prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Skogsvårdsstyrelseni framhåller alt om man förutsätter en betydande satsning påökad virkesproduktion genom intensifierade skogsvårdsålgärder börarbetskraftsbehovet prövas mera ingående än vad som skell i utredningen.Möjligheterna all genom mekanisering minska den arbelsålgången iskogsvårdsarbeten är nämligen ännu oklara. Vidare framhåller man atlarbelskraftssitualionen i och framför allt i inlandet kännetecknas avatt antalet fullgoda arbetare snabbt minskar och om därför en intensifieringav skogsvården är önskvärd ur samhällsekonomisk synvinkel måste nödvändigaålgärder igångsättas möjligt innan arbetskraftsminskningen hunnit gåför långt. Produktion 19651970 samt produktion och sysselsättning enligt företagens planer och långtidsut- -1,4 -2,5 -3,5 å-4 Jäm- och metaUverk j - > tv 4,3 1,4 -0,5 -1,5 å-2 Verksladsmdustri jjyt, :/. ,,._> . -1 å-1,5 -3 å-3,5 -3 ä-3,5 -3 å-3,5 Massa, pappers- och wall- -0,1 -1 0 ä-0,5 -1 å-1,5 -2 å-2,5 -4 ä-4,5 Konfektions-, sko- o. läderind. -5 å-5,5 Egentlig kemisk industri 1 jj Pettoleum- och kolindustri J ' -0,5 å-1 0 ä-0,5 -2 å-2,5 Somunderlag för utredningens bedömning av induslriutvecklmgen under 70-lalelsförsta hälft gjordes en undersökning av ca 1 000 företag. Enligt dessa planerkommer den snabba tillväxt som kännetecknade industriproduktionen under60-lalel att fortsätta. Enkäten gav här en ökning på . Försysselsättningen ger de sammanräknade planerna en öknmg med ,sammanlagt ungefär 90 000 personer . Exporten skulle enligtplanerna öka med , medan produktivitelslillväxten beräknadesstanna vid knappt 4 o/o och investermgarna minska med 10 o/o . Utredningenskalkyler ger emeUertid delvis en annan bUd av industrins utveckling. Dessanalys av efterfrågan på industrivaror pekar sålunda mol ellavsättningsutrymme om vid en exportökning på 7 1/per år.Vidare har utredningen kalkylerat med att produktivitetstillväxten skallfortsätta trendmässigt, dvs. med en ökning på . Sysselsättningeni timmar räknai skuUe då sjunka med . Räknai i personer skulleminskningen uppgå till perår, eller till 55 000 över perioden. För investeringarna har utredningenkalkylerat med en ökning med 6 1/. Denna uppräkning, jämfört medplanerna, har gjorts dels på grund av atl sysselsättningen reducerats, delsför alt utredningen anselt förelagens investeringsplaner orealistiska iförhållande lill produktionsutvecklingen. Somframgår av tabell 8 innebär den reducering av totalproduktionen som utredningengjort i förhållande lill företagens planer all flertalet branschersproduktionsplaner skurils ner. Enuppjustering har gjorts av den egentliga kemiska industrins ochpelroleuminduslrins produktion emot planerna. Del förklaras av en gynnsammarebedömning av efterfrågeläget samt av alt kännedom erhåUits om ytterligareulbyggnadsplaner efter det all enkäten besvarades. För pelroleuminduslrinföreligger dessutom problem med urvalet som motiverar den gjorda justeringen.Sedan enkäten insamlats har vidare kännedom erhållits om alt planerna inomgruvindustrin uppreviderats. Den snabba produktionsökning, , somupprevideringen ger anses inte kunna förverkligas. Ökningen har därförnedreviderats till . LOpåpekar att det faktum all företagsenkäter utgör det dominerande underlaget förbedömningarna troligen medför en stor osäkerhet när det gäller atl förutsägabranschutvecklingen. LO har jämfört långtidsutredningens beräkningar från 1965med utfallet och därvid funnit all medan man 1965 förutsåg en årlig ökning av för textil-, beklädnads-, sko-och läderindustrins produktion inträffade enminskning med . För verkstadsindustrin inkl. varv har i stället enunderskattning gjorts med i årlig ökningstakt för produktionen. LOpåpekar all underskattningen av strukturomvandlingens omfallning av delta slagfår en inle obetydUg inverkan på prognosen beträffande handelsbalansens utfall. riklar en direkt kritik mol den rådande tendensen alt enbartrelatera näringslivels och industrins finansieringsproblem lill traditionellainvesteringar i maskiner och anläggningar. Denna kritik gäller ävenlångtidsutredningen och kan knappast förklaras av annat än stelhet ianalysmetoderna. En betydande del av industrins finansiering gälleromsättningskapitalet och där inte minst varuhandelns finansiering. Svenskexportindustri är också en betydande kapilalexportör netto. Påutlandsmarknaderna är förmågan atl erbjuda långfristiga handelskrediter i dagett väsentligt försäljningsargument speciellt för exportörerna av tungakapitalvaror. Problemet är ej unikt för varven och bör i etl sammanhang somdella ägnas betydligt större uppmärksamhet än som kommit del till del.Även de kort- fristigaexportkrediterna uppgår till betydande belopp. Del kan härvid nämnas all varjeexporterad krona 1969 enligt beräkningar som ulförts inom innebar alt ca bands upp i utländska handelsfordringarunder i medeltal . Endasl en mindre del av denna kreditgivning kundeföretagen refinansiera själva genom en motsvarande utiändskhandelskrediltagning. Sålunda uppgick industrins utländska fordringar ultimo1968 till . medan motsvarande skulder inklusive direktalån låg på strax över 4,2 mUjarder kr. Sverigeshantverks- och induslriorganisation (SHIO) anför all utredningens definitionav småindustri som arbetsställen med färre än fem anställda är missvisande.SHIO påpekar att det normala är atl förelag med 50 eller färre anställda perarbetsställe räknas som småindustri. Om den senare definitionen tillämpas blirproduklivitetsutvecklingen för småindustrin under exempelvis perioden19541964 väsentligt snabbare än för förelag med 51500 anställda. Utredningenger på denna punkt den motsatta bilden. SHIO anmärker också på att utredningenbedömt hanl-verksförelagen närmast ha intresse för bedömning av industrinsmöjligheter till arbetskraftsrekrytering. Organisationen anser det angelägetatt utformningen av vårt lands företagsstalislik blir föremål för ytterligarestudium i syfte atl nå fram till begreppsdefinitioner och mätinstrument, som ärstringenta och adekvata och som i fortsättningen kan komma till användning vidregistrering av förhållanden och utvecklingstendenser inom hela näringslivet.Detta arbete bör givetvis försiggå i samverkan med bl. a. statistiskacentralbyrån och de organisationer, som företräder olika delar av näringslivet.SHIO är för sin del beredd alt medverka i etl sådant utvecklingsarbete. KFpoängterar all utredningen ej närmare behandlat problemen med deninternationella marknadspolitiken. Man understryker att invesleringsbenägenhelenunder kan påverkas av osäkerheten över den framtidainlernalionella marknadspolitiken. () framhåller all utredningen i alllför liten utsträckning behandlatrestfaktorns olika kvalitets- och effektiviletshöjande komponenter. Akademienanser vidare alt det är av vital betydelse för den svenska industrin alt statenaktivt stöder den tekniska forskningen och utvecklingen i landet. Akademienanser också all staten genom alt lägga ul beställningar på industrin inom dencivila sektorn och inle endasl inom den militära bör stimulera företagensutveckling av ny teknik. I samband med långtidsplaneringen bör man inom flerasamhällssektorer satsa på forskning och utveckling för atl nå de mål somuppställts. Domänverketanför alt med hänsyn lUl konkurrensen mellan rundvir-kessortimenten tordeproduktionsökningen inom trävaruindustrin stanna vid mot avutredningen beräknade . Energibehovet väntas under 70-taIet forlsälla atl sliga isnabb takt. EnUgt de prognoser Centrala driftledningen (CDL) och överstyrelsenför ekonomiskt försvar sammanställt för långtidsutredningens räkning antasöknmgen av totalt tiUförd energi uppgå till 19701975 för attdärefter dämpas något och stanna vid 19751985. Motsvarande siffra19651970 var . Förbrukningen av eldningsbränslen och drivmedelväntas under 70-talels första hälft växa med något ochelförbrukningen med . är utbyggnadsplanerna relativtfixerade. svarar kärnkraften för det störstakraft-tillskottet men det verkligt starka genomslaget förutses komma först underandra hälften av 70-lalel. En forcering av utbyggnaden av kärnkraft är knappastmöjlig bl. a. med tanke på riskerna för förseningar och andra bakslag som kanuppslå lill följd av oprövad teknik. Utbyggnaden av vattenkraften vår idagsläget dominerande kraftkälla kan däremot snart ses som ell passeratkapitel. Endast 1/6 av energilillskollel 1970 1975 beräknas falla påvattenkraften. Investeringskostnaderna för den här antagna utbyggnaden avkraftverk och eldistribution förutses uppgå till drygt 2 300 milj. kr. mot 1 530 milj. kr. 19661970, allt räknat i1969 års priser. Därav svarar investeringarna i distributionsnätet för ca 1000 milj. kr. Det kan nämnas all denna senare typ av investeringar 1970beräknas utgöra av de totala investeringarna. Specielll snabba invesleringsökningarförutses av 70-talet. Inkluderas även värmeverken innebärdelta enligt grova uppskattningar atl det genomsnittliga årligainvesteringsbeloppet stiger till ca 2 500 milj. kr. Effekt i megawatt (MW)och energi under medelår i terawattimmar (TWh) Vattenkraft Kärnkraft Kondens och mot- 12 600 3 100 13 400 7 000 7 500 5 600 Densnabba expansion som präglade byggnadsverksamheten första hälftdämpades betydligt . För perioden 19711975väntas en ännu något svagare tiUväxt. Totalt för nybyggnad och reparationerförutses en volymmässig uppgång med , dvs. något i underkant avBNP:s ökning. Jämfört med 19651970 skulle därvid tillväxttakten för nybyggandelav hus sänkas något och för anläggningar ökas något. Reparations- ochunderhållsvolymen väntas öka något snabbare . Medsina närmare 40 "/o av den totala byggvolymen spelar bostadsproduktionenen central roll för sektorns utveckling. Väsentligt för bygg-efterfrågan ärdärför att nybyggandet inom bostadsområdet fömtsatts minska per år.Bostädernas betydelse framgår av alt en alternativ förutsättning om en ökningav bostadsbyggandet skulle höja totala byggnadsvolymens tillväxttakt(från ) tUl . Utredningenhar fömtsatt en trendmässig tillväxt av produktiviteten, dvs. Omman räknar med atl andelen i byggproduktionen av utifrån levererat materialetc. ökar i nuvarande takt kommer den kalkylerade uppgången av investeringar ibyggnader och anläggningar på ca 3 o/o 19701975 atl medföra en tillväxti sektorns förädlingsvärde med . Med den förutsatta produktivilelenskulle della resultera i att arbelskraftsefterfrågan i timmar räknat minskarmed . Antalsmässigt skulle den totala arbetsstyrkan (på grund avarbetstidsförkortningen) förbli ungefär oförändrad. Antalet byggnadsarbetaretorde därvid komma all reduceras något, medan antalet tekniker och övrigaIjänslemannabetonade kategorier fortsätter alt öka. Byggnadssektornsegna investeringar har ökat endasl måttligt bl.a. beroende på ålerhållsamhel under konjunkturavmattningen. Även omutvecklingen mol ökad mekanisering går relativt långsamt synes det dock underden framförliggande perioden finnas en tendens hos förelagen all snabbi förnyasin maskmpark. Maskinanskaffningar, vilka utgör den dominerande parlen avinvesteringarna, kan därför väntas ske i accelerad takt. Byggnadsinvesteringarnatorde inte bli lika expansiva bl. a. mot bakgrund av att elementfabrikerna förnärvarande har viss överkapacitet. Totala nyinvesteringarna inorabyggnadssektorn förutses öka raed ca 4 o/o liU 1975. 3 1970 årslångtidsutredning 57 () har i sitt yttrande tagit upp bl. a. denoffentliga egenregiverksamheten som omfattar av byggsektornsproduktion, eUer . SBEF har funnit anledning allaktualisera denna produktionsform i anslutning lill långtidsutredningensdiskussion kring resursutnyttjandet i samhället och den offentliga sektornseffektivitet. Man påpekar all det från effektivitetssynpunkt ligger en storfara i att olika verk o. dyl. bygger upp egen-regiorganisalioner som måstesysselsättas. I egenregiverksamheten saknas effektivilelsmått som ärjämförbara med övriga byggproducenters och konkurrens i gängse mening omresurser och marknad är här begränsad. Enligl SBEF:s uppfattning skuUe bättreresursutnyttjande uppnås om byggandet inom den offentliga sektorn utsattes förden fria marknadens konkurrens. SBEFkonstaterar vidare atl av byggnadsindustrins produktionsvärde faller f. n.endasl på utlandsbyggande, men atl denna andel lorde kunna ökas. En radproblem av specifik natur för byggnadsverksamheten måste dock undanröjas.Handelshinder i form av tullar, im-portkvoter etc. drabbar självfalletbyggnadsindustrin på samma sätt som annan industri. Bestämmelser, som reglerarprojektering, upphandling och byggande, inverkar också på möjligheterna attexportera svenska byggvaror. På en internationell marknad är det ocksåväsentligt, att företag av olika nationellt ursprung kan konkurrera med olikalösningar, sora uppfyller beställarens behov och krav. En restriktion av annanart är bestämmelser och kontraktsvillkor för upphandling, projektering ochutförande. Därtill kommer nationellt utformade regler för finansiering. Enligtstatens planverk är det två frågor rörande byggandet som särskilt böruppmärksammas när statsmakterna lar ställning lUl den ekonomiska politikenunder 70-talel. Den ena har sammanhang med byggandels industrialisering ochförlUlverkningen av byggprodukler. Den andra anknyter lill byggindustrinshittillsvarande särpräglade begränsning lill hemmamarknaden. När del gällerbyggandels industrialisering påpekar man bl. a. all produktion i långa serierav flera orsaker ännu inle kommit till stånd. Begränsningen lillhemmamarknaden och frånvaron av internationell konkurrens verkar hämmande påbyggindustrins ekonomiska och tekniska utveckling. Med hänsyn lill attinvesteringarna i byggnader utgör så stor del av de totala investeringarna ärdet angeläget att möjligheterna för byggindustrin att verka inom större marknadsområdenunderlättas i rationaliseringsfrämjande och koslnadsdämpande syfte. Långtidsutredningensbedömning grundar sig på en undersökning som utförts av räkning. Enligt utredningen väntasslrukluromvandUngen av varuhandeln forlsälla med oförminskadstyrka men med delvis annan inriktning. De stora, högproduktivaförsäljningsenheternas ställning väntas förstärkas ytterligare. Varuhusensandel av den egentliga detaljhandelns omsättning, som uppgick lill ,beräknas öka lill 1975. En stor del av utbyggnaden inom dennasektor väntas ta formen av s. k. stormarknader, dvs. externt lokaliserade storavaruhus med låg-prisprofU och god tUlgång till parkeringsplatser. Varuhandelns försäljningär direkt beroende av efterfrågeutvecklingen i ekonomin. Med utgångspunkt frånutredningens grundkalkyl och däri ingående förändringslal för privatkonsumtion, byggnadsvaror, bränslen m. ra. beräknas atl omsättningen ivaruhandeln ökar 19701975 i volym räknat. En något snabbareutveckling väntas för parti- än för detaljhandeln, vilket kännetecknade ävenden närmast föregående . Äv enkätresultaten atl döma tycks detaljhandels-förelagensplaner ulgå från en försäljningsökning som överstiger den framräknade. I denmån della resultat är ell utslag av alllför expansiva planer blir innebördenalt antingen får varuhus och andra starkt expanderande förelag modifiera sina försäljningsprognosereller också blir trycket på övrig handel större. Buliksantaletväntas minska med omkring 12 000 enheter 19701975. innebär dock en någotdämpad nedläggningslakt jämfört med 60-lalel. Antalet varuhus ökar från 385till ca 500, medan dagligvambuli-kerna minskar med 1/4. Inora urvalsvarusektornblir buliksminskningen långsammare, eftersom många nyetableringar förekommerinom de mera expansiva branscherna. Antalsmässigt beräknassysselsättningen 19701975 öka raed till närraare 505 000 vidslutet av perioden. Räknat i liraraar förutses däremot en nedgång, 0,9 o/o perår, vilket främst förklaras av arbelslidsförkorlningen. Andelendeltidsarbetande väntas öka endast obetydligt. Förädlingsvärdet perarbetstirame skulle därmed för hela sektorn öka med , elleri ungefär samma takt som under den närmast föregående . Närdet gäller investeringarna inträffade en markant omsvängning under 60-lalelssenare hälft. minskade investeringarna med närmare 2 %per år, efter att 19501965 ha ökat med mellan 10 och 11 o/o . Dennautveckling hade delvis sin grund i den investeringsavgifl som i två omgångaruttogs på handelns byggnadsinvesteringar. Den priraära anledningen lill investeringsdärapningen lorde 3 1970 årslångtidsutredning 59 emellerlidha varit att man kommit upp på en relativt hög investeringsnivå redan i mittenav 60-lalel saratidigt som den stora "varuhusboomen" var över.19701975 har man räknai med en ökning på . Tillväxten förklaras avatt det föreligger vissa uppdämda investeringsbehov lill följd av bl. Grossistförbundetvill fästa uppmärksamheten på all enkäten bland handelsföretagen gjordes redanhösten 1969, dvs. innan invesleringsav-giften och kreditrestriklionerna ra. Dessa ålgärder har givelvis i många fall inneburit all förelagenfått modifiera eller senarelägga sina utbyggnadsplaner. Förpartihandelns del har investeringsbehovet framräknals till närmare 800 railj.kr. under de närraasle åren och för åren därefter till närraare 600milj. Dessa investeringar utgör självfaUet en väsentlig förutsättning föratt den av utredningen beräknade produktivitetsökningen skall kunna uppnås.Förbundet understryker all det är väsentligt att även handelnsfinansieringsfrågor ägnas uppmärksamhet. Kapital måste i tillräcklig gradfinnas lillgängUgt för alt rationaliseringen inom industrin skall kunna förasvidare lill konsumenter och andra köparkale-gorier. Flera andraremissinstanser, däribland KF, och , har också påtalat behovet av atl hela näringslivet gesmöjlighet lill produklivitetshöjande investeringar. anser det angeläget alt påskynda produktivitetsförbättringeninom verksamhetsgrenar där stora rationaliseringsvinster kan göras. mening pekar flera av dess utredningar på att sådana möjligheter iallmänhet är betydande inom handeln och i synnerhet inom annan handel änlivsmedelshandeln. Enväsentligt snabbare produktivitetsutveckling skulle kunna erhållas inom handelnän den av utredningen beräknade ora investeringstakten kunde ökas. En sådanökning behöver inle innebära en motsättning lill den av utredningenrekommenderade politiken all öka exportindustrins och den med importenkonkurrerande hemmamarknadsindustrins investeringar eftersom en snabbareproduktivilelsulveckling inom handeln skulle kunna lösgöra ekonomiska resursersom borde medföra ökade produktionsmöjligheter inora andra områden exempelvisinom den utiandskonkurrerande industrin. Bedömningenav utvecklingen inom samfärdseln bygger på planer och material som insamlatsoch bearbetats av . Fördel inrikes persontransportarbelel förutses en långsammare ökningslakt änunder 60-lalel. Del gäller framför allt för personbilstransporterna som följdav en svagare ökning i personbilsbeståndet men också för järnvägstransporteröver 5 mU och i någon mån även för flyglransporter. Den kollektivalokaltrafiken däremot väntas växa något snabbare än tidigare och den nedgång itillväxten sora förutses för den kollekliva trafiken i sin helhet är väsentligtmindre än för individuella transporter. Dennuvarande uppdelningen av godstransporterna på olika Irafikmedel väntas beslå.De lokala transporterna ombesörjs till allra största delen av lastbilar medanfjärrlransporterna huvudsakligen går på järnväg. Lokaltransporter har tidigareökat snabbare än f järrtransporter och då denna utveckling väntas forlsällabidrar den lill en för lastbilarna fördelaktigare konkurrenssituation gentemotjärnvägen. Tillkomsten av nya raffinaderier vid väntas medföra ensnabbare ökning av den imikes sjöfarten då direktiraport av oljeprodukterkommer alt ersättas med kustlransporler. Av detta skäl väntas sjöfartens andelav transportarbetet något öka. Förskjutningen av del övrigagodstransportarbetet till lastbilarnas förmån fömtses forlsälla men blir avmindre storlek . Avinvesteringarna inom samfärdselsektom beräknas , dvs. en något ökandeandel, gå till väg- och gatubyggande. Också utbyggnaden av den kollektivatrafiken i tätorterna ställer krav på ökade investeringar. Investeringsnivåninom järnvägstrafiken liksom för yrkesmässig biltrafik höjs något raenlångsammare än för sektorn i sin helhet och av övriga trafiksektorer väntasökade investeringsresurser avsättas tUl utbyggnaden av hamnarna.Invesleringsanspråken från är stora och här väntas en ökning meddrygt 4 o/o från en genomsnittlig nivå på drygt 1 000 milj. kr.19661970. Inveslermgsökningarna inora hela samfärdselsektom beräknas uppgålill 4,9 o/o och tUl 3,5 o/o mellanperioderna 19661970 och 1971 1975. Antaletsysselsatta beräknas enligt utredningen minska inom järnvägen och sjöfarten,öka något inom lastbUstrafiken och luftfarten och bli ungefär oförändrat inomspårvägs- och tunnelbanetrafiken. Uppgången i antalet sysselsatta inomsamfärdselsektom om väntas huvudsakligen lUlfalla post- ochteleverket. 3 1970 årslångtidsutredning 61 konstaterar atl landels befolkning snabbt koncentreras till tätorter,vissa stadsregioner och landsdelar. Då trafik och bilbestånd samvarierar raedbefolkningens omfallning och lokalisering komraer konsekvenserna förvägväsendet av nämnda trender främst all bli en koncentration av fordonsparkenoch trafiken till de större stadsregionerna och de leder, som sararaanbinderdessa. Utbyggnadsbehoven kommer sannolikt att bli mycket stora istadsregionerna, men även upprusl-ningsbehoven på lederna mellan stadsregionemakommer atl bli betydande. Urbaniseringsprocessensspiraleffekl på väg- och gatuinvesleringarnas omfattning är en följd av bl. a.bostadsbyggandets och näringslivels lokalisering. inle väg- ochgaluinvesleringar kommer lill stånd i tillräcklig omfattning blir densamhällsekonomiska lönsamheten av de övriga, finansiellt väsentligt störreinvesteringarna inom dessa sektorer, försämrad. framhållervidare atl med utgångspunkt från vägplaneutredningens överväganden i fråga omlypseklioner för vägbyggandel har ett byggnadsbehov framräknals beträffandekategorin motorvägar 19701984 ora ca 2 600 kra till en byggnadskoslnad av 11,5railjarder kr. medan vägverkels behovsplan av finansiella skäl ligger 22 %lägre räknai i kronor och lägre räknat i väglängd. Motsvarande beräkningarför övriga vägkalegorier skulle förutsätta en väsentlig anslagsökning. 1den mån resurstilldelningen icke ger raöjlighet till den utbyggnad och denförbättring som erfordras för att förse landet med ell tillfredsställandevägnät, medför della för samhället totalt sett ökade kostnader. Även anför liknande synpunkter. Televerketpåpekar att strukturomvandlingen av näringslivet med nödvändighet måsteorafatla förbättrade inforraations- och kommunika-tionssyslera inora ochraellan företag och institutioner. Vid lösningen av dessa problem utgörteleverket en viktig länk i det erforderliga programmet. Telekommimikalionernahar mycket stor betydelse för rationaliseringen inom hela vårt samhälle. Manbör därför betrakta de resurser som läggs ned på nyanläggningar, förbättradservice och utveckling av nya system och produkter inom , molbakgrund av de vinster samhället i sin helhet gör på förbättrade och förenkladekommunikationer mellan människorna i samhällsmaskineriet. Poststyrelsenanför att man inle bör bortse från den roll ell väl fungerande postverk harför näringslivet och sarahället överhuvudtaget. När del gäller alt komraa tUlrätta raed de långsikliga arbelskraflsproblemen där industrins behov måstevägas mol servicenäringarnas synes en lösning inle kunna uppnås utanraålraedvelna, aktiva insatser från stats- makternassida i syfte att skapa förutsättningar för att stimulera det totala utbudet avarbetskraft och minska bindningar av olika slag som f. n. hämmar en önskvärdutveckling på arbetsmarknaden. Styrelsen påpekar också att mflytlningen lilltätorter och dessas utbyggnad medför stora kostnadsökningar för postverketdärigenom all nya postanstaller och brevbäringsdistrikt successivt måsteinrättas ulan all näranvärda kostnadsreduceringar kan göras iglesbygdsorarådena. Denna för postverket negativa urbaniseringseffekt synesinle nämnvärt komma alt förändras .