prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Från anslaget betalasvidare ersättning för vissa utbildningskostnader till de myndigheter somhar hand om utbildningen av vapenfria. 1970/71 Beräknadändring 1971/72 Familjebidrag m. m. Ersättningför utbildningskostnader m. m. 9 000 000 1 000 000 + 3 100 000 + 200 000 Vad beträffar förmåner åtvapenfria tjänste pliktiga grundas anslagsberäkningen på dels erforderligtantal tjänstgöringsdagar, dels genomsnittlig kostnad per dag. Under budgetåret1970/71 får högst tas i anspråk. För budgetåret1971/72 räknar styrelsen med ett behov av och en dagskostnad av37 kr. , vUket medför ett anslagsbehov av . Familjebidrag m. m.Ökningen av antalet tjänstgöringsdagar samt viss höjning av familjepenningensmaximibelopp och av bostadskostnaderna motiverar en uppräkning avanslagsposten raed . hos styrelsen registrerade vapenfriauppgår till ca 13 000. Handhavan-det av registret kräver betydandebiträdesinsatser. Styrelsen föreslår att medel beräknas för ytterligare 5biträden (). Vidare bör omkostnaderna räknas upp med . Vid sin medelsberäkningför de vapenfrias förmåner har utgått från 320 000tjänstgöringsdagar och en dagskostnad av . Dagskostnaden beräknarjag på samma sätt som styrelsen. Vad däremot beräffar antalettjänstgöringsdagar anser jag att dessa kan begränsas till högst 270 000 dagarmed hänsyn tUl den minskning i antalet beviljade tillstånd att fullgöravapenfri tjänst som inträtt . Med denna utgångspunkt beräknar jagutgifterna för vapenfriförmånerna under /72 tUl 10,2 milj. kr. Med hänvisning i övrigttill sammanstäUningen hemställer jag, att Kungl. att till Vissa kostnaderför vapenfria tjänste pliktiga för /72 anvisa ettförslagsanslag av . 1969/70 Utgift1970/71 Anslag 1971/72 Förslag är central förvaltningsmyndighet för invandrar-ochmedborgarskapsfrågor i den mån de inte ankommer på annan myndighet. Verket skall fortlöpande bevakabehovet av och samordna åtgärder för attfrämja invandrares anpassning i . leds av en styrelse. Chefför verket är en generaldirektör. finns fyra byråer. Dessa är tillståndsbyrån, medborgarskapsbyrån,anpassningsbyrån och kanslibyrån. Till verket är knutna med kansli och en rådgivande expertgmpp. Beräknad ändring 1971/72 a) Avlöningsförmåner m. m. + 2 757 000 b) Ersättning för konsult- (9 000) (200 000) Antalet arbetsanmälda utlänningar uppgickden tiU 218 649, varav 140 862 nordbor och 77 787 icke-nordbor. Iförhållande tUl motsvarande tidpunkt 1969 innebär detta en ökning, för nordbomasdel med 26 003 och för övrigas del med 9 121 personer. Bmttoinvandringenuppgick till ca 59 600 personer mot ca 32 700 föregående år. Underde första sex månadema 1970 var bmttoinvandringen ca 34 000 personer, vilketinnebar en ökning med i förhåUande till samma tidrymd 1969. 1971:1 Bilaga 13 93 Antalet icke-nordbor meduppehåUstillstånd uppgick tiU 87 400, viUcet är 2 350 fler änmotsvarande tidpunkt 1969. Under /70 beviljades nära 9 000bosättningstillstånd mot ca 170 föregående budgetår. erhöU 11 655utlänningar svenskt medborgarskap. Drygt 8 000 ärenden avsåg medborgare iövriga nordiska länder. Motsvarande siffror var 8 164 resp. ca 4 600. Verkets byråer börtiUföras följande nya tjänster, nämligen tillsiåndsbyrån 2 byrådirektörer som biträdandegruppchefer och 2 byråsekreterare som förstärkning i övrigt av denhandläggande personalen samt 4 assistenter för kvalificeradegranskningsuppgifter (. inkl. följdkostnader), medborgarskapsbyrån 1byrådirektör, 2 assistenter och 2 kvalificerade biträden (. anpassningsbyrån 1byrådirektör för prognosarbete rörande migra-tionsrörelser, 3byrådirektörer/byråsekreterare för samordning av statliga och kommunalamyndigheters verksamheter för invandrare, 3 byrådirektörer/byråsekreterare meduppgift att stimulera organisationer till ökade insatser för invandrarna, 5konsulenter för rådgivnings- och utredningsverksamhet, 1 konsulent förutbildningsfrågor samt 4 biträden, varav 2 kvalificerade (. kanslibyrån 1 avdelningsdirektörmed uppgift att vara byråchefens ställföreträdare, 1 kanslist för att biträdabyråchefen och hans ställföreträdare, 1 byrådirektör och en byråsekreterareför personaladministrativa ärenden, 6 biträden för register- ochstatistikuppgifter samt 1 telefonist och 1 expeditionsvakt (. För att tillgodosebehovet av översättningsarbete bör en särskild språksektion inrättas beståendeav 1 föreståndare (byrådirektör) och 4 huvudöversättare (byråsekreterare) samt1 biträde (. Utlänningsnämndenskanslipersonal bör förstärkas raed 1 kvalificerat biträde (. På gmndval avhittillsvarande erfarenheter i fråga om åtgärder för stimulans, rådgivning ochsaraordning av rayndigheters och organisationers skilda insatser för invandrarejärate information till dessa och övrig befolkning föreslås att en särskildinformationsbyrå inrättas med sammanlagt 17 nya tjänster, nämligen 1 informationschef (byråchef), 1 ställföreträdandeinformationschef (avdelningsdirektör) tillika pressombudsman, 1 biträdandepressombudsman (byrådirektör), 1 byrådirektör/byråsekreterare medredaktionella uppgifter, 1 byrådirektör och 2 byrådirektörer/byråsekreterareför direkt information till andra än massmedia, 6 byrådirektörer och/eUerbyråsekreterare jämte 1 assistent för skilda informationsuppgifter, 2kvalificerade biträden och 1 materialförvaltare (. Prop.1971:1 Bilaga 13 94 Av de föreslagnatjänsterna motsvarar 4 tjänster på anpassningsbyrän och 4 tjänster påinformationsbyrån samt 5 tjänster på språksektionen sådana funktioner som f. n.utförs med anlitande av arvodesanställd personal, sora avlönas med medel frånanslaget Anpassningsåtgärder för invandrare (p. B 15). För intern utbildnings-och instruktionsverksamhet krävs särskilda medel (. För fortsattrationaliserings- och utvecklingsarbete främst i fråga om databehandling avhandläggningsrutiner i tiUstånds- och medborgarskapsärenden erfordras ökademedel (. Den och1970 starkt ökade invandringen påverkar arbetsbelastningen inom invandrarverketi två avseenden, nämligen dels och oraedelbart på grund av verkets funktionsom tillstånds- och kontrollmyndighet enligt utlänningslagen och dels på gmndav växande behov av informationsinsatser rörande invandramas problem. För atttiUgodose framför allt härav betingade behov av större personalresurser hosverket beräknar jag medel för följande nya tjänster, nämligen påtillståndsbyrån två byrådirektörer i Ae 26 (biträdande gmppchefer) och enbyråsekreterare i högst Ae 24, på anpassningsbyrån en byråsekreterare i högstAe 24 (informations- och kontaktverksamhet beträffande organisationer påarbetsmarknaden) och en assistent i Ae 17 samt på kanslibyrån en byrådirektör iAe 26 (personaladministration) och tre biträden, varav ett kvalificerat.Vidare beräknar jag medel för en tjänsteman med uppgift att svara för verketsinforraation tUl vissa målgrupper, såsom socialvårdstjänstemän m. fl. Med hänvisning i övrigttill sammanställningen i det föregående beräknar jag anslaget tiU 10 855 000kr. Jag hemställer, att Kungl. att till för /72 anvisa ett förslagsanslag av 10 855 000kr. 1969/70 Utgift 34 163 418 1970/71 Anslag 10 000000 1971/72 Förslag 15 000 000 Från anslaget bestridsutgifter för överföring av flyktingar till och omhändertagande av deöverförda flyktingarna till dess de kan 1971:1 Bilaga 13 95 Vidare bestrids från anslaget utgifter avseendeförsöksverksamhet med koUektiv överföring till av vissa zigenare ochomhändertagande av dessa. Från anslaget bestrids också kostnader för återresatill hemlandet för sådana raedellösa personer från utomnordiska länder, somfrivilligt reser tillbaka sedan det visat sig att de inte kan få arbete iSverige. Den kollektivaöverföringen av flyktingar under /70 omfattade 958 personer mot 1 339föregående budgetår. Vidare har styrelsen omhändertagit eller lämnat hjälp tilldrygt 3 000 utlänningar som är att jämställa med flyktingar mot ca 2 500 åretdessförinnan. Styrelsens utgifter för verksamheten under /70uppgick tiU drygt 34 milj. kr. I deprimärasylländer, varifrån styrelsen huvudsakligen för över flyktingar, har situationen under senare tidförbättrats något. Förenta Nationernasflyktingkommissarie har emeUertid framfört önskemål till styrelsen om fortsatta svenska hjälpinsatser.Styrelsen beräknar för /72 ett raedelsbehov av 17 milj.kr. I beloppet har inräknats medel för resebidrag till personer frånutomnordiska länder som reser tillbaka till hemlandet sedan det visat sig attde inte kan få arbete här. Sådana bidrag har under /70 lämnatstill en sammanlagd kostnad av ca . Styrelsens kostnader för flyktingaruppgick under /70 till . F. n. står endast sex flyktingar under styrelsens omvårdnad.Socialstyrelsen har numera anställt en särskild konsulent med uppgift attfölja upp de enskilda flyktingarnas fortsatta vistelse i och bistå demi fråga om försörjning m. m. Vidare har styrelsen anställt en assistent somskall söka lösa bostadsfrågan för nyanlända flyktingar. Kostnaderna härför börfortsättningsvis bestridas från anslaget. För /72 beräknasstyrelsens utgifter under anslaget till . Under år 1969mottogs i inom ramen för den kollektiva flyktingöverföringen isamarbete med Förenta Nationemas flyktingkommissarieca 1 500 flyktingar. Vidare togs mer än 2 500 på annat Prop.1971:1 Bilaga 13 96 sättinresta utiändska medborgare om hand och bistods på motsvarande sätt som gäller för flyktingar sedan de av dencentrala utlänningsmyndigheten bedömts vara att jämställa medflyktingar och av den anledningen fåtttUlstånd att stanna kvar i landet. uppgick motsvarande siffror tiU ca 500 flyktingar och ca 1500 därmed jämställda personer. Vid årsskiftet19691970 fanns närmare 2 000 flyktingar och andra omhändertagna iarbetsmarknadsstyrelsens mottagningsförläggningar. Flertalet av dessa personersamt flyktingar och andra sora anlände hade vid utgången av erhållitbostäder och arbete eller placerats iutbildning. Kvar i förläggningarna fanns endast160 personer. Tillföljd av den stora omfattningen av flyktingverksamheten har belastningen på anslaget för /70komrait att väsentligt överstiga beräknat belopp. För nästa budgetår räknar jagmed att kostnadema kommer att bli av mer normal omfattning. Jagförordar därför att anslaget tas upp med 15 milj. kr. för /72.Därvid fömtsätter jag, att Kungl. Maj:t i erdighet med hittUls tiUampadeprinciper också i fortsättningen kan besluta om överföring av flyktingar ochvidta andra åtgärder även om kostnaderna skulle komma att bli större än detbelopp som beräknas under anslaget. Vidare förutsätter jag att anslaget liksomhittills skall kunna tas i anspråk för bidrag till hemresor för medellösaicke-nordbor, som inte har kunnat få arbete i . Anslaget bör alltså för nästa budgetårföras upp med 15 (+5) milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. att till Omhändertagande av flyktingarför /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 1799 603 Reservation 513 680 1970/71Anslag 2 600 000 1971/72 Förslag 3725000 Från anslaget utgår bidrag för att täckaunderskott hos den stiftelse, som ger utInvandrartidningen. Vidare bekostas från anslaget sådana anpassningsåtgärder i övrigt för invandrare förvilka medel inte står till förfogande i annan ordning. Prop,1971:1 Bilaga 13 Beräknadändring 1971/72 b) Internatundervisning isvenska språket och studiecirklar i elementär svensk samhällskunskap förinvandrare c) Bidragtill organisationer m. fl. d) Informations- och kon taktverksamhet 955 000 350 000 125 000 400 000 + 50 0001 + 250 000 + 4 000 000 + 150 000 + 125 000 ' Om förslaget underanslaget (p. B 13) om inrättande av en språksektion medsex tjänster inte bifalles, bör anslagsposten räknas upp med ytteriigare . Styrelsen för har föreslagit att tidningen ges ut på ytterligare fem språkutöver nuvarande fem samt att tidningens 46 nummer får ett ökat antalsidor. Med anledning härav tillstyrker verket en höjning av bidraget tillstiftelsen. Medlen förpublikationstryck används huvudsakligen tUl framställning av , som i förenklad version ges ut på 12 språk, jämte specialbroschyrerinom skilda ämnesområden samt informationsmaterial riktat till den svenskaallmänheten. För genomgripande revidering av dessa samhällsinformativapublikationer och fortsatt utgivning av bl. a. fackordlistor för tolkar krävsökade medel. Den inleddaförsöksverksamheten med tolkutbildning bör med hänsyn till invandrarnasrättssäkerhet byggas ut för att tillgodose tolkbehovet inom skildaämnesområden samt för att medge en rikstäckande examination av rätts- ochpolistolkar. Försöksverksamheten medintematkurser i svenska språket och studiecirklar i samhällskunskap bör byggasut väsentligt för att motverka de tendenser till utbildningshandikapp, somfinns hos många invandrargrupper. Verket föreslår att verksamheten ifortsättningen handhas av . uppreparvidare sitt tidigare framförda förslag att, vid sidan av förevarande anslag,medel ställs till förfogande från ett särskilt anslag för att verket i samrådmed informationsutredningen 4 1971. Prop.1971:1 Bilaga 13 98 försöksvis skall kunna bedriva vissintensifierad informationsverksamhet. Denna skall bl. a. ha till uppgift attgöra medborgarskaps- och utlänningslagstiftningen känd och förstådd blandinvandrare och svenskar samt genom förmedling av kunskaper om det svenskasarahället ge invandrarna bättre förutsättningar att delta i samhällslivet.För ändamålet bör enligt förslaget för /72 föras upp ett anslagom 2,5 milj. kr. harföreslagit en kraftig vidgning av med avseende på antaletspråkeditioner och antalet sidor. Ett bifall till förslaget skulle innebära attstatsbidraget för att täcka tidningens underskott skulle behöva mer änfördubblas. Jag är inte beredd att förorda annan höjning av bidraget än sommotsvarar ökade översättnings- och tryckningskostnader m.m. under budgetåret1971/72. En ökning av antalet sidor bör enligt min uppfattning kunna bekostasinom ramen för en höjning av prenumerationsavgiflen, som f.n. är . för år.Den positiva utvecklingen av tidningens upplaga, sora ökade frånca 28 000 tUl ca 37 000 exemplar, ställer vidare större resurser tillstiftelsens förfogande. Medel har hittiUsanvisats under förevarande anslag för försöksverksamhet med intematkurser isvenska språket och för särskild undervisning i samhällsorientering förinvandrare. För dessa ändamål beräknar jag medel i det följande under anslagetUndervisning för invandrare i svenska språket m. m. B 16). Under /72bör ytterligare utrymme beredas för ökade insatser av försökskaraktär påanpassningsområdet och jag förordar därför att anslaget förs upp med 3 725 000() kr. Under fömtsättning att godtar beräkningen av medelför nya tjänster under anslaget (p. B 13), kommer vidarede medel från förevarande anslag, som har använts för att avlöna vissarvodesanställd personal, att frigöras för andra anpassningsåtgärder. Medhänvisning i övrigt till sammanställningen hemstäUer jag, att Kungl. att tillAnpassningsåtgärder för invandrare för / 72 anvisa ettreservationsanslag av . Undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. 1970/71 Anslagi 20 000 000 1971/72Förslag 41000000 1 Kostnaderna förverksamheten bestreds före från anslaget Arbetsmarknadsutbildning m.m. (p. B 7). Prop.1971:1 Bilaga 13 99 Från anslaget bestridsutgifter för avgiftsfri undervisning i svenska språket, som studieförbundenanordnar för utiänningar vUka är stadigvarande bosatta i . Under de tre närmastföregående budgetåren har omfattningen av språkundervisningen ökat avsevärt,viUcet framgår av följande uppställning. 1967/68 51 460 143 866 8 255 296 1968/69 90 335 311753 17 872 365 1969/70 148 399 656 525 39 919 333 Det totalautbildningsbehovet under /72 uppskattas till ca 650 000studietimmar, varav ca 150 000 beräknas komma att tillgodoses inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. De kostnader för verksamheten, som skall bestridasfrån förevarande anslag beräknas komma att uppgå till 38,5 mUj. Överstyrelsen föreslårvidare att särskilda inackorderingskurser i svenska med samhäUsorientering förinvandrare anordnas på folkhögskolor, varvid deltagama själva skall erlägga enavgift för inackorderingen samt stå för resekostnadema. Därjämte uppreparöverstyrelsen sitt tidigare framförda förslag om att få genom studieförbundenanordna särskilda avgiftsfria studiecirklar i svensksamhällskunskap för invandrare. Kostnaderna för verksamhetema beräknas tiU 1,1milj. För lärarutbildning ochpedagogiskt utvecklingsarbete samt administration beräknas ett ökatmedelsbehov av . Totalt uppskattas medelsbehovet för de föreslagnautbildningsinsatserna tiU 41 milj. kr. Den avgiftsfriaundervisningen i svenska språket ra. m. för invandrare har vuxit mycket snabbti omfattning. Detta har främst föranletts av den kraftiga invandring som harägt mm . /68 följde ca 51 500 /70 ca 148 400 anmälda cirkeldeltagare undervisningen, sombedrivs i studieförbundens regi. Kostnadema ökade från 8,3 milj. /68 till nära 40 milj. kr. Förmågan att hjälpligtförstå och tala svenska språket är en fömtsättning för att invandrama skallkunna anpassa sig i det svenska arbetslivet och samhället i övrigt. Detta harlett tUl ett starkt intresse bland in- 1971:1 Bilaga 13 1QQ vandrarnaför svenskundervisningen, vilket har medfört den kraftiga expansionen avverksamheten. Frågor omspråkundervisning för invandrare behandlas f. n. på delvis olika sätt i skildasammanhang. Det finns därför enligt min mening anledning att eftersträva en bättresamordning och mera enhetliga riktlinjerför undervisningen. Därvid bör också organisatoriska och pedagogiskafrågor i samband med undervisningen övervägas närraare. och har helt nyUgen kommit in medgemensamt förslag rörande undervisningen i svenska för invandrare. Enligtförslaget skall staten och kommunerna ha huvudansvaret för att undervisningenkommer tUl stånd och bestrida dels kostnaderna för själva undervisningen, delsen del av den ekonomiska ersättning som bör utgå till invandrama. Förslagetremissbehandlas f. n. Skolöverstyrelsenhar i sin anslagsframställning uppskattat medelsbehovet för svenskundervisningen i form avstudiecirklar till ca 38,5 milj. kr. för nästa budgetår. Härjämte har styrelsenbegärt att medel anvisas för en utvidgad verksamhet med studiecirklar isamhällskunskap samt för folkhögskolekurseri svenska med samhällsorientering för invandrare. Kostnadema för dessaaktiviteter, som bägge är avsedda att komplettera den reguljärasvenskundervisningen, beräknas av styrelsen till 1,1 milj. kr. Jag biträderstyrelsens förslag om vidgning av undervisningen i samhällskunskap ochsvenska med sarahällsorientering i den omfattning som styrelsen har föreslagit. Vidare utgårjag från att svenskundervisningen i form avstudiecirklar blir av sådan omfattning att den ryms inom ramen förstyrelsens bedömning av undervisningsbehovet, . På grundhärav räknar jag med att verksamheten kommer att rymmas inom ett anslag av 41milj. Jag hemställer, att Kungl. att till Undervisning för invandrare isvenska språket in. m. för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 456 693 1970/71 Anslag 529 000 1971/72Förslag 560000 Arbetsdomstolen tar upp och avgör målrörande kollektivavtal samt andra mål enligt särskilda bestämmelser. Domstolenbestår av ordförande och åtta ledamöter. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal 396 500 800 4000 41000 13 700 30 000 73 000 + 3 000 + 1000 + 3000 + 1000 Löne- och prisomräkning . Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag, att Kungl. att till Arbetsdomstolen för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 812 679 1970/71Anslag 543 000 1971/72Förslag 580000 Statensförlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statligaförlikningsväsendet och leds av en styrelse. Chef för förlikningsman-naexpeditionen är en byråchef. indring 1971/72 (20 000) (20 000) (20 000) Tjänsten som byråchefbör höjas från C 1 till C 3. Förslaget om höjningav byråchefstjänsten kan jag inte biträda. Med hänvisning tUl sammanställningenhemställer jag, att Kungl. att till Statensförlikningsmannaexpedition för /72anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 6 223 1970/71 Anslag 9 000 1971/72Förslag 9 000 Från anslagetbestrids utgifter för statens uppfinningar. Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemstäUer, att Kungl. att till för arbetstagaresuppfinningar för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 13 103 Med utgången /70 avslutades den femåriga försöksperiod förlokaliseringspolitiskt stöd till industriföretag som beslutades av . Medelsraraen för lokaUseringsstödet, som vidgades successivt underperioden, bestämdes av riksdag tUl 225 milj. kr. för bidrag och 1 000milj. för lån, dvs. totalt 1 225 milj. kr. Under femårsperiodenbeviljades 579 företag lokaliseringsstöd med saramanlagt 1 138 milj. kr., varav222 milj. kr. i bidrag och 916 milj. kr. Av de företag som harerhållit lokaliseringsstöd ligger 479 inom stödområdet. Stödet till dessaföretag motsvarar av beviljade lokaliseringsbidrag och av beviljadelokaUseringslån. I övriga delar av landet har stödet i stor utsträckning utgåtttill företag i områden raed särskilda sysselsättningsproblem, framför alltvissa områden intill stödområdesgränsen och orter med ensidignäringslivsstmktur. Erfarenheterna avstödverksamheten har i stort sett varit positiva. Sålundakommer stödet enligt företagens beräkningar alt skapa 17 900 nyasysselsättningstiUfällen, varav 12 100 inom stödområdet. En betydande del häravhar redan realiserats. Vid utgången av hade antalet anstäUda istödföretagen ökat med 9 400 personer, vilket motsvarar av densysselsättnmgseffekt som hade beräknats i då bifallna stödärenden. Ytterligareeffekt i form av ny sysselsättning kan förväntas eftersom projekten givetvisblir realiserade först någon efter det stöd harbeviljats. Länsstyrelsema inhämtar f. n. uppgifter ora sysselsättningsutfalleti stödföretagen fram till det senaste årsskiftet. Uppgifterna väntas föreliggainom kort. träffades enöverenskommelse mellan regeringen och om ett närmaresamarbete i organiserade former för att få till stånd en intensifiering av denlokaliseringspolitiska verksamheten. Den kontaktverksamhet för ökadindustrilokalisering tUl stödområdet som industriförbundet härefter bedrivithar enligt vad förbundet uppger redan gett aktningsvärda resultat. Stödinsatserna har endasti begränsad utsträckning förmått stimulera till företagsinvesteringar i detnorrländska inlandet. Ett problem som påkallar skärpt uppmärksamhet är hur manhär skall kunna på skapa utvecklingsbara orter och regioner.Lösningen av detta problem är i hög grad förknippad med den pågåendelänsplaneringen. 1971:1 Bilaga 13 104 Lokaliseringsstöd har iökad omfattning utgått till företag somhar varit tvungna att genomföra investeringar i rationaliserings-syfteför att möjliggöra fortsatt drift och ett uppehållande av sysselsättning. Genom dessa åtgärder har i realitetenuppnåtts en större sysselsättningseffekt än som framgår av de fömt redovisadesiffrorna. Ett problem som har framträtt istödverksamheten och som säkerligen kommer att accentueras än mer i framtidensammanhänger med att företagens investeringar till följd av den tekniskaUtveckUngen och den tilltagande automationenhar blivit alltmer kostnadskrävande. Detta medför att den eftersträvadeökningen av antalet arbetstiUfällen ofta kräver stora kapitalinsatser. Företagsom utgör lämpliga lokaliseringsobjekt med hänsyn tUl behovet av att skapabaser för expansion av näringslivet inom skilda regioner präglas ofta av högkapitalintensitet. En ökad satsning pådylika industrier kan komma att ge mindre omedelbartsysselsättningsutbyte än om motsvarande belopp satsas på andra slag avindustrier. Deriktlinjer för regionalpolitiken som riksdag har faststäUt att gällaför en treårsperiod omfattande budgetåren 1970/71 1972/73 innebär bl. a., attstödverksamheten har tiUförts en rad nya medel som ar ägnade att bidra tilllösningen av problem av det slag som jagnyss har antytt. Lokaliseringsstöd är exempelvis inte längre förbehållet den egentliga industrin utan kan utgå äventill industriliknande verksamhet och inom det allmäima stödområdet dessutomtill vissa typer av serviceverksamhetmed huvudsaklig inriktning på industrin.