egna råvaror av ca med nuvarandeförsäljningsprogram. För en tillverkning som möjliggör försäljning enligtprognoserna i produklprogrammet behövs betydande kompletteringar avanläggningarna. Råjärnetframställs dels i en masugn raed en årskapacitet av ca , delsi tre elektrougnar. Masugnen är i behov av en orafaltande upprustning. Elugnarnaär enligt dagens teknik orationella och kräver stor personal, vilket raedförhöga råjärnskostnader. De första leden i produktionsprocessen är sålunda inleeffektiva. För alt uppnå nödvändig kapacitet bedöraer NJA del som erforder- 1971: 64 4 ligtatt anskaffa en ny masugn med en årsproduktion av ca 1 000 000 lon. Denbefintliga masugnen restaureras och de orationella elugnarna läggs ned. Stålverketbestår av ett stort antal ugnar, flertalet raycket garala. Sålundainstallerades de fyra 30-tons eleklrostålugnarna då deinköptes begagnade. Det stora antalet ugnar kräver stor personalstyrka ochförsvårar raalerialflödel. Järnverkels thoraaskonverlrar orsakar kraftigluftförorening och måste av detla skäl sällas ur funktion ellerbyggas ora raed gasrening. Sådan ombyggnad raedför myckel höga kostnader. Denugnsprocess som NJA finner lärapligasl för såväl nu tiUverkade som i framtidenaktuella slålkvaliteler är en syrgasprocess, kallad LD. En 100 lons LD-ugn raeden nominell årskapacitet av har beställts och kommer allinstalleras i befintlig stålverksbyggnad. Den raaxiraala produktionen per årblir därefter vid utnyttjande av befintliga ugnar ca 1 250 000 lon. Detmotsvarar gölbehovel fram . Efler detta år bör ytterligare en LD-ugnlas i bruk. Eltnytt syrgasverk har inköpts för alt tillräcklig syrgaskapacilel skall kunnaerhållas. Gjut- och stripperanläggningarnahar en maxiraal kapacitet av 650 000 lon göt. NJA anser del lämpligl atli största raöjliga utsträckning utnyttja gölverkel och anser därför atl gjut-och stripperhall bör byggas ut för en årskvanlitel av göt. Äranesfraraställningutöver detta skall ske genom kontinuerlig gjulning. För all nå upp lill de iproduktionsplanen angivna kvantiteterna av varravalsade produkter behöver varravalsningskapacilelenkorapletteras. För detla krävs en utbyggnad av valsverkshallarna, utrustningarför äranesbehandling, ny oravärmningsugn saral transportanordningar ra. För att kunna tillgodosedet beräknade fraratida behovet av farlygs-raanufaktur behövs en ny anläggningför ytbehandling. Härigenora skapas en total behandlingskapacilel av 140 000lon . För bockning, svetsnkig, fasning och hållagning av fartygsprofilerbehövs nya lokaler och utmstning. Förden utökade transport- och lagerhanteringen behövs bl. a. utbyggnad av kaj,anskaffning av kranar saral viss övergång från gaffeltruck- lill Iravershantering.Dessutom uppstår behov av större lagerul-ryraraen. Kostnadernaför invesleringsprogramraet har i NJA:s skrivelse angivitslill 430 railj. Ungefär hälften härav faller på den nya raasugnen ochstålverket raed syrgasverk. Av investeringsbeloppet behövs 102 milj. kr. underinnevarande år, 160 milj. kr. 1971: 64 5 år1972, 120 railj. saral övriga 48 milj. kr. under de bådadärpå följande åren. Denutökade verksamheten för med sig behov av ytterligare rörelse-medel. Dessa harav NJA angivils till 125 mUj. Del samlade kapitalbehovet sararaanhängandemed invesleringsprogramraet uppgår alltså till 555 railj. NJAhar under vissa förutsättningar beträffande pris- och kostnadsutvecklingen,som bolaget anser riraliga alt utgå ifrån, beräknat lön-saraheten under de närraasleåren på grundval av det uppgjorda investeringsprogrararael. Bolaget räknar raedfortsatta förlustår t. o. ra. De sammanlagdaförlusterna under de tre åren 19711973 an ges, efter avskrivningar och räntenetto, lill ca 100 railj. Fr. o. m. räknar bolaget raed all verksamheten skall ge nettovinster. Personalanlalelvid NJA uppgick till i medeltal 3 440. Utökningen av verksarahelen ienlighet raed investeringsprogrararael beräknas raedföra en ökning av antaletanställda raed ca 400 personer år NJA frarahåller allom det överhuvudtaget vore raöjligl all fort sätta driften vid järnverket ulan alt genoraföra invesleringsprogramraet skulle antalet anställda under sarama lid i stället minska raed 400 per soner. Nettoeffekten sysselsätlningsraässigl av investeringsprogrararael är sålunda ca 800 personer. Personalbehovet förbyggnads- och montagearbelen beräknas i huvudsak kunnatillgodoses raed arbetskraft från övre . Vid slutet av 1971 och underförsta beräknas del största antalet, näraligen mellan 500600personer, vara sysselsatta med byggnads- och montagearbelen. som enligt NJA:s beräkningar behövs för all genoraföra investeringsprograraraelavses finansieras raed lokaliseringsstöd (lån och bidrag) ora 260 railj. kr.och övriga 295 milj. kr. med lån raot säkerhet i faslighels- och förelagsinleckningarsaml med leverantörs-krediter. Ansökan ora lokaUseringsstödingavs av NJA . Enligt denna herastäUde bolaget ora 53 railj.kr. i form av bidrag och 207 railj. I fråga om lånet anhöllbolaget ora ränlebe- Prop.1971: 64 6 frielse och amorteringsfrihet , varefterlånet skulle återbetalas . konstaterade isitt yttrande över ansökningen alt en betydande del av deramar som ställts lill förfogande för lokaliseringsändamål skulle komma att tasi anspråk vid bifall i detta lokaliseringsärende. Styrelsen tillstyrktebolagets ansökan under förutsättning all statsmakterna ställde ytterligarepenningmedel tiil förfogande för lokaliseringsverksamheten. NJA framhåller isin skrivelse den 1 raars 1971 alt bolaget under hand erhållit uppgift ora altlokaliseringsstödet inte kan beviljas raed hänsyn till att raraarna härför ärförbrukade. Bolaget anhåller därför att motsvarande raedel måtte ställas lillbolagets förfogande i annan ordning och på samma villkor som gäller förlokaliseringsstöd. Enligt bolaget behövs av dessa medel 62 milj. kr. underförsta , 50 milj. kr. samt 80 milj. kr.under första halvåret och 68 milj. kr. under andra halvåret 1972.Framställningen tillstyrks av . 1970: 78 läranades en utförlig redogörelse förutvecklingen vid NJA sedan järnverket tillkora . Av redogörelsenframgår atl NJA:s produkter inriktades på ståläranen,dvs. produkter av låg förädlingsgrad. Verksamheten har därefter efterhand ökati omfattning och vidgats lill att omfatta manufakturerade produkter, av vilka farlygsprofilerintar en framträdande plats. Denna utveckling har fört fram järnverket lill ensådan storlek atl det har en betydelsefull plats inom svensk järnhantering. Produktutvecklingenvid NJA har av olika skäl inte gett tillfredsställande ekonomiskt resultat.Verksamheten vid NJA har sålunda resulterat i betydandeförluster. De uppgick under de båda verksamhetsåren 1967/68 och 1968/69 till samraanlagtdrygt 80 milj. kr. Även verksarahetsperioden /70, omfattande 18 månader,visar en förlust på preliminärt drygt 42 milj. kr. Detla framgår av ett sammandragav resultaträkningar för perioden 19631969/70 som lorde få fogas till dettaprotokoll som bilaga 1. samraandrag av balansräkningar för samma periodsamt vissa ytterligare uppgifter om bolaget torde också få fogas tillprotokollet som bilaga 2 resp. bilaga 3. Inyssnämnda proposilion anförde jag alt en finansiell rekonstruktion av NJA varnödvändig. NJA borde erhålla täckning för de förluster som uppkommit i bolagetinnan detla överfördes till . Enligt beslut av riksdag (prop.1970: 78, SU 1970: 104, rskr 1970: 288) beviljades NJA etl kapitaltillskott på100 milj. kr. för atl läcka det sam- 1971: 64 7 maniagda underskott på ungefär samma belopp som väntadesföreligga . Härigenom skapades möjligheter till den nämnda rekonstruktionen.Som en del av en administrativ rekonstruktion ändrades styrelsenssammansättning vid en extra bolagsstämma och ny verkställandedirektör tillträdde . I propositionen redogjorde jag vidare för ettinvesteringsprogram vid NJA som bl. a. skulle innebära en betydande effektiviseringav företagets metallurgiska produktion, vilken är grundläggande för hela dessverksamhet och därför borde komma till utförande. Jag fann det vidare angelägelatl verkels ansträngningar att vidga manufaktureringen fullföljs i närakontakt med verkels kunder och atl en fortsalt effektivisering avförsäljningsorganisationen sker. I överensstämmelse med vad Statsföretag ABangivit framhöll jag vidare alt ytterligare marknads-och lönsamhetsbedömningarborde företas innan produklprogrammet definitivt fastställdes. NJAis nya ledning har vidtagit en rad åtgärder som led ien pågående rekonstruktion av företaget. Exempelvis har huvuddelen av försäljningsavdelningensuccessivt flyttats från till , så att en effektivareförsäljningsadministration kan komma till slånd bl. a. genom direktkontaktenmellan försäljnings-, produktutvecklings- och pro-duktionsfunktioncrna. En projeklenhethar tillsalts inom NJA, inom vilken m.arknads- och lönsamhetsbedömningar hargjorts för bestämning av ett definitivt produktprogram. I relation till dettaproduktprogram har projektsnheten utarbetat NJAis nya investeringsprogram. 1överensstämmelse med vad som framfördes i prop. 1970: 78 har projektenhetenfunnit alt försäljning enligt nu föreliggande prognoser i produktprograranietkommer att i första hand kräva en avsevärd utökning av den metallurgiskakapaciteten. En ny masugn med en kapacitet av ca 1 skulledärför behöva installeras. I stålverket skulle behöva installeras en100 tons LD-ugn med en årskapacitet av . En viss del avämnesframställningen avses ske genom kontinuerlig gjulning. Dessutom koramer varmvalsnings-kapacitetenoch raanufaktureringskapacilelen alt ökas. Med delta investeringsprograra räknar NJA med atl år 1976kunna sälja valsade produkter samt tackjärn, ämnen ochvalsklipp . NJA räknar dock med fortsatta förluster under uppbyggnadstident. o. m. på sammanlagt ca 100 railj. Fr. o. ra. beräknasemellertid det nya programmet slå igenom vilket enligt NJA bör medföra attverksamheten från detta år lämnar överskott. Det nu fastställda investeringsprogrammet har, bortsettfrån ökning av rörelsekapitalet, kostnadsberäknats till 430 milj. kr. Jagfinner del angeläget framhålla alt vad som fordras i ytterligare investeringarjämfört med vad som redovisades i prop. 1970: 78, förutom i inträffadeprishöjningar, har sin grund i nya ställningstaganden som gjorts med Prop.1971: 64 8 ledning av resultatet av de intensifierade marknads- och lönsarahets-bedöraningarsora aviserades i näranda prop. Genom ifrågavarande undersökningar har mannämligen funnit klara lönsamhelsraoliv för en betydande ökning framförallt av råjärnskapacilelenfrån ursprungligen avsedda 600 000 lon till 1 . Detla raedförbehov av en helt ny raasugn raed en årskapacitet av 1 . Därtillkrävs en renovering av den garala masugnen. Härigenora skapas en bas för enbetydligt större avsaluproduktion, som under en övergångslid koraraer all tasig uttryck i försäljning av lackjärn och äranen utöver den råjärnsproduktionsom kan omhändertas i valsverken. På kan valsverks- och raanufaktureringskapacilelenytterligare utbyggas med den då för en ekonomisk drift erhållna råjärnskapacite-lensora bas. Till följd av den starkt utökade raasugnskapacilelen erfordras ocksåen utökning av kokshanteringskapacilelen. I investeringsprogrammet ingår ävenanläggning för kontinuerlig ämnesgjulning. Denna investering är raotiverad genorade nämnda marknadsanalyserna sora visar all ulryrarae finns för äranesförsäljning. Investeringsprogrararael innebär en produktionsvolym somligger i linje raed vad som erfarenhetsmässigt erfordras för lönsamhet inom delproduktområde sora NJA representerar. NJA skulle genora investeringarna kommaupp i en storleksordning och få en rationalitet som gör att förelaget bör kunnahävda sig på raarknaden. NJA har väsentlig betydelse för sysselsättningen iNorrbollens län. Denna betydelse komraer alt öka genom den nu förutsattautvidgade verksamheten. Är 1974 beräknas det nuvarande antalet anställda på ca3 400 personer ha ökat raed ytterligare 400. den planerade utbyggnadenskulle i stället en minskning korama atl ske raed lika raånga personer. Irealiteten bör således sysselsättningseffekten kunna beräknas tUl ca 800personer. Eflersora del är tveksarat huruvida det i längden överhuvudlaget är raöjliglalt driva järnverket utan en utbyggnad torde en sådan åtgärd även böra ses soraetl led i en strävan atl öka anställningstryggheten för samtliga vidjärnverket. De behövliga medlen för investeringar och ökning avrörelsekapital, samraanlagt 555 milj. kr., måste i sin helhet tillförasbolaget, eflersora del inle har några resurser för självfinansiering. NJAräknar vid finansieringen raed alt erhålla lokaliseringsstöd med 260 railj.kr. och med att kunna anskaffa övriga medel genom upplåning ochleverantörs-krediter. Jag anser att de planerade investeringarna är av såväsentlig betydelse för järnverkets raöjligheter all bedriva en lönsam och sysselsältningsfrämjandeverksarahet alt de bör ulföras. Jag anser vidare att företagel bör erhållastatligt slöd för dessa investeringar i den orafallning som bör kunna beviljasi form av lokaliseringsstöd. 1971: 64 9 omatl i skrivelse den 17 noveraber 1970 tillstyrkt enansökan från NJA om lokaliseringsstöd ora 260 milj. kr. Detav NJA berörda lokaliseringsstödet är emellertid av sådan storlek atl enbetydande del av vad som ställts lill förfogande för lokaliseringsändamålskulle tas i anspråk för detta bolag. Delta framhålls också avarbetsmarknadsstyrelsen, som tillstyrkt slöd under förutsättning atlstatsmakterna ställer ytterligare penningmedel till förfogande för lokaliseringsverksamhelen.Under dessa förhållanden anser jag att del lämpligaste sättet atl lämna NJAstatligt stöd lill investeringarna är all särskilda anslag anvisas förändamålet. Detbegärda stödet om 260 milj. kr. bör i sin helhet läranas. Av stödet har NJA begärtatt 53 railj. skulle ulgå i förra av bidrag. Detla slår i överenssläramelseraed reglerna för lokaliseringsstöd och är det raaxiraala bidrag som kanbeviljas för förevarande investering. Jag anser emellertid alt bidraget börbegränsas lill 22 milj. kr. som bättre överensstäraraer med gällande praxis.Återstoden, alltså 238 railj. kr., bör beviljas såsom lån. Räntefriheten börlikaså bevUjas enligt sedvanlig praxis, varefter ränta bör utgå efler samraaräntesats sora i allmänhet tillämpas för industrigarantilån enligt kungörelsen(1969: 372) om statiigt kreditslöd lill hemslöjd, hantverk och småindustri,vilket är den ränta som tillämpas för lokaliseringslån. Vidare bör lånen vara amorteringsfriai saml återbetalas under följande . Medlenbör lämnas NJA efter hand som de behövs för de fortlöpande investeringarna.Bolaget har uppgivit sill behov av medel liU 62 railj. Dessa bör därför ställas lill bolagets förfogande genom bidragom 22 milj. kr. och lån om 40 railj. Övriga medel behövs under budgetåren1971/72 och 1972/73. Frågan ora anslag för dessa budgetår får las upp vidsenare tUlfällen. Jagheraställer, all Kungl. 1)lill Bidrag till på tiUäggsstat till riksslaten för /71 undertrettonde huvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av . 2)lill Lån till på tilläggsstat till riksstaten för /71 underfonden för låneunderstöd anvisa elt investeringsanslag av . Vadföredraganden sålunda raed insläraraande av statsrådels övriga ledaraöler heraställtbifaller Hans Maj:t Konungen. Sammandrag av vinst- och förlusträkningar 19631969/70 Beloppen i 1 OOO-tal kr. 1963 1964 1965 1966/67' 1967/68 1968/69 1969/70' Avgår kostnader för lev. Avgår utgiftsräntor, skatter m. m. -24 700 = Avgär lagersanering m. m. Avgår avsättning till lagerreserv ' 18 månader. ' Därav extraordinära avskrivningar med 120 000. Sammandragav balansräkningar 19631969/70 Beloppeni 1 OOO-tal kr. 1969/70 (preliminärt) Kassa, bank m. m. Aktier, andelar m. m. Skulder och eget kapital Diverseuppgifter 19631969/70 1966/67* 1969/70* ner och inventarier (1 OOO- tal kr.) ter (1 OOO-tal kr.) Nyinvesteringar (1 OOO-tal kr.) Antal anställda, månadsavlö- Löner till timavlönade (1 OOO- tal kr.) (1 OOO-tal kr.) Löner och arvoden till styrelse och direktion (1 OOO-tal kr.) Avgifter till ATP etc. (1 OOO- tal kr.) Tillverkning av valsade pro- Leveranser av valsade produk-