prop · FU0373 · 1971-12-31 00:00:00 — Jag har även förståelse för utredningensinställning tUl beskattning även av lättöl och läskedrycker sora förlärs inora tUlverkningsställe.Med hänsyn till de invändningar sora anförts raot förslagel anser jag dock atten ändring bör anslå och all således beskattningen i denna del allljäral begränsaslill förtäringen av öl och starköl. herasläUan om att tjänsteman vid tillverkningsställe skallkunna underteckna deklaration inrymmer aspekter som enligt rain raening kräversärskild uppraärksarahet. Jag har förståelse för de fraraförda praktiskasynpunkterna men frågan bör närraare utredas innan ell ställningstagande sker.Det ligger därför närraast till hands, all punklskatleulredningen i sittfortsatta arbete, sora gäller förfarandet för punktskatterna, behandlar ävendenna fråga. Vadslutligen gäller önskemålet från branschhåll om beskattning av läskedrycker,som fraraslälls i s. k. postraixapparater anser jag att ytterligare utredningbör göras innan slutlig ställning las lill frägan. 6.Omsättningsskatten på motorfordon 6.1 Gällande ordning Enligtförordningen (1956: 545) angående orasällningsskatt å raotorfordon i vissafall utgår skall på personbUar, med skåp-, slationsvagns-eller personbUskarosseriutrustade lastbUar raed tjänslevikt ej över och raotorcyklar.Beskattningen omfattar endast sådana fordon av angivet slag sora inte är ellertidigare varit upptagna i bUregisttel. Från skatteplikt är undantagna brandbUar,ambulanser, mopeder och vissa som invalidfordon inrättade motorcyklar. Skatlskyldigär inhemsk tUlverkare och iraporlör av skaltepliktigl fordon. Importör somyrkesmässigt inför skattepliktiga fordon för försäljning lill återförsäljarekan efleransökan bli registrerad som skatlskyldig. För sådan registrerad säljare liksomför tUlverkare inträder skattskyldighet när skalleplikligt fordon levererastill köpare eller tas ut ur rörelsen för annat ändaraål än försäljning. Skatten,vanligen kallad bUaccis, utgår i fråga ora personbU och lastbU med belopp ikronor motsvarande 190 o/o av fordonels Ijänslevikt i kg. Är tjänsleviktenhögre än tillkommer . för varje fullt feraliotal kg varraed tjänsleviktenöverstiger . För raotorcyklar utgör skallen . ora tjänsleviktenej överstiger , . ora tjänstevikten är över raen ej över och . för tyngre motorcyklar. Tillverkareoch registrerad iraporlör redovisar och erlägger skatt på grundval avdeklaration för varje kalenderraånad eller annan period som beskattningsmyndighetenmedgivit. är riksskatteverket.Vid iraport av annan än registrerad iraporlör erläggs skallen till saratidigtmed tullen. Intäktenav bilaccisen beräknas för /72 till 461 milj. kr. Utredningenbehandlar endast en skattefråga, sora anraälts av AB i en tUlutredningen överläranad skrivelse. I denna påtalar bolaget alt det förekoraraerraindre fordon sora i slandardulfö-rande har så raånga sittplatser att fordonetenligt vägtrafikförordningen skall registreras som buss. När sådan registreringskett, las så mänga sillplatser bort att fordonet blir atl anse sorapersonbil. Fordonet om-registreras därefter till personbil och eftersomfordonet då redan är upptaget i bilregistret uppkoraraer ingen skyldighet allerlägga skalt vid oraregislreringen. Utredningen tUlägger atl dåvarande kontrollslyrelseni yttrande över skrivelsen funnit skäl tala för alt en beskattning kommer tiU slånd. Utredningenfinner visserligen all del påtalade förfarandet inte fått någon störreomfattning det rör sig om något hundratal omregislre-ringar raen anser Ukväl alt åtgärder bör vidtas för all stoppa raöjligheten altkringgå beskattningen i dessa fall. Den av utredningen i detla syfte föreslagnalösningen innebär, atl skallepUkl uppkoraraer när buss eller annat ickeskattepliktigt fordon oinregistte-ras till personbil eller annat skallepUktiglfordon. Skattskyldighet föreslås i sådant fall inttäda vid omregistreringenoch åvila fordonets ägare. Denne påförs skatt av beskattningsrayndigheten raedledning av anraälan av regislreringsrayndigheten ora den verkställda oraregislreringen. Prop.1971: 73 48 Denav utredningen föreslagna beskattningen vid oraregistrering av ickeskattepliktigt fordon lill personbil eller annat fordon sora omfattas av bUaccisenhar allmänt biträtts eller läranats ulan erinran vid reraissbehandlingen.Kontrollstyrelsen föreslår viss oraforraulering av för-fatlningsförslagel föralt under beskattningen kunna fånga in även det fall, då buss efler köpet raeninnan registreringen, ändras ora till personbU och först därefter registreras sorasådan bil. Jagdelar utredningens uppfattning, all del behandlade förfarandet innebär ellundandragande av skall och all denna lucka i skatlesyslerael bör täppas tUl.Jag biträder förslaget raed den justering sora föreslagils av kontroUstyrelsen. 7.Den allmänna energiskatten 7.1 Gällande ordning Enligtförordningen (1957: 262) om allraän energiskatt (oralryckl 1964: 350) utgårskatt på bensin och gasol, kol och koks, eldningsolja och raolorbrännolja samtelkraft. Energiskatten på elkraft är konstruerad sora en värdeskatl, medanskatten på drivmedel och bränslen har formen av en specifik skall med för olikavaror varierande skattesatser per vikt- eller volyraenhel. Delenergiskallebelagda området är undantaget frän mervärdeskall. Energiskattenpå bensin och gasol uppbärs med och i sararaa ordning sora skatternapå sararaa drivraedel enligt förordningen (1961:372) ora bensinskatt ochförordningen (1964:352) ora gasolskatt. Enligt förstnämnda förordningföreligger skattskyldighet för den sora inora riket tillverkar eller iraporterarskatlepliktig vara. Den sora i större omfattning återförsäljer, förbrukar ellerlagerhåller bensin kan bli friviUigt registrerad som skallskyldig hos beskattningsrayndigheten,som är . Tillverkare och annan registrerad skallskyldiglill bensinskatt redovisar och erlägger skall på grandval avdeklaration. Icke registrerad importör erlägger skatt lill vidinförseln. Nämnas bör också alt skall på bensin enligt förordningen (1966: 21)om särskUd skalt på raotorbränslen redovisas med bensinskatt ochenergiskatt på bensin. Skallskyldighetlill gasolskatt åvUar ägare lill motorfordon sora är inrättat för atl drivas raedgasol. Skattskyldig skall vara registrerad hos 1971: 73 49 beskattningsmyndigheten() och redovisar skatt på grundval av deklaration. Även härgäller, ätt redovisning saratidigt sker inte blott av gasolskatt ochenergiskatt utan även av skall på gasol enligt förordningen (1966: 21) orasärskild skall på motorbränslen. Ifråga ora energiskallen på fasta fossila bränslen saral eldnings- och motorbrännoljagäUer i stort sett samraa regler som för beskattningen av bensin. Skatlskyldigär tillverkare och frivilligt hos beskattningsmyndigheten registreradeåterförsäljare eller förbrukare av skaltepliktigl bränsle samt ej registreradimportör av sådant bränsle. I sistnämnda fall uppbärs skallen av isamband raed införseln. Registrerad skallskyldig redovisar skall till riksskatteverketpå grund av deklaration. Skattskyldigheten inträder när skatlepliktig varalevereras lill icke registrerad köpare inora landet eUer tas i anspråk förannat ändamål än försäljning. Vid redovisningen av skalt får vissa avdraggöras bl. a. för bränslen som förbrukas vid industriell tillverkning där bränsleförbrak-ningenutgör mera betydande del av tillverkningskostnaderna. Ifråga om energiskatten på elkraft har tidigare differentiering av skatten pä industrieUoch annan kraftförbrukning enligt beslut av höstriksdag (Prop. 1970:165, BeU 1970:55, rskr 1970: 343, SFS 1970: 573) från ingången av år 1971ersatts av en enhetlig beskattning raed skattesatsen 10 o/o för all kraft.Beskattningsvärdet utgörs av de avgifter exklusive skall sora förbrukaren harall erlägga för kraften eller, i fråga ora krafl sora producent ellerdistributör själv förbrukar, sumraan av de avgifter exklusive skall som skulleha utgått, om kraften försålts för likartad användning. Producentoch distributör är skyldig atr vara registrerad hos beskattningsmyndighetenoch har alt redovisa skall på grundval av deklaration. Det börtilläggas atl skattskyldigheten formeUt åvilar förbrukaren, medanredovisningsskyldigheten i fråga om distribuerad kraft lagts på distributören.Vid redovisning av energiskatt för elkraft gäller i princip sararaaavdragsregler sora i fråga ora bränslen. /72 beräknas energiskallen ge én inläkt om 1 116 milj. kr.fördelat med ca 346 mUj. på bensin, ca 10 mUj. på fasta bränslen, ca434 milj. kr. på eldnings- och motorbrännolja samt ca 325 milj. kr. Ifråga om det skattepliktiga bränsleområdet tar utredningen upp en i överlämnadeskrivelser aktualiserad utvidgning av beskaltningsområdel till atl omfatta ävenfotogen för drift av raotorfordon. I della spörsraål frarahåller utredningen,att energiskall inle utgår på fotogen, raen 4 1971.1 saml. 1971: 73 50 atlbrännoljeskatt utgår på fotogen sora används för drift av raotorfordon och raervärdeskattpå annan fotogen än s. k. flygfologen. Undersenare lid har, anför utredningen, vissa oljebolag börjat saluföra enfotogenprodukt (dieselfotogen) som är lämpad för drift av snabbgåendedieselmotor i motorfordon. Denna produkt sora består av rao-lorfologen raedtillsats av vissa sraörjande äranen, har betydligt lägre svavelhall än vanlig raolorbrännoljaoch är vid förbränning så gott sora rökfri. används därför raed fördelvid gruvdrift och tunnelbyggen, för bussar i stadstrafik etc. I enav chefen för dåvarande kontrollslyrelsen ingiven proraeraoria,som överlämnats lill utredningen, framhålls all del uppställ väsenlligaskillnader i beskattningen av motorbrännolja och fotogen för molorfordonsdriflefter mervärdeskattens tUlkomst. Då sådan fotogen är belagd raed brännoljeskatt,utgår raervärdeskatt, när varan köps i beskattat skick, pä priset inklusive brännoljeskatt.Della ger en raervärdeskatt om f. n. ca per liter. bör jämföras medenergiskalten på raolorbrännolja som är per liter. Detla förhållandehar föranlett vissa större bussbolag atl registrera sig som skallskyldigaförbrukare av bränssoljeskalt. Därigenom kan de inköpa fotogen exklusivenäranda skall och därraed reduceras raervärdeskatten till ca per liter. Halrasladsstadstrafik har också i en lill utredningen överläranad skrivelse framhållitden extra beskattning som uppslår för oregistrerade förbrukare. Utredningenfinner del otillfredsställande all den sora förbrukar fotogen för raolorfordonsdriflgenora atl låta sig registreras som skallskyldig lill brännoljeskatt får enväsentlig lägre mervärdeskatt än oregistrerade förbrukare. En likforraigarebeskattning bör koraraa till slånd och utredningen föreslår i della syfte allfotogen för drift av diesel-raolor undantas från raervärdeskatt och i ställetbeläggs raed energiskalt enligt den skallesals sora gäller för motorbrännolja.Denna lösning föranleder ändring i både energiskalteförordningen och förordningen(1968: 430) om mervärdeskall. Enannan av utredningen behandlad fråga med avseende på del skattepliktigavaruområdet gäller beskattningen av koks saml koksstybb och koksbriketler.Skallen utgör för koks . per ton och för de övriga nämnda produkterna 6kr. Dessa skattesatser har gällt sedan energiskatten infördes ochgrundar sig på en avvägning som då gjordes med hänsyn till varornas pris ochbränslevärde. Denlågvärdiga typ av koksbriketler, lill vilken den lägre skattesatsen relaterades,förekoraraer enligt utredningen inle längre. I stället har på senare lidintroducerats en ny typ av gjulerikoks, s. k. forrakoks, som är en brikelteradprodukt. Såväl priset som värmevärdel är för sådan formkoks inte baraväsentligt högre än tidigare marknadsförda koks- 1971: 73 51 briketterutan även högre än vad som gäller för koks för uppvärmningsändamål. Med hänsynlill del anförda föreslår utredningen all den högre skattesatsen . per lonskall gälla för såväl koks som koksbriketler och all den lägre skattesatsen 6kr. per lon skall begränsas lill atl gälla endast koksstybb. Del bör tilläggas atlskattesatsen . per ton även gäller för kolslybb. Utredningentar därefter upp vissa frågor med avseende på skattskyldigheten och anför.Tillverkare av skattepliktigt bränsle är enligt 6 § energiskalteförordningenskyldig atl registrera sig. Tillverkare som underlåter all registrera sig blirretroaktivt registrerad. Enligt utslag av kammarrätten i mål som avsåg brännoljeskattkan emellertid skatt inle tas ut i efterhand för kvantiteter som hänför sigtill lid före beslutet ora registrering. Kararaarrällen anförde nämligen i sittutslag atl den omständigheten alt kontrollslyrelsen retroaktivt registrerat klagandeninle kunde raedföra atl denne var alt anse sora registrerad lUlverkare underperiod före beslutet om registreringen. En sådan verkan av underlåtenhet alllåta registrera sig är enligt utredningen otillfredsställande. För alt göradel raöjligl alt la ul skatt i efterhand av den sora underlåtit alt registrerasig föreslås därför all författningen ändras så att skallskyldighet skallföreligga även för den sora bort vara registrerad. Utredningenfrarahåller vidare, alt skattskyldighet utom vid import föreligger endast förden sora är registrerad, och alt skalt därför ej kan utkrävas av oregistreradköpare som för skattepliktigt ändaraål använt bränsle sora inköpts skattefritt raotavläranande av försäkran enligt 7 § kungörelsen (1957: 263) raed tUlärapningsföreskriflertill förordningen ora allmän energiskalt. Även om köparen kan döraas för osannförsäkran eUer för anstiftan tUl falskdeklaralion, anser utredningen riraligtall författningen korapletteras raed bestäraraelser om skattskyldighet för densom avgetl oriklig försäkran. Skattskyldighet i sådani fall bör gälla inle endasli fråga ora skallen på bränslen ulan även skatten på elkraft. Utredningenfinner del dessutom vara en brist all systemet raed försäkran för skattefriainköp inte finns angivet i själva energiskalteförordningen och föreslår korapletteras även med bestäraraelser härora. Utredningenfinner att värdeskalten på elkraft i stort sett fungerat väl. Vissa problerahar dock uppstått i fråga om bestämningen av beskattningsvärdet förproducenter med stor egenförbmkning. 1 sådani fall skall näranda värde utgörasav suraraan av de avgifter sora skulle ha utgått ora kraften sålts förlikartad användning sora hos producenten. Probleraen saramanhänger raed konstruktionenav de taxor som används vid försäljning av krafl till industrier. 1971: 73 52 aven fast avgift, en effektavgift som varierar raed effeklbeloppel och leveranssället(leveransspänningen) och en energiavgift i öre per kWh sora sjunker medstigande ulnylljningslid. Rabatt läranas ora energi-raängden överstiger vissgräns. Pågrundval av redovisat sifferraalerial (. sid. 61) konstaterar utredningenall den sararaanlagda effekten av kraflullagets storlek och ulnyttj ningstidenkan raedföra betydande variationer i priset per kWh. Fömlora dessa faktorerinverkar prisvariationer raellan olika delar av landet. norrlandslaxager t. ex. ett ca 20 o/o lägre värde än dess raellansvenska taxa. Härtill koraraereraeUertid alt norraal-taxorna i regel inle lillärhpas vid försäljning av krafteffeklerora 50 MW eller mer. I dessa fall bestäras prisema individuellt. Förde allra största industriella förbrukarna, sora i regel själv producerar enbetydande och ofta övervägande del av sitt kraflbehov, är det enligtutredningen svårt all avgöra de avgifter sora skulle ha utgått vid inköp avhela kraflbehovet. I vissa fall finns det inle elt enda exempel på kraflleveranserav järaförbar storlek. Etl sätt alt koraraa lill rätta raed probleraet allfastställa beskattningsvärdet i dessa fall finner utredningen vara en schablonraässigbesläraning sora så nära som möjligt ansluter sig till den allraännaprissättningen på kraftraarknaden. Beträffande utforraningen av en sådanschablonmetod anför utredningen följande. Förkraftuttag från ca 50 MW, vilket vid en ulnylljningslid på 6 /år innebären energiraängd på ca 300 railj. kWh (300 GWh), fastställs beskattningsvärdeti öre per kWh för energUnlervall på 50100 GWh vid en ulnylljningslid på 6 000 tira/år.Här kan näranas alt samtliga av de största kraflförbmkarna har utnyltjningslidersora inle understiger 5 /år. Medutgångspunkt från beskattningsvärde enligt tillärapligl energi-intervall raullipUcerasvärdet raed en faktor beroende av utnylljnings-tiden. För beräkning av ulnylljningslidensinverkan skulle normallaxor-na användas. Dessa taxors genorasniltspriser harvisat sig ha i stort sett sararaa relativa beroende av utnylljningsliden vidolika stora krafl-raängder. Tidsfaktorn fastställs för olika intervall av ulnylljningslider,förslagsvis . Beskattningsvärdetmåste också justeras raed hänsyn lUl var i landet kraftförbrukningen sker. Ombeskattningsvärden anges för mellansvenska områden blu" t. ex. "orarådesfaklorn"för Övre och Mellersta 0,8. För skulle raotsvarande faktorbli 1,02. En särskild faktor för del av på 0,9 torde kunna övervägas. De iden skisserade schablonraetoden ingående beskattningsvärdena bör av beskattningsmyndighetenkontinuerligt jämföras med kraftpriserna och vid behov justeras. Förregistrerade förbrukare, sora använder raindre kraft än 300 GWh skulle norraallaxorfortfarande tillämpas vid beskattningsvärdets bestämmande. I gränsskiktetriskerar man alt schablonmeloden, genom omräkning med hänsyn lill ulnylljningslidoch förbmkningsområde, kan Prop.1971: 73 53 gehögre värde än normaltaxa, varför det bör stadgas atl del lägsta värdet i såfall får användas. Utredningenföreslår atl beskattningsrayndigheten ges befogenhet att fastställa skatt påangivet sätt. Härför krävs endast en smärre ändring i 15 § 1 mora. Vissaskalteraässiga värderingsproblera föreUgger enligt utredningen även i fråga omkraft för väg- och gatubelysning. Denna belysning omhänderhas i regel av koraraunalaelverk, raen det förekoraraer också all vägbelysning på landsbygden sköts avdistributionsföreningar eller särskilda belysningsföreningar. I båda fallentillhandahålls kraften på varierande villkor. koraraunalt elverk kan vara ålagtalt självt slå för kostnaderna. Verket kan eraeUertid också få ell anslag, soraförutom kraftkoslnaderna kan läcka även andra driftskostnader. Härjämteförekommer rent taxeraässig debitering av kraftavgifler. Liknande variationer förekoraraernär belysningen orabesörjs av särskild be-lysningsförening eller liknande. Svårigheternaall vid antydda förhållanden bestäraraa de avgifter sora skall utgörabeskattningsvärdet för gatubelysningskrafl föranledde konttollstyrelsen attredan år 1957 med stöd av 16 § 2 mora. och 17 § energiskalteförordningen raeddelasärskilda föreskrifter för beskattningen av sådan kraft. Föreskrifterna harsedan modifierats, , dä styrelsen förklarade att skallen för galubelysningsskaltskulle utgöra per kWh, såvida inle kraftpriset tidigare varit högst 7 öireper kWh och priset inle varit påverkal av inlressegeraenskap. I sådani fallskulle skatt utgå på kraflavgifterna enligt gällande skattesats, vilken då var7 0/0. Denämnda föreskrifterna medförde endasl en temporär förbättring, konstaterarutredningen. Förhållandenaär nu atl skalt om per kWh utgår för merparten av galubelysningskraften.För viss sådan krafl utgår värdeskatl efler elt beskattningsvärde om högst 7öre per kWh raedan viss kraft är skattefri. Utredningen anser alt denna oUkforraigheti beskattningen bör undanröjas. Detta skulle kunna ske genora altbeskattningsvärdet för gatubelysningskrafl fastställs generellt tUl perkWh, vilket vid skattesatsen 7 0/0 skulle ge en skattebelastning om 0,49 öreper kWh. Då emellertid detta skulle medföra inte endast skärpt beskattning ivissa fall utan också en beskattning av nu ej skallebelagd kraft i andra fallanges som en annan möjlig lösning att generellt undanta gatubelysningskraftfrån beskattning. Uttedningen lar inte ställning till altemativen, menupplyser att årsförbrukningen av gatubelysningskrafl nuraera lorde överstiga600 milj. kWh. Det rör sig därför om en skatteintäkt om ca 3 milj. kr.vid en skatt ora per kWh. Det bör beaktas att skattesatsen för sådankraft, till vilken gatubelysningskraften 1971: 73 54 ärall hänföra, efler del utredningen behandlade frågan höjts från 7 0/0 till 100/0. Undersenare år har, framhåller utredningen vidare, värmeförsörjningen i tätorter genorafjärrvärraeverk ökat i orafallning. För att effektivt uliiyltja energin ibränslet korabineras i allraänhel värraeverk med kraftverk. I sådanakraftvärmeverk utvinns således både värrae och elkraft. förhållande har,uttalar utredningen, koraplicerat lill-lärapningen av 25 § 2 raora. f energiskalteförordningen,enligt vilket förfatlningsrura beskattningsrayndigheten kan raedge skalleavdragför bränsle sora förbrukats vid produktion av elkraft. Vidkraflvärraeverken raåste produktionen av värrae och elkraft anpassas tillefterfrågan av dessa båda nytligheler. Sådana faktorer sora teraperalurförhållandenaoch tillgången på elkraft kan inverka härpå. Vid överskott på elkraft kan dett. förekoraraa all uppvärmningen av hetvatten sker på elektrisk väg. Medhänsyn till dessa förhållanden har beskattningsrayndigheten nödgals utfärdadetaljerade anvisningar för beräkningen av den skalt på förbrukat bränsle soraär atl hänföra till värmeproduktionen och den del av den internakraftförbrukningen som faller på samraa produktion. För all förenkla såväl deklaralionsförfarandetsom skallekonlroUen ansluter sig utredningen lill elt av både beskattningsrayndighetenoch kraflvärraeverken ifrågasatt lösning sora går ul pä alt verken raedges rälllill skatteavdrag för allt vid värrae- och kraftproduktionen förbrukat bränslemol all de redovisar skatt för produktionen av såväl kraft som värme. Dåskallen på värme helt skall svara mot skallen på bränsle och elkraft somförbrukats för produktionen av värrae, innebär förslaget ingen faktisk ändringi beskattningen. Författningsraässigt kan frågan enligt utredningen lösas pådel sättet atl beskattningsrayndigheten ges befogenhet alt låta kraftvärraeverkredovisa skallen på bränsle- och kraflförbrakningen på grundval av den hosabonnenterna uppmätta värmeförbrukningen. Därvid bör hänsyn las till värmeförlusternai distributionsnätet så all skallen koramer all motsvara bränsle-och elkraflsförbrukningeni varje särskUt fall. Utredningentar därefter upp vissa frågor avseende rätten till avdrag vid redovisning förenergiskatt och anför. Enligt den ursprungliga lydelsen av energiskalteförordningen(1957: 262) kunde beskattningsrayndigheten medge skälig skatlenedsätlning omkostnaden för bränsle vid industriell tillverkning uppgick till raera betydandedel av tillverkningskostnaderna. Vid omläggningen av bensinskallen år 1961infördes i energiskatteförordningen i stället den beslämraelsen (24 § 2 mora. f),att det ankom på beskattningsmyndigheten alt i dessa fall pröva ora och i vad raånavdrag fick göras i deklaration för förbrukning av annat bränsle än bensineller raolorsprit. Denna ändring raoliverades raed 1971: 73 55 läraplighetenav atl frågor om skattenedsätlning prövades av en enda rayndighel, dvs. Motsvarande avdrags-raöjUghel infördes i frågaora industriell förbmkning av elkraft (SFS 1964: 270, 25 § 2 raom. Systemet fungerar enligtutredningen i storl sett tUlfredsstäUande. Konstruktionen raed avdrag ideklaration varigenora den fastställda skallen koraraer atl utgöras avdeklarationens belopp efler avdrag har emellertid raedförl all avdragsfrägankan las upp till prövning i kararaarrällen. Del har även förekorarail allskallskyldig sora raedgivils avdrag genom besvär hos kamraarrätten begärtnedsättning för tid sora ligger före den för vilken beskattningsrayndighetenkunnat raedge nedsättning enligt förordningen (1959: 92) ora förfarandet vidviss konsumtionsbeskattning. Utredningen anser inle allen fråga av della slag bör prövas av kamraarrätten. Ett beslut av beskattningsrayndighetenora en skallenedsätt-ning, sora är beroende av en skälighelsbedöraning börenligt utredningen prövas av Kungl. Maj:t sora också i förekoraraande faU kan raedgeskallebefrielse för förfluten lid.