prop · FU0329 · 1971-12-31 00:00:00 — Det åligger verket atl besluta om och svara förutbetalning av personalpensionsförmånerna saml att utbetala ävensocialförsäkringsförmåner i anslulning härtill. Verket handlägger vidareärenden angående statens grupplivförsäkring. Verket redovisar behov avkontakter med främst , , statskontoret,statens personalvårdsnämnd. är central myndighet för ärenden om studiesocialverksamhet. Den mest personalkrävande delen är beviljandet av studielån förgymnasiala studier. För verksamhetens bedrivande utnyttjar nämnden postbankenslåneavdelning, och statistiska centralbyrånsdatamaskincentral. Det lorde härvid inle vara fråga om personliga kontakter meddessa organ. ,personalpensionsverket och centrala studiehjälpsnämnden bedriver enligtdelegationens mening likartad verksamhet i den meningen att deras huvuduppgiftär all utbetala medel lill enskilda personer. Vissa fördelar torde därför ståall vinna vid en samlokalisering av de tre myndigheterna. Sålunda har förslaglagts fram om införande av ell omfattande ADB-system för den allmänna försäkringen.Resurserna härför bör t. ex. kunna ulnylljas av alla tre myndigheterna. är organiserad på olika avdelningar. Driflavddningen, somär den största, svarar för farledsverksam-helen, vilken innefattar lotsning,isbrytning, sjötrafikledning, fyrbelysning samt byggande och underhåll avanläggningar m. m. Vidare finns bl. a. en sjökarleavddning ochsjöfartsinspektionen. Verket samarbetar med bl. a. marinledningen, kartverket,arbelarskyddsstyrelsen, sjöfartsnäringens företrädare och särskilt underisbrytarsäsongen meteorologiska och hydrologiska institut.Delegationen har framhållit att behovet av snabba kontakter med sistnämndamyndighet kan tillgodoses om de båda organen förläggs till samma ort. , som innefattar luftfartsinspeklio-nen, svarar för dencivila luftfartens markorganisation och ärenden om den civila luftfarten.Verket driver och förvallar statens flygplatser för civil luftfart och svararför Irafikledning vid flygplatser och i del luflram som utnyttjas i civilluftfart. Arbetsuppgifter inom flygsäkerhets-tjänsten kräver samråd med främstflygvapnet och meteorologiska och hydrologiska institutet. Centralförvallningensbehov av samråd med sistnämnda myndighet underlättas givelvis om de bådaorganen förläggs lill samma ort. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, , har till uppgift atl anordnaoch övervaka meteorologiska och hydrografiska mätningar. Vidare har institutethand om den allmänna väderleksljäns- Prop.1971: 29 22 len,slormvarningstjänslen, kuslrapporltjänslen och den civilaflygvä-derleksljänslen. Institutei har viss uppdragsverksamhet. Institutet harsamarbete främst med vattenfallsverket, luftfartsverket, den militäraväderlekscentralen inom flygvapnet, , statens institut förbyggnadsforskning, , meteorologiska institutionen vid universiteteti och det inlernalionella meteorologiska institutet. Äv dessa organföreslår delegationen all luftfartsverkets och sjöfartsverketscenlralförvallningar och byggforskningsinstilulet blir omlokaliserade och attdessa organ och förläggs lill samma ort. huvuduppgiftär atl driva skogsbruk på de statliga skogsegendomar som domänverket förvallar.Inom verket finns avdelningar för försäljnings-, drifts-, rationaliserings-,ekonomi- och personalfrågor. Den regionala förvaltningen utgörs av åtladistrikt. Av beskrivningen av verkels arbetsuppgifter framgår att det i storutsträckning har samma karaktär som större skogsbolag. Härutöver har verket imindre omfattning fortfarande kvar vissa myndighetsuppgifter. Drygt50 o/o av verkels intäkter kommer från de fyra södra distrikten, dvs.distrikten söder om . 70 o/o av verkels produktiva skogsmark liggerdock inom de tre nordligaste distrikten. Statens invandrarverksarbetsuppgifter hänför sig lill tre huvudgrupper av ärenden, nämligentillslåndsärenden, medborgarskapsärenden och anpassningsfrågor.Tillslåndsärendena, som är de flesta, omfattar ärenden om visering, uppehålls-och arbelslUlslånd, bosällningslUlslånd, avvisning, förpassning m. m. ochavgörs i stor utsträckning i samråd med , centralastudiehjälpsnämnden, , rikspolisslyrelsen och försvarsstaben. Idet övervägande antalet ärenden sker samråd med andra organ skriftligen ellerper telefon. I anpassningsfrågor samverkar invandrarverket främst medarbetsmarknadsstyrelsen, , ocharbetsmarknadens centrala organisationer. Inomkriminalvårdsstyrelsen, som är central förvaltningsmyndighet för ärenden omkriminalvård, finns två avdelningar, nämligen en för vård och tillsyn och enför arbete och utbUdning. Till verket är knutna tre s, k. centrala nämnder,nämligen interneringsnämnden, ungdomsfängelsenämnden och kriminalvårdsnämnden.De centrala nämnderna leds av högt kvalificerade jurister, regelmässigtjustitie- och regeringsråd. Styrelsen framhåller alt del finns anledning allräkna med en framtida integrering av samhällets insatser på olika vårdområden.Enligt styrelsen leder detta lUl all de redan nu nära kontakterna mellan denoch , och kommer attbli aUt viktigare. Delegationen anser alt vidomlokalisering av bör liksom ifråga om invandrarverket,särskUl beaktas kravet på goda kommunikationer framför allt med . Prop.1971: 29 23 är uppdelat på två frånvarandra relativt frislående enheter, nämligen den blodgruppsserologiska ochden kemiska avdelningen. Den kemiska avdelningens uppgifter är lill stor delrelativt rulinbelonade. Inom avdelningen utförs toxikologiska analyser avrättslig natur. Vid kemiska avdelningen bedrivs dels forskning rörandealkoholels m. fl. ämnens inverkan och omsättning i kroppen, dels forskning förutveckling av analysmetoder. Enligt delegationens uppfattning bör laboratorietmed hänsyn lill dess uppgifter och samarbetsbehov vid omlokalisering förläggasi anknytning lill elt större sjukhus. huvuduppgift är altulföra la-boratorieundersökningar som föranleds av misstanke om brottslig gärning.Rikspolisstyrelsen är chefsmyndighet för laboratoriet. Det finnsflera exempel på all en viss myndighet och dess chefsmyndighet är lokaliseradepå olika orter. Enligt delegationens uppfattning bör den omständigheten altrikspolisslyrelsen är chefsmyndighet för kriminaltekniska laboratoriet inteutgöra ell hinder för atl laboratoriet lokaliseras på annan ort. När det gälleren av de institutioner med vilken laboratoriet samarbetar, nämligen statensrätlskemiska laboratorium, föreslår delegationen lokalisering till samma ortsom kriminaltekniska laboratoriet. uppgifter är all bedriva utredningsarbete, forskning ochundervisning inom yrkesmedicin, yrkeshygien och arbelsfysiologi. Institutetframhåller all det för forskningsuppgifterna krävs samverkan mellan experterinom ell flertal medicinska ,och andra vetenskapliga discipliner, med vissamyndigheter, som t. ex. arbelarskyddsstyrelsen, ,samt med arbetsmarknadens parter. Enligtdelegationens uppfattning bör den verksamhet som bedrivs vid institutetförläggas lUl en ort med universitet, dar huvuddelen av de aktuellavetenskapliga disciplinerna finns företrädda. Skogshögskolansverksamhet utgör tUl största delen forskning. Utbildningsdelen är relativtliten. Endast 40 elever tas in. Skogshögskolan har ett antalförsöksparker, de flesta i norra , och s. k. provylor i hela landet.Högskolan har angett att det lorde krävas ett allt intensivaresamarbete mellan små institutioner och andra högskolor och universitet för altresurserna skall kunna utnyttjas så rationellt som möjligt. Under1960-lalet har företagits en decentralisering av högre utbUdning ochforskning. Mol bakgrund av de överväganden delegationen har gjorl angåendeangelägenheten att från slorstockholmsområdet flytta statlig verksamhet har dentagit upp frågan om lokaliseringen även av utbildningsverksamheter avrikskaraktär. Liksom den centrala statliga förvaltningen har dessakoncentrerats tUl . Enligt delegationens mening börskogshögskolan flyttas från Stock- 1971: 29 24 Viss verksamhet bedrivs redan inom högskolans ram påandra ställen i landet. Ett hänsynslagande till behovet av ell närmare samarbetemellan skogshögskolan och annan högre utbUdning och forskning begränsar starkturvalet av möjliga lokaliseringsorter. har till uppgiftall bedriva forsknings- och försöksverksamhet i fråga om planering, produktionoch förvaltning inom byggnadsområdet. De största arbetsgrupperna inominstitutet avser samhällsplanering, produktionsforskning och klimatforskning.Informationsavdelningen vid institutet är gemensam för institutet och statensråd för byggnadsforskning. De flesta kontakterna har institutet med planverket,bostadssiyrelsen och . Enligt lokaliseringsdelegationens uppfattning börinstitutet kunna förläggas till en ort som har goda kommunikationer medStockholm och övriga universitetsorter. I samband med alt institutet omlokaliserasbör även frågan om all omlokalisera statens råd för byggnadsforskning tas upptUl prövning. och radio i utbildningen,, är formellt alt betrakta som kommittéarbete medförsöksverksamhet. Del finns dock anledning all anta all överväganden om all ipermanent form lösa den organisatoriska frågan kommer atl aktualiseras inom eninte alltför avlägsen framtid. Verksamheten bedrivs till stor del med ett stort antalpersoner som tillfälligt knyts lill kommittén. Av den redovisning som lämnatstill lokaliseringsdelegalionen framgår all de tillfäUiga experterna f. n. tillstörre delen hämtats från orter utanför storstockholmsområdel. På den tekniskasidan är självförsörjande i fråga om TV. gäller i stortsett även radio- och Ijudproduklionen. I fråga om lämplig förläggningsorl bördet vara av värde all det finns högre utbUdning och forskning på orten i fråga. Delegationen anför all fördelar bör kunna vinnas genom enförläggning av utbildningsenhet lill samma ort som TRU-kommittén.Härigenom skuUe en slagkraftig enhet för programproduktion för utbildning viatelevision och radio kunna bildas. geologiska undersöknings, SGU, uppgifter är bl.a. att verkställa bergarts- och jordartskartering, all söka upp och undersökaförekomster av och andra tekniskt användbara , bergarter ochjordarter. SGU skaU vidare bedriva forskning av såväl vetenskaplig som praktisknatur. Bland de myndigheter som SGU framför allt har behov av kontakter medmärks statens geotekniska institut, , kartverket, vattenfallsverket,domänverket och lantmäteristyrelsen. Flera av dessa föreslås av delegationenbli lokaliserade utanför storstockholmsområdel. riksdag har fattatprincipbeslut om förläggande av viss teknisk utbildning och forskning lillLuleå. SGU bedriver en omfal- Prop.1971: 29 25 tände verksamhet i bl. a. övre . Dessa faktorergör all synes delegationen vara en lämplig förläggningsort. Statensgeotekniska instituts uppgifter hänför sig till såväl grundforskning sommålforskning och uppdragsverksamhet. Som exempel på grundforskning angerinslilulel forskning rörande jordarternas egenskaper och som exempel påmålforskning nämns forskning beträffande pålning, jordlryck, stabUisering avjord samt utveckling av apparater och redskap för fäll- ochlaboralorieundersökningar. På forskningsområdet samarbetar institutet medtekniska högskolan och i samt med SGU. Enligtdelegationens mening bör inslilulel lokaliseras tiU samma ort som SGU. Försvaretssjukvårdsstyrelse leder krigsmaklens hälso- och sjukvård och är centralförvaltningsmyndighet för sjukvårdsförvaltningen inom krigsmakten. Enligtstyrelsen samverkar den med förutom i storl sett samtliga centrala organ inomkrigsmakten med bl. a. , folkhälsoinstitulel,veterinärstyrelsen, luftfartsverket, sjukhuset, statensbakteriologiska laboratorium. är centralt organ för den mililärpsyko-logiska verksamheten inomkrigsmakten. I institutets uppgifter ingår bl. a. atl svara för mUilärtinriktad psykologisk, pedagogisk eller sociologisk forskning. Institutet angerbehov av kontakter med de centrala staberna, , vämpliktsverket,m. fl. Institutei behöver också ha tillgång lillnågon in-skrivningscenlrals resurser. I fråga om ADB är institutet beroende avkontakter med framför allt försvarels forskningsanstalt, vämpliktsverket ochstatistiska centralbyrån. Värnpliktsverketär centralt organ för inskrivning och personal redovisning inom krigsmakten. Iverkels uppgifter ingår bl. a. all leda andra inskrivnings- ochpersonalredovisningsmyndighelers verksamhet, att samordna personalredovisningeninom krigsmakten och ansvara för den centrala registreringen av krigsmaktenspersonal. Huvudkontoret samverkar med överbefälhavaren, försvarsgrenscheferna,försvarets sjukvårdsstyrelse och mUilärpsykologiska institutet samt med deunderlydande värnpliklskonloren. Enligtdelegationens uppfattning bör värnpliktsverkets huvudkontor samlokaliseras medförsvarels sjukvårdsstyrelse och militärpsykologiska institutet på lämpligplats i meUansverige. Maj:ls beslut fick överbefälhavaren i uppdrag all utredaoch föreslå ny organisation av krigsmaktens förvaltningsutbildning. Förslaghärom lämnades av överbefälhavaren , men något beslut medanledning härav har ännu inte fattals. Förslagen går ul på alt den nuvarande utbUdningenav tygofficerare och inlendenlurofficerare skall upphöra. I stället skallutbildningen av officerare i förvaltningstjänst äga rum vid en ny förkrigsmaklen ge- 1971: 29 26 För övrig gemensamförvaltningsntbildning skall en för krigsmaklen gemensam förvaltningsskolainrättas som förvallningsdelen vid nuvarande tygförvaltningsskolan iSundbyberg och intendenturförvaltningsskolan i avvecklas.Överbefälhavaren föreslog all den nya skolan skulle lokaliseras lill Stockholm.Delegationen har emellertid förordat all skolan förläggs utanförstorstockholmsområdel. Överbefälhavarenuppdrog ål chefen för armén atl utreda frågan om lokalisering av denåterstående delen av tygförvaltningsskolan. Härvid skulle enligt uppdraget påsikt eftersträvas en sammanslagning av tyg-förvaltningsskolans tekniker- ochmäslarulbUdning med arméns radar-och luflmekanikerskola i saml medarméns stabs- och sambandsskolas mekanikerskola i . Härigenom skulle enarméns tekniska skola kunna bildas. En utgångspunkt för utredningen var alltygförvaltningsskolan måste omlokaliseras från sin nuvarande förläggning påJärvafältet och anknytas lill förband utanför . Chefen för armén har efter del all lokaliseringsdelegalionen avlämnat sill belänkande anmält lillöverbefälhavaren alt han av undersökta lokaliseringsallernaliv har funnit enlokalisering i anslulning liU ingenjörsregementes elablissement i Almnäsutanför vara gynnsammast saml att han avstyrker en lokalisering tillÖstersund. Efter en fullständig sammanslagning skulle antalet anställda viddenna skola uppgå lUl inemot 200. Härav beräknas ca 70 ingå i en första etapp,som avser omlokalisering från . Somtidigare nämnts hyser lokaliseringsdelegalionen uppfattningen all lokaliseringav central statlig verksamhet bör ses som ett medel i regionalpolitiken. Ennaturlig utgångspunkt för delegationen har varit de allmänna riktlinjer förregionalpolitiken såsom dessa kommit lill uttryck i statsmakternasställningstaganden. Del innebär alt man främst bör lokalisera statligverksamhet till sådana stadsregioner som har goda förutsättningar att utvecklasliU alternativ lill storstäderna. Lokalise-ringsorlerna måste vara tillräckligtstora för all kunna ta emot de statliga verksamhetema. Med rimliga insatserbör bostadsmarknaden, utbildningsväsendet och annan samhällelig service kunnamöta de nya kraven. På orten bör vidare finnas ell differentierat näringslivoch därmed en differentierad arbetsmarknad, vilket bl. a. är en förutsättningför atl medföljande makes önskemål om arbete skall kunna tillgodoses. Ett kravpå lokaliseringsort för statlig förvallning är givelvis atl där finns godakommunikationer med främst , men även med övriga landet. För att enavlastning av slorstockholmsregionen verk- 1971: 29 27 UgenskaU komma till stånd måste lokaliseringsorterna givetvis ligga på betryggandeavstånd från . Lokaliseringsdelegalionenhar i sill betänkande redogjort för vissa undersökningar beträffandebefolkningsunderlag, arbetsmarknad, service, UtbUdning och kommunikationer iell antal tätortsregioner. För närmare studium hänvisas lUl utredningsbetänkandel(s. 63). Delegationenhar funnit, all det finns elt flertal orter som uppfyller kraven man kan ställaför all en ort skall kunna anses vara ett alternativ tUl nuvarande storsläder.Norrköping och intar här en särställning. Vidare har elt frånkommunikationssynpunkt myckel fördelaktigt läge. Delegationen anser atthuvuddelen av de statliga verksamheter som omlokaliseras bör förläggas lilldessa tre orter. Destörsta regionalpolitiska problemen finns inom det s. k. stödområdet.Delegationen anser all statiig verksamhet bör lokaliseras tUl denna del avlandet. Alla områden som har regionala problem kan inte komma ifråga, menförslag förs fram om lokalisering lill , , , /Borlängeoch . och har betraktats som en regional enhet medhänsyn lill det nära samarbetet mellan dessa städer. Förstatliga verksamheter med anknytning till högre utbildning och forskningföreslår delegationen och , där den högre utbildningen kraftigthar byggts ut . Högre teknisk utbildning skall vidare enligtprincipbeslut av riksdag konima till stånd i övre , främst iLuleå och Umeå-Skellefleåområdel. Enligt delegationens uppfattning börskogshögskolan, arbetsmedicinska institutet och förläggas tillUmeå. Den utbildning och forskning som bedrivs vid skogshögskolan bör i vissutsträckning kunna samordnas med näraliggande institutioner vid universitetet.Mol bakgrund av all flertalet medicinska discipliner liksom t. ex. psykologioch sociologi finns företrädda vid uitiversilelel i bör del finnas godaförutsättningar för arbetsmedicinska institutet atl utveckla sin verksamhet iUmeå. torde enligt delegationen ha förutsättningar alt bedrivasin verksamhet med programproduktion i med hänsyn lill den omfattandeutbUdning och forskning som bedrivs där. I sammanhanget framhåller delegationenatt om utbildningsenhet organisatoriskt samordnas medTRU-kommittén bör båda enheterna förläggas lill , varvid bl. a.möjlighetema atl gemensamt utnyttja personella och tekniska resurser bör varaen fördel. Statens rätlskemiskalaboratorium och statens kriminaltekniska laboratorium bör enligtdelegationens mening förläggas lill , där det finns en högskoleenhetmed bl. a. medicinska och tekniska fakulteter. Somnyss nämnts kommer högre teknisk utbildning och forskning all förläggas tillLuleå. Härvid förutsätts också all vissa delar av bergssek- 1971: 29 28 tionenvid tekniska högskolan i förläggs dit. Delegationen föreslår all SGUoch statens geotekniska institut förläggs till . Vidarehar delegationen föreslagit att värnpliktsverkets huvudkontor, försvarelssjukvårdsstyrelse och mUilärpsykologiska inslilulel lokaliseras till Karlstadsaml de föreslagna försvarels förvallningsskola och arméns tekniska skola lUlÖstersund. På båda dessa platser finns militärförband,mUilärområdesstab, försvarsområdesstab och inskrivnings-central. har delegationen utgått från altförläggningsorten bör ligga nära centrum för verkels verksam-helomiåde. Omarealen tas som utgångspunkt för verksamhetens lj'ngdpunkt skullecentralförvaltningen ligga i mellersta . Om däremot verkels ekonomiskatyngdpunkt beaktas bör cenlralförvallningen förläggas längre söderut.Falun/ligger närmast lill hands av de orter som föreslagits få statligverksamhet. Delegationen har betraktat dessa städer som likvärdiga ochföreslagit all valet mellan och får anstå till dess förslagelhar remissbehandlats. Delegationenanser, som tidigare sagls, alt huvuddelen av de utlokaliserade myndigheternabör förläggas till , och . Delegationen har också strävatefter all lokalisera vissa myndigheter med stort inbördes kontaktbehov ellerlikartad karaktär till en och samma ort. Del gäUer 1. ex. ,luftfartsverkets och cenlralförvallningar som delegationenfinner böra lokaliseras tUl . TUl borde vidarelokaliseras några organ som i och för sig inte har något större inbördessamarbelsbehov eller behov av samarbete med övriga organ inomutflyttningsgruppen, nämligen invandrarverket, statens institut förbyggnadsforskning och . Dessa organ kan dock enligtdelegationen anses ha större behov av samarbete med i stockholmsområdetkvarvarande organ än flertalet övriga myndigheter som föreslås bliomlokaliserade. De bör därför lokaliseras så atl de lätt kan nå . mån byggforskningsrådel bedöms böra flyttas ul tillsammans med byggforskningsinstiluletbör även rådel förläggas tUl . Engrapp som också med hänsyn tiU det inbördes sam arbetsbehovet bör förläggas lUlsamma ort omfattar lantbruksslyrelsen, , lantmäteristyrelsen,kartverket och . Nämnda organ bör enligtdelegationens mening förläggas till med hänsyn tUl behovet av godakommunikationer med . Enannan grupp som bedriver likartad verksamhet utgörs av ,personalpensionsverkel och centrala studiehjälpsnämnden. Delegationen föreslåratl dessa myndigheter lokaliseras lill . Lokaliseringsdelegationensutflyttningsförslag kan sammanfattas i följande uppställning: Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut Riksförsäki ings verket Statens personalpensionsverkCentrala studiehjälpsnämnden Kommitténför television och radio i utbildningen 200 365 265 290 295 155 Förslag till åtgärder i samband med omlokalisering Allmän planering, m. in. Lokaliseringsdelegalionen har, som framgått av detföregående, varit väl medveten om atl vissa övergångsvisa svårigheter uppslårvid en om- 1971: 29 30 lokaliseringav statlig verksamhet. Delegationen anser emellertid inle attomställningssvårigheterna behöver bli så stora att de bör hindra omlokaliseringen.Del är givelvis angelägel all utflyttningarna genomförs så all uppkommandesvårigheter bUr så små som möjligt. Delegationen understryker alt del ärviktigt att omlokaliseringarna planeras ingående så alt inte myndigheternasverksamhet försämras allvarUgl. SärskUl angeläget är della inom verksamhetersom har stor betydelse för enskUda medborgares förhållanden såsom pensions- ochförsäkringsulbetalning. Personallillgångenkan ge upphov lill svårigheter, åtminstone övergångsvis. Delegationen anseralt rekryteringsmöjlighelerna däremot bör bli tillfredsställande på deorter delegationen förordat utflyttning lill. De personalsvårigheter som kanuppstå från det all beslut om omlokalisering fattats fram tillsjälva utflyttningen lorde delvis få lösas genom tillfälliga anställningar ochdubbleringar av vissa funktioner under viss lid. För att underlättarekryteringen av vissa personalkategorier kan utbildning behöva anordnas pålokaliseringsorterna. Många av de ulflylladeorganen kommer även i fortsättningen alt samarbeta med myndigheter i huvudstaden,även i form av personliga besök. Tidsförlusterna vid Stockholmsbesöken kan dockminskas genom atl flera sammanträden arrangeras under ett och samma besök.Tiden i skulle vidare kunna ulnylljas mera effektivt om tillgångfunnes till särskUda sammanträdesrum, skrivhjälp o. dyl. Delegationen föreslårdärför atl lokaler med sammanträdes- och arbetsrum anordnas i någon lämpligbyggnad i . antal skrivbiträden m. m. skuUe därvid finnastillgängliga för att kunna anlitas vid behov. Personal och utrustning skullevara gemensam för de omlokaliserade organen. För alt personalen skall beredasjämn sysselsättning skulle den emellanåt kunna utnyttjas även av utredningar m.m. Till denna gemensamma enhet kunde även förläggas smärre enheter ellerfilialer lill vissa organ som av någon anledning behöver ha kvar viss mindreverksamhet i . Svårigheterna allupprätthålla kontakterna med myndigheter och organisationer i ansesav myndigheterna vara en av de mest besvärande följderna av en omlokalisering.Även om kontaklmönslren kan komma atl ändras efter omlokaliseringar kominerbehov av personliga kontakter med bl. a. organ i atlföreligga även därefter. Lokaliseringsdelegalionen har i valet av orter lagt särskUdvikt vid alt dessa har goda kommunikationer med i första hand , menäven med landet i övrigl. Enligt delegationens mening bör emellertid särskildainsatser göras för alt förbättra kommunikationerna på de föreslagnalokaliseringsorterna.