prop · FU0379 · 1971-12-31 00:00:00 — ochTFK anser, att bör delas medhänsyn lill verksamhetsområdets betydande omfattning och skiftande karaktär.Vägverket och väginslitulet förordar en ochtrafikteknik och en , hanteringsleknik,terminaler m. m. föreslår en en trafikteknik (transportmedels- ochgodshanteringsleknik, terminaler m. m.). finner dellämpligl med en och en riänind för Irafikledsteknik.TFK slutUgen framhåller allmänt, alt experlnämnden bör delas upp i olikagrupper. Enligt institutionens förtransportteknik och institutionens för trafikteknik (vägbyggnad) viduniversitetet i uppfattning bör ochtrafikekonomi utökas till all även omfatta samhällsekonomi. för trafiksäkerhet omfatta även fysisk samhällsplanering. framhåller, alt del börövervägas att inrätta ytterligare en ex-perlnämnd med uppgift all initieraforskning och utveckling i fråga om okonventionell teknik inomtransportområdet. vid i anser det varanaturligt all vidga transporlbegreppet tUl all omfatta helakommunikationssystemet i ell framlida samhälle och förordar därför atldelegationen kompletteras med en av deorganisationsfrågor som sammanhänger med etl sålunda utvidgat och integreratIransporlbegrepp. Viklen av all hanteringsleden inom en transportkedja ägnasstor uppmärksamhet i transportforskningen understryks slutligen allmänt av rektorsämbetet vid Samtliga remissinstanser stäUer sig i huvudsakpositiva lill den föreslagna utformningen av etl ochutveckling i fråga om vägar, vägtrafik och trafiksäkerhet. I fråga ominstitutets verksamhetsområde och uppgifter noterar medtiUfredssläUelse alt inslilulel skaU ha sin verksamhet huvudsakligen inriktadpå väg- och galutrafiken. Detla motiveras väl av all väglransportsektom svararför den största delen av samtliga brulloinvesleringar inom samfärdselsområdet.Vägverket understryker vidare Uksom trafiksäkerhetsverket det lämpUga i attinriktningen av forsknings- och utvecklingsverksamheten och valel av konkretauppgifter bestäms av behoven hos intressenterna i fråga om resultaten avinstitutets verksamhet. framhåUer slutUgen atl utformningen avprojekt och målinriktade forskningsprogram bör ske i samråd meUan ansvarigmyndighet och institutet. påpekar, atl detär av stor vikt att institutet i största möjliga utsträckning ges möjlighet attla initiativ rörande angelägna forsknings-, utvecklings- och utredningsuppgifter.SACO framhåller allmänt all del är önskvärt att man aktivt verkar för atlbredda institutets verksamhetsområde så all det kommer atl få en inteoväsentUg del av sina uppdrag från andra Iransporlgrenar än de i konventioneUmening vägbundna. Den totala trafikapparatens utformning måste studeras med ensystemanalytisk melod. Några remissinstanser lar upp frågan omfördelningen av det föreslagna väglrafikinstitulets insatser mellanuppdragsverksamhet och allmän, egen och s. k. ku n-skapsuppbyggande forsknings-och utvecklingsverksamhet. understryker behovet av allmänforsknings- och utvecklingsverksamhet vid institutet. Denna verksamhet börförutom att tiUgodose vissa aUmänna kunskapsbehov inom institutets område ävenkunna omfatta projekt för vilka ingen uppdragsgivare finns.Trafiksäkerhetsrådet framhåller all den kunskapsuppbyggande forskningen måsteberedas elt betydande utrymme i institutet. LO anser alt betydande anslag överriksstalen lorde bli nödvändiga för inslilulel, bl. a. med hänsyn tUl riskenatt arbetsinriklningen annars snedvrids i strävan alt fånga in betaldaforskningsuppgifter. Det angelägna i alt den s. k. kunskapsuppbyggandeforskningen inte kommer i skymundan vid institutet framhåUs också aUmänt avNTF. och statens väginstituls tjänstemannaföreninganser, att institutets egen forsknings- och utveckUngsverksamhet måste omfattaål-mmstone hälften av inslilulels verksamhet. anservidare att personalproblem i samband med uppdragsverksamhetens fluktuationerbör kunna lösas genom all den egna forskningen får fluktuera i motsattriktning, så atl den totala verksamhetens omfatt- ningendast påverkas av varaktiga förändringar i uppdragsverksamhetens volym.Föreningen framhåller slutligen som väsentligt, all institutet beredsmöjlighet alt i viss utsträckning förutsättningslöst behandla radikalt nyalösm'ngar på problem inom transportområdet. Liknande synpunkter framförs av flygtekniskainstitutionen vid tekniska högskolan i . Molororganisationernas samarbetsdelegation och NTFframhåller del önskvärda i ökad samordning och omfallning av forsknings- och utvecklingsinsatser,när det gäller trafikanters beteenden, trafikmiljöns anpassning tiU människanm. NTF framhåUer vidare - liksom ochmolororganisationernas samarbetsdelegation - del angelägna i all resultatet avforsknings-och utvecklingsverksamheten redovisas på ett sådant sätt atl deraspraktiska användning i möjligaste mån underlättas. Vad gäller institutets organisation anservägverket, SR, , och , all denprojektinriklade organisationen är lämplig för institutet. Även trafiksäkerhetsrådetoch bl. a. tekniska fakulteten vid högskolenheten i synes vara avdenna uppfattning. framhåller dock all det för undvikande av oklarhetom ansvar för varje projekt bör utses en projektansvarig avdelning inombasorganisationen, i regel den enhet som har det största resursansvaret förprojektet. Projektledaren bör utses inom enheten och hans ansvar för projektetges genom delegering från den projeklansvariga avdelningens chef.Trafiksäkerhelsrådet hävdar i denna fråga all även cheferna för basorganisalionensavdelningar bör ha ell projektanknutet ansvar. Liknande synpunkter anförs avtekniska fakulteten vid högskolenhelen i . och statens väginstituts tjänstemannaföreningbetonar, all projektledarna i forsknings- och utvecklingsarbetet bör få ansvardirekt inför institulsledningen. TFK framhåller all det vid större projekt kanvara lämpligt alt vid sidan av projektgrupperna även ha särskilda referensgruppersammansatta av personer utanför institutet. intar en mera tveksam hållningtill organisationsformen. Verket anser all en projektorganisation visserligenkan bidra tUl större flexibUitet och en mera ändamålsenlig avgränsning avarbetsuppgifterna än en renodlad linjeorganisation men erinrar om desvårigheter som en projektorganisation för med sig. För atl organisationenskall fungera tUlfredsstäUande krävs ell starkt system för styrning avverksamheten. Verket tillstyrker dock atl institutet får en organisation avskisserat slag under förutsättning all de närmare detaljerna klarläggs. I fråga om den närmare utformningen avorganisationen och indelningen i avdelningar m. m. anser , alt denföreslagna basorganisationen för institutets resurser är ändamålsenlig. Enligt SR.s uppfattning är en föratsättning för atlprojektgruppsyste-met skall fungera all antalet avdelningar inte ökas utövervad som föreslagils. Några remissinstanser har en annan uppfattning närdel gäUer antalet avdelningar. Inlresset knyter sig särskilt till denföreslagna Irafikanl-och fordonsavdelningen, som av väginstitut ochväginstituteis tjänstemannaförening, trafiksäkerhetsverket och medicinskafakulteten vid i föresläs uppdelad i en trafikant- och enfordonsavdelning. Även framför synpunkter på antalet avdelningar ochifrågasätter om inte åtminstone vägavdelningen borde delas på två eller treavdelningar. anför vidare alt trafikant- och fordonsavdelningenvisserligen är mindre men i stället omspänner ett så stort kunskapsområde altdel blir svårt att hitta en avdelningschef med förmåga atl överblicka helaområdet. Del är vidare olämpligt med en avdelningschef som endast har överblicköver endera trafikantområdel eller for-donsområdel. Del ena kunskapsområdetskulle då komma all sakna representation i ledningsgrappen. Vissaremissinstanser framhåUer alt IrafUcsäkerhelen måste ges en markerad ställninginom institutet. , tekniska fakulteten vid högskolenheteni och STU föreslår därför all ordet säkerhet förs in i namnen påtrafikant- och fordonsavdelningen och Irafikavdelningen. Trafiksäkerhetsrådetbetonar vidare, atl trafiksäkerhets-forskningen bör bli så tillgodosedd bådepersonellt och ekonomiskt inom mslilulel atl trafiksäkerhet blir»likaberättigad part» inom organisationen såväl vid val av projekt som vidutförandet av dem. Eljest finns allvarlig risk för all tekniska och ekonomiskaaspekter kommer alt dominera. Rådel framhåller sålunda att områdena förmedicin och beteen-develenskap har underdimensionerals så starkt i detföreslagna inledningsskedet för instilulel all den tvärvetenskapligaverksamhet som åsyflas i det närmaste torde bli iUusorisk. Dessa områden måstedärför ges avsevärt ökade resurser och fastare former i samband med organisationenav institutet. I fråga om de krav som bör ställas påavdelningscheferna anför väginslitulet all del är nödvändigt att samtligachefer för forsknings- och utvecklingsavdelningarna är erfarna forskare med iövrigl den kompelens som har angetts av transportforskningsgmppen. viUinle heller tillstyrka all tonvikten läggs på del administrativa kunnandet hosavdelningscheferna. Kraven på vetenskaplig kompetens måste sättas mycket högt. I fråga om sammansättningen av institutets styrelsebetonar liksom all det ärangelägel all inslilulels personal blir representerad i styrelsen. Etl något avvikande förslag till organisation förinstitutei förs fram av . Institutet bör enligtföreningen i första hand läcka in Irafiksäkerhelsområdel och defordonslekniska områdena. Detla mera begränsade institut bör ges en starkanknytning lill högskolenheten i , bl. a. genom en omfattande»personalunion» och genom att institutet administrativt inordnas ihögskolenheten som etl transporltekniskl centrum. Vissa vägtekniska områdendäremot kräver nära kontakt med lUlämpningssidan. Verksamheten på dessa områdenbör därför stanna kvar i Slockholra. Delta sker lämpligen bl. a. genom alt detinrättas en vägteknisk ulveckUngsavdelning inom och genom atlvägteknisk forskning även i fortsättningen bedrivs vid tekniska högskolan iStockholm. I anslulning lillorganisationsfrågan betonas slutiigen allmänt av etl flertal remissinstanserbehovet av en fast personalkader och fasta anställningsformer för huvuddelenav institutets såväl forskarpersonal som biträdespersonal. Bland dessainstanser är , väginstitutet, tra-Hksäkerhelsrådel, tekniskafakulteten vid högskolenheten i , och statens väginstitutstjänstemannaförening. Transportforskningsgmppen har ocksåomnämnt frågan om all an lägga en provbana för institutet. Del angelägna i atlinstitutei får tiUgång till en sådan framhålls av trafiksäkerhetsverket,väginstitutet, , molororganisalionernas samarbetsdelegation och NTF. Det föreslagna vägtrafikinslitutetslokalisering lill tillstyrks eller lämnas ulan erinran av ,trafiksäkerhetsverket, SJ, statskontoret, , delegationen förlokalisering av statlig verksamhet, medicinska fakulteten vid i ,samhällsvetenskapliga fakulteten vid i , fakulteten vidhandelshögskolan i och statens råd för byggnadsforskning. Vägverketpekar dock på de nackdelar i fråga om kontakter och samverkan meduppdragsgivare och olika universitets- och högskoleinstitutioner som enlokalisering lill kommer alt medföra. Medicinska fakulteten viduniversitetet i stryker under alt lokaliseringen förutsätter en adekvatresursuppbyggnad av den medicinska fakulteten i . Tekniska fakultetenvid högskolenheten i påpekar också all en förstärkning av högskolansresurser behöver ske inom vissa områden om institutet lokaliseras tillLinköping. vitsordar atl lokaler kan anordnas i . Vissa remissinstanser är meratveksamma till den föreslagna lokaliseringen och menar atl en bättreforskningsmUjö åtminstone f. n. står all finna på annat håll än i är allmänt tveksamt, om fördelarna med lokaliseringen vägertyngre än nackdelarna och framhåller bl.a. högskolenhetens i bristerinom områdena för vägteknik, trafikteknik och fordonsteknik och anser det varamycket osäkert om den av grappen förutsatta kompletteringen kommer all genomföras. UKÄ hänvisar bl. a. lill synpunkter som inom ämbetet haranförts avfakultetsberedningen för de tekniska vetenskaperna. Beredningen har framhåUit,alt , och erbjuder bättre forskningsmiljö för institutetän . UKÄ finner det emeUertid å andra sidan naturligt all delokaliseringspolitiska bedömningama kan bU avgörande för var institutetförläggs. Vid en lokalisering tiU behövs en viss förstärkning avforskningsresursema vid väg- och valten-byggnadsseklionen vid tekniskahögskolan i som kompensation för de nu disponerade resursema vidväginstitutet. Högskolenheten i bör vidare ges en viss profU mottrafik och transport. En komplettering av högskolenhelen inom de för institutetbetydelsefulla ämnesområdena för väg- och vattenbyggnad och fysisk samhäUsplaneringkan emellerlid enligt ämbetet inle beräknas ske under den nu överskådligaplaneringsperioden. Även ett antal övriga remissinstanser anserStockholm, eUer vara bättre lokaliseringsorter än . TFKföredrar någon av de båda sistnämnda men framhåller , elt ell nybyggtoch utvidgat institut i dock har etl påtagligt värde. Institutionenför transportteknik och ) viduniversitetet i och rektorsämbetena vid tekniska högskolan i . vid förordar tveklöst , resp.Göteborg i stället för . vid tekniska högskolan iStockholm framhåller bl. a., att avsevärd tid måste beräknas för uppbyggnad avell nytt nät av universitets- och hög-skolekontakler för institutei, om dellokaliseras till , liksom att en utflyttning kan för avsevärd tidreducera forskning och forskaratbildning på vägbyggnadsinslilulionen vidtekniska högskolan i . föreslår en snabbutredning omförläggning av institutet tiU t. ex. lärvafällel. Även , SR och TCOavstyrker och torde närmast anse, att det nya institutet skaUlokaliseras tiU . I fråga om förslagens genomförande tUlstyrkerriksrevisionsverket en successiv uppbyggnad av delegationens kansli fr. o. m.den 1 juli 1971. Verket stryker däremot under alt organiserandet av institutetsverksamhet inle ulan risk kan ske med det skissartade underlag somtransportforskningsgruppen har presenterat. En mera fuUständigorganisationsutredning bör göras. Detta bör dock inle hindra att statsmakternafattar principbeslut om organisationsförändringar . har inget alt erinra mottransporlforskningsgmp-pens uppfattning om en vidgad tiUämpnmg av programbudgeteringsprincipenför forsknings- och utvecklingsverksamheten på transportområdet och för deinstitutioner och organ i övrigt som medverkar däri. erinrar om atldet redan använder programbudgetering i sin verksamhet. I egenskap av storbestäUare hos det före- slagnainstitutet finner verket det vara både önskvärt och nödvändigt all sammaadministrativa hjälpmedel används av institutei. Härigenom förbättrasförutsättningarna för ell fruktbärande samarbete. Flera remissinstanser berör allmänt de beräknademedelsbehovet för delegationens och institut et s verksamhet. I allmänhetanförs all medlen är alllför knappt tilltagna och att väsentiiga ökningar krävsi fråga om statligt slöd lill Iransportforskning i olika former och resurserför delegationen, institutet och de uppdragsgivande myndigheterna. I varje faUbör en snabb utbyggnad ske . Remissinstanser som gjortallmänna uttalanden i denna riktning är , trafiksäkerhetsrådet,UKÄ:s fakultetsberedning för de tekniska vetenskaperna, sektionerna för tekniskfysik och vä- och vattenbyggnad vid tekniska högskolan i , tekniskafakulteten vid högskolenheten i , STU, IVA, TFK och LO. gör en mera preciserad bedömning ochanser att del av transportforskningsgruppen beräknade medelsbehovel - 5 milj.kr. -för institutets egen forskning och myndighetsuppgifter under budgetåret1971/72 bör vara . Del föreslagna anslaget för bidrag tiUmslilulel bör sålunda ökas lill 5,5 milj. kr. uttalar aUmänl, altverksamheten vid institutet i huvud.ak bör finansieras genom anslag överriksstalen. AB har i skrivelse lillstatsrådet och chefen för förklarat sig berett attunder närmare angivna förutsättningar under en lid av i första hand fem årintUl vissa belopp svara för kostnadema för en professur i trafiksäkerhetplacerad vid . Om denna första period leder lUlönskat resultat är bolaget vUligt alt påtaga sig kostnaderna för ytterligareen femårsperiod. TUl brevet har fogats ett förslag tUl program för professuren. I ärendet har yttranden inhämtats frånrikspolisslyrelsen, , statens vägverk, ,, , statens planverk,, universitetskanslersämbetet - som tiU sill yttrande fogatutlåtanden från rektorsämbetena vid oUka universitet och högskolor, en raduniversitetsinstitutioner etc. - statens medicinska forskningsråd, statensnaturvetenskapliga forskningsråd, statens råd för samhäUsforskning, . Remissinstanserna har aUmänt understrukit behovetav en intensifierad Irafiksäkerhelsforskning och ansett, all den av AB Volvoerbjudna professuren skuUe innebära en önskvärd förstärkning av såväl forsk- ningensom forskarutbUdningen på området. har anfört vissasynpunkter på i vilka former de erbjudna medlen bör mottagas av statsverket.Rikspolisslyrelsen är den enda remissinstans som - närmast av principieUa skäl- ställt sig klart negaliv tiU erbjudandet. Efter remissbehandlingen har Kungl. Maj:t uppdragitål universiletskanslersämbelel all med beaktande av det i bolagets skrivelsefogade programmet - efter samråd med och statenstrafiksäkerhelsråd - närmare överväga och lill Kungl. Maj:t inkomma med förslagliU utformning av en eventueU professur i trafiksäkerhet. Ämbetet har den 30november 1970 redovisat sina synpunkter i anledning av uppdraget. I fråga om programmet för professuren understrykerämbetet betydelsen av kunskap om den mänskliga faktorn i trafiken ochframhåller, att människans begränsningar i anpassningsförmåga måste las till utgångspunkti trafiksäkerhetsforskningen. krav bör enligt ämbetet vara enfömlsällning för professuren. Med hänsyn härtill bör del vetenskapliga områdetför denna - innebärande viss utbyggnad av det lill AB Volvos skrivelse fogadeprogramförslaget - beskrivas sålunda: »Säkerheten hos väg- och galutrafiken betraktad somelt människamaskin-miljösystem med hänsyn lill optimering av den tekniska omgivningensutformning och funktion. Därvid skall särskilt beaktas människans förmåga ochbegränsningar i anpassning samt hur funktioner hos fordonet och yttretrafikmiljö bör utformas i relation till mänskliga prestationskarakleristika.» Ämbetet tillstyrker en förläggning av professurentUl och föreslår atl den där placeras inomsektionen för maskinteknik vid institutionsgruppen för produktion ochorganisation, i vilken ingår bl. a. institutionerna för transportteknik ochindustriell ekonomi och organisation. Den här ifrågavarande forskningsgruppenförutsätts i övrigl etablera samverkan med de institutioner i , vUkasforskning berör den föreslagna professurens område, t. ex. centrum förmedicinsk teknik och SCAFT-gruppen vid . Vid bedömningen av de resurser som professurenkräver har ämbetet räknai med all utöver AB Volvos medel ytterligare ekonomisktutrymme skall kunna skapas genom atl anslag för budgeterade forskningsprojektfår sökas från forskningsråd m. fl. på sedvanligt sätt. Med hänsyn härtillfinner ämbetet, att de erbjudna medlen bör vara tillräckliga för atl läckavissa baskostnader för professuren. Ämbetet lämnar vidare förslag i fråga omformerna för finansieringen av professuren, kompetenskraven för innehavaren avdenna, anställningsformen etc. Iell närmare preciserat åtagande, daterat , har AB Volvoutfäst sig att för viss forskningsverksamhet inom Irafiksäkerhelsområdelställa medel tUl förfogande för täckning av kostnaderna för en professur i trafiksäkerhet vid rChalmerstekniska'högskola med följd-tjänster och vissa övriga kostnader..Forskningsverksamheten ;förulsätts bedriven i enlighet med nyssnämnda, ,.iuniversitetskanslersänibelels skrivelse gjorda programbeskrivning. AB Volvobestrider under i första hand räknat från 1,972 ;kpslnaderför .verksarnheten med årliga belopp, som första året uppgår tUl 50.0.000 kr.och .därefter ökar . I åtagandet föratsatts ilöyrigt.b}. a.,allstatenvbeslular om verksamhetens närmare .utformning, orn buvudmannaskap, ,omtillsättning och ansläUningsförhåUanden för [tjänster ,som inrättas.inom .ramenför donerade medel. Bolaget fömtsätter .slutligen .attdess ; åtaganden anses -.som avdragsgilla driftkostnader i bolagets -rörelse. Samordning av transportforskning m.,rn. Transportforskningen syftar itillall klarlägga .de -faktorer som påverkar transporter, transportmedel ochtransportbehov. Den kommer därmed all spänna över en mångfald problem avteknisk, ekonomisk, social, säkerhelsmässig, lokaliserings- och miljöpolitiskart ,etc. 'Med denna transporlforskningens bredd. och dnriklning följer altden-i betydande utsträckning måste bedrivas ii tvärvetenskapliga former ochsåledes i fråga om de enskUda projekten kräva insatser -inom flera vetenskaps-och teknikområden. Behovet alt genom forsknings- ochiUlvecklingsarbele ik underlag för slällningslaganden och åtgärder inom olikadelar av transportområdet är stort såväl inom den statliga och rkommunalasektorn som inom näringslivet. Behovet av .ökat och :bältre samordnat.forsknings- och utvecklingsarbete inom transportområdet har .ocksåunderslmkils .1 olika sammanhang. I direktiven förtransportforskningsgruppen - vars Jbelänkande Ugger till grund för de i dennaproposilion framlagda förslagen . ;har framhållits angelägenheten av atl genombättre forskningsbelingelser få fram informations- och beslutsunderlag för attfölja upp trafikpolitiken. Jag tänker bl.a. på behovet av ,en effektivtransport-, och traf ikekonomisk forskning, som kan klarlägga de olikatransportgrenarnas ekonomiska förutsättningar och utvecklingsmöjligheter ,samlsamspelet dem emeUan. Av största betydelse är också -den -trafiklekniskaforskningen med vad den innefattar av kartläggning och -studier avtrafikslrörnmarna och deras reglering. Angelägna tekniska ochteknisk-oekonomiska forskningsuppgifter aktualiseras vidare inom transport-och .hanteringstekniken i anslutning till den successiva omläggning som skerav näringslivets transporter, vilka systematiseras, koncentreras och samordnasi avseende på transport- och hanteringsfunklionerna. Hamnar, flygplatser, järnvägsanläggningaroch andra inlandsterminaler bUr därvid knutpunkter i integreradetransportsystem och måste dimensioneras så alt de svarar mot de anslutandetransportmedlens och hanleringsanord-ningarnas kapacitetsbehov. På väg- och galutrafikens område medför den ökandebiltrafiken, att frågorna rörande trafiksäkerheten blir aUtmer komplicerade samtidigtsom de kräver att snabba och effektiva åtgärder vidtas. Trafiksäkerhetsforskningenutgör ett viktigt instrument vid handläggningen av dessa frågor. Sådanforskning har etl nära samband med bl. a. den nyssnämnda trafiklekniskaforskningen. På det fordons- och maskintekniska området är det av intresse altsådan forskning bedrivs som bidrar till all klarlägga de funktionella krav sombör släUas från exempelvis transportsystemets och trafiksäkerhetens synpunkt. Med hänsyn dels lUl de stora behoven avtransportforskning - ofta av tvärvetenskaplig natur - dels lill de iförhållande tUl behoven relativt sett begränsade forskningsresursema samtdessas spridning på olika institutioner, universitet och högskolor etc.framstår del som i hög grad angeläget att i möjlig mån planera, samordna,initiera, prioritera och stödja forsknings- och utvecklingsarbetet på dettaområde. I sådani syfte föreslår den nyssnämnda transportforskningsgmppeninrättandet av en delegation för utveckling och forskning på transportområdet. I likhet med remissinstanserna anser jag, att ensådan delegation -som lämpligen bör benämnas transporlforskningsdelegation e n- skulle fylla en viktig uppgift. Jag kan också i stort ansluta mig lUl vadgruppen föreslagit i fråga om delegationens arbetsområde, verksamhetsformer ochorganisation. Den samordnings- och stödverksamhet, somdelegationen skaU utöva, kommer sålunda alt omfatta både trafik- ochtransportekonomisk forskning, trafikledsteknisk forskning, transport- ochhanteringsteknisk forskning samt trafiksäkerhetsforskning. Slöd lilltekniskt-industriellt utvecklingsarbete med avseende på fordon och motorer böreilltjäml lämnas av STU.