prop · FU0345 · 1971-12-31 00:00:00 — Vidare har yttrande inkommit frånvatlenregleringsföretagens samarbelsorgan. Yttrandenhar överlämnats, av RA från överåklagaren i samllänsåklagarmyndighelerna i , och , ochGävleborgs län, av från borgmästarna i rådhusrätt och irådhusrätterna i och , häradshövdingarna i , ,och domsagor, nämndemannaföreningen i jurister vid , av frånFolkungabygdens domsagas häradsrätt. Aska, och domsagashäradsrätt, domsagas häradsrätt, domsagas häradsrätt,Tvela, och Mo domsagas häradsrätt. Norra och domsagashäradsrätt. Mellersta Värends domsagas häradsrätt, Kinnefjärdings, ochKållands domsagas häradsrätt saml rådhusrätterna i och , avhovrätten över och från och Järrestads domsagashäradsrätt. domsagas häradsrätt, och domsagas häradsrätt,Ystads domsagas häradsrätt, rådhusrätterna i och vid sistnämnda rådhusrätt, av hovrätten för HaUands mellersta domsagas häradsrätt, domsagas häradsrätt,domsagas häradsrätt, rådhusrätt, rådhusrätterna i ochKarlstad saml från och , av hovrätten för Nedre från domsagas häradsrätt,rådhusrätten i och västra domsagas häradsrätt, avhovrätten för från Bodens domsagas häradsrätt och rådhusrätten iUmeå saml Föreningen jurister vid hovrätten samt av iVästernorrlands län från länsåklagarmyndighelen i och Jämtiandslän. Pågrund av vad som sålunda förekommit har inom utarbetatsförslag till ändring i rältegångsbalken och vissa andra författningar. Förslagenlorde få fogas vid statsrådsprotokollet i della ärende som bilaga 2. 1971: 45 14 2.1Huvuddragen i fråga om de allmänna domstolarnas organisation samt fullföljd avtalan ni. m. enligt nuvarande ordning och fullföljdsbeslämmelser innebär atl ett mål ellerärende vid allmän domstol i princip kan prövas i tre instanser. Underrätternautgörs efter den reform av underrältsorganisalionen som trätt i krafl den 1januari 1971 av tingsrätter. Delagfarna domarna i tingsrätt är och rådmän, 1 kap. 2 § första stycket RB(1 kap. 2 § ändrad 1969: 244). I tvistemål i aUmänhet är tingsrätt domför medtre eller högst fyra lagfarna domare, tingsrätt i brottmål skall beslå av enlagfaren domare och nämnd, 1 kap. 3 § första stycket RB (1 kap. 3 § ändrad1969: 244). deltar också vid slutlig prövning av bl. a. äklenskapsmåloch vårdnadsmål, 15 kap. 29 § GB resp. 20 kap. 36 § FB (15 kap. 29 § ändrad1969: 256, 20 kap. 36 § ändrad : 922) saml i mål om fastställande avfaderskapet till barn utom äktenskap, 12 § andra stycket lagen (1969: 618) omfastställande av faderskapet lUl barn utom äktenskap (12 § ändrad senast 1970:923). Nämnden består av fem nämndemän. IåtskUliga fall kan mål handläggas av en lagfaren domare ensam (1 kap. 3 § andrastyckel RB). Delta är bl. a. fallet vid avgörande av mål ulan huvudförhandling,vid sådan huvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form och vidhuvudförhandling i mål om brott för vilket inte är stadgat svårare straff änböter. I domstolsärenden skall tingsrätt vid sådan handläggning som kräver merän en domares medverkan ha den för tvistemål i allmänhet föreskrivnasammansättningen, dvs. normall tre lagfarna domare. Undanlag görs dock för tvistigaärenden enligt GB eller FB, vUka i stället skall prövas under medverkan avnämnd, 6 § lagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden (6 § ändradsenast 1969: 258). Förde tingsrätter som fungerar som fastighetsdomstol gäUer de särskilda bestämmelsernai lagen (1969: 246) om fastighetsdomstol. Sådan domstol beslår av fleraledamöter. Ordföranden och en annan ledamot skall vara lagfarna. En ledamotskall vara tekniker med erfarenhet av fastighetsbildning ellerfastighetsvärdering. Vidare skall två nämndemän ingå i domstolen (3 §).Fastighetsdomstol skall finnas i varje län. Konungen kan dock föreskriva allannat område än län skaU utgöra domkrets för fastighetsdomstol.Fastighetsdomstol skall ta upp de mål eller ärenden som anges i särskild lag ellerförfattning (1 §). HUtUls har så skett endast beträffande vissa mål omersättning m. m. enligt 33 35 och 51 §§ mUjöskyddslagen (1969: 387). Förhandläggning av dessa mål skall enligt kungörelsen (1969: 248) omfastighetsdomstol (ändrad Prop.1971: 45 15 1969:534) , , , , Falu och Ume-bygdens tingsrättervara fastighetsdomstolar. EnligtfaslighetsbUdningslagen (1970: 988), som träder i kraft ,skall även fastighetsbildningsmål handläggas av fastighetsdomstol. Detsammaskall enligt 8 kap. 31 och 32 §§ samt 12 kap. 70 och 71 §§ jordabalken gälla ifråga om arrende- och hyresmål. I hyresmål skall fastighetsdomstol beslå avordföranden' och den andre lagfarne ledamoten samt tre nämndemän (12 kap. 71 §).Avsikten är atl också bl. a. expropriationsmålen i framliden skall tas upp avfastighetsdomstol (jfr Stencil Ju 1970: 27). Även i fråga om vallenmålen harullalats all de i framliden bör handläggas av fastighetsdomstol (jfr SOU 1970:40). Ihovrätt skall finnas hovrättspresident, en eller flera hovrättslagmän samlhovrättsråd, vilka samtiiga skall vara lagfarna. Hovrätt skall vara delad i tvåeller flera avdelningar, som skall bestå av presidenten eller en somordförande och minst tre hovrättsråd, av dem en vice ordförande (2 kap. 3 §RB). Hovrättär domför med fyra ledamöter och flera än fem får inte sitta i rätlen (2 kap. 4§ RB). Hovrättspresidenter,hovrätlslagman och hovrättsråd är ordinarie ledamöter. Vid ledighet förordinarie ledamot tjänstgör som regel assessor eller fiskal som ersättare. Påsamma sätt uppehålls förefintlig extra leda-molsbefallning. Enligtarbetsordningen (1947: 960) för rikets hovrätter bör i hovrättpresidenten delta i lagskipningsarbelet i den mån övriga honom åliggandeskyldigheter medger del. I annan hovrätt är presidenten även ordförande på enav hovrättens avdelningar och bör i sådan egenskap i den mån hinder ej möter della i arbetet i den utsträckning som kan anses motsvara hälften av dentjänstgöring som åligger . Målsom till hovrätt fuUföljs från fastighetsdomstol handläggs i hovrätt med densammansättning som gäller för mål i allmänhet. För mål som fullföljs frånvattendomstol gäller däremot särskilda regler. i vattenmål är Sveahovrätt. Vattenöverdomstolen är domför med fyra ledamöter, av vilka minst treskall vara lagfarna. Som fjärde ledamot kan ingå ett vatlenrätlsråd som skallvara sakkunnig och erfaren i vattenfrågors tekniska behandling. Enligt17 § regeringsformen (RF) skall Konungens domsräll uppdras ål minst tolvjustitieråd. Enligt lagen (1946: 879) om högsta domstolens sammansättning ochtjänstgöring utgörs högsta domstolen (HD) av ljugofyra justitieråd. Kungl.Maj:t kan emellertid bestämma all antalet skall ökas lill ljugosju om såföranleds av justitieråds tjänstgöring i lagrådet. I 22 § RF föreskrivs allmål i HD kan prövas och avgöras av fem justitieråd. Fråga om prövningstillståndskall dock prövas av tre ledamöter (3 kap. 6 § RB). 1971: 45 16 Underrällsprocesseni tvistemål är i princip muntlig. Huvudförhandlingen föregås som regel avmuntlig förberedelse. Syftet med förberedelsen är alt målet skall beredas så,alt det vid huvudförhandlingen kan slutföras i ett sammanhang (42 kap. 6 §andra styckel RB). Parterna skall sålunda i den mån det inte gjorts redan istämningsansökan ange de omständigheter de vill åberopa lUl grund för sinlalan samt lämna uppgift om den bevisning som åberopas (42 kap. 8 § RB). Vid huvudförhandlingenskall rätlen se till all målet blir uttömmande behandlat samt att det inle drasin något som saknar betydelse. Genom frågor och erinringar skall rätten sökaavhjälpa otydlighet eller ofullständighet i gjorda uttalanden (43 kap. 4 § RB).Brottmål företas till huvudförhandling direkt ulan sådan förberedelse somhålls i tvistemål. Rättsmedletmol underrätts dom är vad och mol dess andra avgöranden, i den mån de fåröverklagas, besvär. Iprincip avgörs vädjade mål i hovrätt efter huvudförhandling, medan besvärsmålenavgörs på handlingarna. Vissa undanlag finns dock. Sålunda får hovrätt ulanhuvudförhandling företa tvistemål till avgörande, om lalan medgivils ellerbefinnes uppenbart ogrundad. Om målet inle rör högre värde än , fårmålet avgöras ulan huvudförhandling, om inte båda parterna begär sådanförhandling. Mål där fråga är endasl om rällslillämpningen, får på bådaparternas begäran avgöras ulan huvudförhandling, om hovrätten finner uppenbartatt sådan inle erfordras (50 kap. 21 § RB). Brottmål får av hovrätt företaslill avgörande ulan huvudförhandling, om lalan förs av åklagaren lill dentilltalades förmån eller om lalan som förs av den tilltalade biträtts avmotparten. Detsamma gäller om underrätten frikänt den tUltalade, eftergivitpåföljd, funnit honom på grund av själsUg abnormitet fri från påföljd ellerdömt honom lill böter eller fällt honom till vite och anledning inteförekommer alt ådöma svårare straff eller annan påföljd (51 kap. 21 § RB). Möjligheternaatt i hovrätt åberopa nya omständigheter eller bevis är begränsade när delgäller tvistemålen. I fråga om dessa gäller att part inte lill slöd för sinlalan får åberopa omständighet eller bevis som inle tidigare förebragts, om hankunnat åberopa omständigheten eller beviset vid underrätten och det kan antasall han underlåtit del i olillbörligl syfte eller av grov vårdslöshet (50 kap.25 § Iredje styckel RB). Rättsmedlenmol hovrätts dom är revision och mol dess andra avgöranden, i den mån de fåröverklagas, besvär. Den som vill fullfölja talan mol hovrätts dom eller beslutskall i allmänhet nedsätta fuUföljdsavgifl, , saml lika storl belopplUl säkerhet för den kostnadsersättning som HD kan komma alt tUlerkännamotparten (54 kap. 17 § RB). Imål eller ärende som väckts vid underrätt får talan mol hovrättens dom ellerslutliga beslut inle komma under HD:s prövning om inte HD meddelat tillstånddärtill (54 kap. 10 § RB). Prövningstillstånd får meddelas endast på de ilagen angivna grunderna, nämligen all prövning är 1971: 45 17 avsynnerlig yikl för enhetiig lagtolkning eller rällstUlämpning (prejudikatdispens),atl prövningen skulle ha synnerlig betydelse utanför det föreliggande målet(inlressedispens), atl anledning förekommer till ändring av hovrättens domslut(ändringsdispens) eller att del i övrigt med hänsyn lill omständigheternaförekommer skäl till talans prövning (allmän dispens). Partsmöjlighet atl få ändringsdispens eUer allmän dispens inskränks av de s. k.revisibilisreglerna ( 54 kap. 12 § RB). Enligt; dessa kan dispens inle meddelasi tvistemål om värdet av vad klaganden förlorat i hovrätten (molgångsvärdel)uppenbart inle uppgår lill . 1 brottmål får dispens inte meddelasmålsägande, om inle hans talan avser brott för vilket är stadgat fängelse i merän elt år eller avsättning. För tilltalad gäller all dispens inte får beviljas,om inte talan avser brott av nämnd beskaffenhet eUer också annat brott ochden tilltalade dömts lill annan påföljd än böter eller ådömts dagsböter ejunder 60, eller böter i pengar eller vite ej under 1 500 kronoreller för honom bestämls ny minsta lid för internering eller meddelatsföreskrift om anstaltsvård i samband med återinlagning i ungdomsfängelse. Dispenseraderevisionsmål avgörs som regel i HD efter huvudförhandling medan övriga målavgörs på handlingarna. HD får dock ulan huvudförhandling företa mål lillavgörande, om målet upptagils av hovrätten eller om i tvistemålrevisionslalan medgivits eller i brottmål talan av åklagaren förs endasl tiUden tilltalades förmån eller talan, som förs av den tilltalade, biträtts avmotparten (55 kap. 12 § RB). Enligt24 § RF skall justilieärendena i nedre justitierevisionen beredas lill prövningoch avgörande i HD. I justitierevisionen skall för della ändamål finnaslagfarna revisionssekreterare (3 kap. 8 § RB). Vid juslitite-revisionen skallockså finnas kansli för HD. Revisionssekreterarens huvuduppgift ärföredragning inför HD. Dispensprövning föregås alllid av föredragning. Harprövningstillstånd bevUjats eller behövs inte sådant tillstånd, avgörs måleneller ärendena efter huvudförhandling eller på handlingarna. Arbetsordningenför nedre justitierevisionen föreskriver atl föredragning av mål påhandlingarna skall ske med ledning av minnesanteckningar, som innefattar enordnad och fullständig redogörelse för vad handlingarna innehåller av betydelseför den prövning varom är fråga. Med stöd av arbetsordningen har HD dockbestämt alt hänvisning liU akten får ske beträffande utsaga som lagils uppgenom sleno-grafi eller på fonetisk väg och vidlyftigare skriflUgt ullålande avsakkunnig och dessutom beträffande annat material om särskilt skäl föreligger. Ifråga om omröstning saml om dom och beslut finns i RB vissa regler som gäUerför domstolarna i alla instanser. Vid omröstning i mål där rätlen beslår avendasl lagfarna ledamöter är huvudregeln all den mening som omfattas av mer änhälften av rätlens ledamöter skall gäUa. Om någon mening erhållit hälften avrösterna och ordförandens är bland dem. 1971: 45 18 gällerden meningen utom i brottmål där den lindrigaste meningen gäller (16 kap. 3 §andra stycket och 29 kap. 3 § andra stycket RB). I sådana mål i underrätt därnämnd medverkar gäller i mål med skiljaktiga meningar atl nämndens mening gällerom minst fyra, eller, när del i nämnden finns endasl fyra, minst tre nämndemänförenar sig om skälen och slutet. I annat fall gäller ordförandens mening (29kap. 3 § första stycket RB, ändrad : 244, 15 kap. 30 § fjärdestyckel GB, ändrad 1969: 256, 20 kap. 36 § FB och 12 § andra stycket lagen(1969: 618) om fastställande av faderskapet till barn utom äktenskap). I fastighetsdomstoltiUämpas om omröstning i domstol med endasl lagfarna ledamöter, 12§ lagen (1969: 246) om fastighetsdomstol. Förekommer skiljaktigameningar huruvida prövningstillstånd skall meddelas vid fullföljd lUl HD, skalltillstånd meddelas om två ledamöter är ense därom eller, vid ändringsdispenseller allmän dispens, någon ledamot finner tUlstånd böra meddelas (3 kap. 7 §RB). Domstolarnas avgöranden avsaken sker genom dom. Annat avgörande träffas genom beslut (17 kap. 1 § RB).Dom kan i vissa fall avse endast en del av målet. Om del i en rättegång ärflera käromål och de kan särskiljas får sålunda deldom ges över något av demäven om handläggningen angående de övriga inle avslutats (17 kap. 4 § RB). Om i en rättegånghandläggs både lalan om fastställelse huruvida visst rättsförhållande beslåreller inle beslår och lalan vars prövning beror härav, får särskild dom gesöver faslslällelselalan. Beror eljest prövningen av viss lalan av annan lalan,som handläggs i samma rättegång, får särskild dom ges även över den lalan. Om imål, vari lalan förs om fullgörelse, såväl skyldigheten all fullgöra somfullgörelsens storlek är stridiga och det med hänsyn till utredningen befinnslämpligt alt dessa frågor avgörs var för sig, får vidare på parts begäran domges över skyldigheten atl fullgöra. Mol kärandens bestridande får del dockinle ske ulan synnerliga skäl. Vid sådan mellandom får rätten förordna allmålet i övrigl skall vila lill dess mellandomen vunnit laga krafl (17 kap. 5 §RB). 2.2Domstolskommitténs förslag i sammanfattning Kommitténföreslår att HD:s ställning som företrädesvis prejudikatinslans skall gesstarkare ullryck än i gällande fuUföljdsregler. I detta syfte föreslås attbestämmelserna om prövningstillstånd skärps därhän, all sådant tillstånd kanmeddelas endasl under förutsättning atl del är av vikt för ledning avrällslillämpningen eller att med hänsyn till särskUda omständigheter eljestsynnerliga skäl föreligger därtill. Den nuvarande ändringsdispensen skallsålunda enligt förslagel bortfalla. Som exempel på omständigheter avbeskaffenhet atl, om skälen är tillräckligt starka, kunna möjliggöraprövningslUlslånd nämns i motiven vid sidan av preju- Prop.1971: 45 19 a. atl HD:s prövning från annansynpunkt är av betydelse utöver del förevarande målet, alt resningsgrundföreligger, all den överklagade domen uppenbart beror på förbiseende ellermisstag, alt avsleg skett från lagtolkning eller rältsgrandsals som tidigareantagils av HD eller från stadgad praxis, all underrätt och hovrätt kommit tillväsentligt olika slut eller all eljest stora meningsskiljaktigheter förekommiti domstolarna. Dispensreglernas utformning är emellertid avsedd all medföra altutrymmet för prövningstillstånd annat än från prejudikat-synpunkt blir mycketbegränsat. föreslår i elt särskilt yttrande medinstämmande av atl endast möjligheten lill prejudikaldispensbehälls. Dessutom föreslås sådan ändring i bestämmelserna om resning all HDvid fullföljd alltid skall beakta omständigheter som skulle ha medfört resningav lagakraftvunnen dom. När delgäller nedre justitierevisionen och dess arbetsformer understrykerdomstolskommiltén del nära sambandet mellan HD och nedre justitierevisionensamt framhåller den betydelse som revisionens organisation och arbetsformerhar för HD:s arbete. Under hänvisning lill atl enligt de nya dispensgrundernadet i första hand blir fråga inle om del överklagade avgörandets materiellariktighet ulan huruvida sådana särskilda förhållanden överhuvudtagel kan ansesföreligga som krävs för atl prövningstillstånd skall kunna meddelas, föreslårkommittén särskilda regler i nedre justitierevisionens arbetsordning avinnebörd atl dispensföredragningen i vissa avseenden förenklas. Kommitténföreslår vidare all arbetsordningens regler om minnesanteckningar ges sådantändrat innehåll all det inte som skall vara obligatoriskt i alla mål altupprätta föredragningspromemorior utan all frågan om och i vilken utsträckningminnesanteckningar skall föras får bero på målels beskaffenhet. Vad angår iövrigl förhållandel mellan HD och nedre justitierevisionen uttalar kommitténalt den i princip är av den meningen alt justitierevisionen bör upphöra somsjälvständigt ämbetsverk och knytas direkt till HD. Något förslag läggs dockinle fram. Delta måste nämligen enligt kommilléns mening bli beroende av hurdomarulbildningen saml domarkårens rekrytering och utformning överhuvudtagetordnas. HerrWiklund anför i en reservation atl han inte anser del lämpligt att iarbetsordningen införa en särskild regel om förenklad föredragning idispensmål. En sådan särreglering skulle kunna leda lill längre gåendeförenkling än vad som är avsett. Inte heller när del gäller föredragningspromemoriornaanser atl nuvarande bestämmelser i arbetsordningen bör ändras. Kommitténhar tagit under omprövning gällande bestämmelser om domförhet ochsammansättning i hovrätt. Tanken på nämnd i hovrätt har härvid avvisats underhänvisning lill all nämnden i hovrätt vid samverkan med jurislkoUegium aldrigkan få samma stäUning och inflytande 1971: 45 20 somi underrätt saml all medverkan av nämnd i hovrätt är förenad med storapraktiska olägenheter. Vad angår nuvarande regel atl för domförhet fordrasfyra ledamöter uttalar kommittén att ett kollegium av tre ledamöter skullekunna i princip godtas från rättssäkerhetssynpunkt men alt förulsällningendärvid, med hänsyn lill särskUl hovrättens ställning som i praktikenslutinstans i flertalet mål, måste vara att aUa tre ledamöterna är ordinariedomare eller alt i varje faU två är ordinarie och en assessor i hovrätt. Ensådan ordning skulle möta stora praktiska svårigheter alt genomföra. Denskulle vidare innebära atl utrymme inle kommer atl finnas förfiskalsadjunktion. I betraktande av det värde som tjänstgöringen somadjungerad ledamot med nuvarande former för domarrekry-leringen måste anses ha,har kommittén i avvaktan på resultatet av den blivande översynen avdomarkårens utformning funnit sig böra utgå från all adjunklionsulrymmelbevaras i stort sett oförändrat. Mot bakgrund härav föreslås atl gällandedomförhetsregler behålls. Även om del domföra antalet ledamöter sålunda skallvara fyra, bör krävas att minst två av dem är ordinarie. Av de övrigaledamöterna bör den ene kunna vara antingen ordinarie domare eller assessor.Mer än en fiskals-adjunkl bör aldrig ingå i sammansättningen. Beträffandehovrättsorgani-salionen i övrigl föreslår kommittén atl en lagmanstjänslinrättas för var och en av de avdelningar av de fem mindre hovrätterna på vilkapresidenten nu är ordförande. Presidentens dellagande i hovrätternas dömandeverksamhet avses i stället fördelad på flera avdelningar. Beträffandespecialmålen anför kommittén alt dessa f. n. avgörs i andra instans enligt deför hovrätt gällande allmänna domförhelsreglerna, således av fyra ledamötervilka alla utom i valtenmålen skall vara lagfarna. All miljöskyddsmålen iförsta instans handläggs av fastighetsdomstol synes inte medföra behov avsärskilda domförhetsregler i hovrätt för dessa mål. Den omständigheten allbeträffande faslighelsbild-ningsmål och expropriationsmål fastighetsdomstolträder i stället för ägodelningsrätt och expropriationsdomstol påverkar inleheller domför-hetsfrågan för hovrätternas del. Den särskilda sakkunskap som ihovrätten kan vara erforderlig för bedömning av dessa mål kan liksom f. n. tillförasgenom inhämtande av sakkunnigutiålande eller förhör med sakkunnig. I fråga omvaltenmålens prövning i andra instans gäller f. n. all denna kan ske undermedverkan i domstolen av tekniskt sakkunnig ledamot. Skulle vallenmålen läggaspå fastighetsdomstol kan del bli anledning överväga all behålla möjlighet lillsådan medverkan vid hovrättens prövning av dessa mål. Frågan lorde emellertidbli beroende av vilken befallning med vallenmålen som fastighetsdomstolen får.Kommer domstolsprövningen endasl all avse ersättningsfrågor kanske behovet alttill hovrätten ha knuten särskUd ledamot med teknisk sakkunskap bortfaller.Det är nu för tidigt atl la ståndpunkt i fråga om domförheten i vallenmål. 1971: 45 21 HerrarEngqvist och har med instämmande av herrar Lyberg och Svedbergreserverat sig mol förslagel i fråga om hovrätts domförhet och förordar enordning som innebär atl hovrätt är domför med tre ledamöter och att inte fleraän fyra får sitta i rälten. En förutsättning för ställningstagandet är atllagman skall vara ordförande när fiskal ingår som adjungerad ledamot i rättensamt atl inle mer än en fiskal får ingå som ledamot. förordari en reservation i fråga om hovrätts domförhet att hovrätt skall vara domförmed tre ledamöter vid handläggning av sådana mål som i underrätt handlagts aven domare saml del slag av brottmål som där blivit handlagda av lingsnolariemed nämnd efter särskilt förordnande. HerrKUander anför i ett särskilt yttrande atl hovrätt åtminstone i vissa mål börkunna vara domför med tre lagfarna domare. En sådan möjlighet synes i förstahand böra införas för mål som i underrrätt avgjorts av ensamdomare. Med dettabör jämställas bötesmål som avgjorts av lingsnolarie med nämnd. I invecklade ochsvårbedömda mål bör det ankomma på hovrällsavdelningens ordförande alt avgöraom en fjärde ledamot skall della i målels handläggning. saml herrar , och anför i ett särskUlyttrande atl hovrätt i mål som i underrätt avgjorts av jurist-kollegium eUerlagfaren domare med nämnd bör vara domför med fyra domare. I övriga mål är ensammansättning med tre ordinarie ledamöter, alternativt två ordinarie och enassessor acceptabel. Beslut bör dock inte fattas nu beträffande domförhelsreglernai hovrätt.,Detla bör anstå i avvaktan på kommilléns förslag beträffandedomarulbildningen. Medhänsyn till atl rättegångens tyngdpunkt skall ligga i underrätten föreslårkommittén atl gäUande bestämmelser om rätt för, part alt i hovrätt åberopa nyaomständigheter eller bevis skärps på så sätt atl i tvistemål sådant åberopandeinte fär göras, om godtagbara.skäl saknas för partens underlåtenhet atlförebringa del ifrågavarande processmalerialet redan vid underrätten. Medhänsyn till de ökade krav som härigenom ställs på underrättens materiellaprocessledning föreslår kommittén all i RB las in en uttrycklig föreskrift omalt rätten vid förberedelserna av målen skall verka för att parterna anger alltsom de vill åberopa samt genom frågor eller erinringar söka avhjälpa otydligheteUer ofullständighet i parternas framställningar. För att motverka attunderrättsprocessen som följd av den begränsade möjligheten lill ny utredningi,hovrätten blir onödigt vidlyftig föreslår kommittén därjämte viss utvidgningav mellandomsinslilutet. , främst av processekonomiska skäl, atl möjligheterna att iöverrätt avgöra mål utan huvudförhandling vidgas.