prop · FU03143 · 1971-12-31 00:00:00 — Närvarande:Statsministern , statsråden , , HOLMKVIST, ASPLING,, , , , , , , , ,, . StatsrådetLidbom anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom lagstiftning angående ändringar i m. m. och anför. Genomändringar i adoptionslagstiftningen som har genomförts (SFS1970: 840842) har adoptivbarn så långt detta är möjligt blivit jämställda medandra barn i familjerättsUgt hänseende. Sålunda har reglerna för s. k. starkadoption gjorts tillämpliga fr. o. m. på kvarstående äldre s.k. svaga adoptioner. Reglerna om hävande av adoptivförhållande har slopats ochdet har blivit möjligt att adoptera adoptivbarn. De olikheter i fråga om biologiskabarns och adoptivbarns rättsställning som härefter står kvar är betingadeuteslutande av att vissa rättsregler enligt sakens natur inte tar sikte på adoptivförhållanden,eftersom de bygger direkt på den biologiska släktskapen. Som exempel kannämnas börds- och faderskapsreglerna i 13 kap. . 1970: 186 s. 52med förslag tUl de berörda ändringarna i adoptionslagstiftningen framhöllföredragande departementschefen att principen om att släktskap på grand avadoption så långt möjligt skall likställas med biologisk släktskap bör slåigenom också i annan lagstiftning än den familjerättsUga. I samband med genomförandetav en sådan reform bör ställning tas till frågan om det mycket stora antalrättsregler på olika håll som uttryckligen likställer adoptivsläkt medbiologisk släkt bör ersättas av eller eventuellt kompletteras med enprincipförklaring i lagstiftningen om att adoptivbarn har samma rättsställningsom andra barn. I en inomjustitiedepartementet upprättad promemoria (Ds Ju 1971: 12) har en kartiäggningskett av sådana bestämmelser utanför det familjerättsliga området som rörsläktskap och som kan vara av betydelse i sammanhanget. Mot bakgrund av dennakartläggning föreslås ipromemorian att i införs en generell bestämmelse om attadoptivbarn har samma rättsställning som andra bam samt att de flesta av despecialregler för adoptivförhållanden som finns på olika håll i lagstiftningen,både inom och utom det familjerättsUga området, upphävs. Remissyttrandenöver promemorian har avgetts av , statens invandrarverk,, , patent- och registreringsverket, Stockholmsdomkapitel, familjelagssakkunniga. domkapitel har bifogat yttrande frånkyrkobokföringsinspektören i stiftet. Yttrande har vidare inkommit frånSveriges , 2 GäUande bestämmelser m. m. Idet följande redovisas i tre olika grupper bestämmelser utanför detfamiljerättsliga området som rör släktskap och som är av betydelse i dettasammanhang. Under 2.1 upptas lagregler som uttryckligen jämställer släktskap pågrund av adoption med biologisk släktskap, under 2,2, bestämmelser medspecialregler för adoptivförhållanden som inte helt jämställer släktskap pågrund av adoption med biologisk släktskap samt under 2,3 regler som innehållerföreskrifter om släktskapsrelationer utan att det uttryckligen anges huruvidasläktskap på grund av adoption skaU jämstäUas med biologisk släktskap, Slutiigenredovisas under 2.4 vissa bestämmelser inom den familjerättsliga lagstiftningen. 2.1Lagregler som uttryckligen jämställer släktskap på gmnd av adoption med biologisksläktskap Enligt 5 kap. 5 § andra stycketbrottsbalken (BrB) får, när förtal riktats mot avliden, åtal väckas av denavlidnes efterlevande make eller av den som var på angivet sätt släkt med denavlidne eller som på grund av adoption stod i motsvarande förhållande tillhonom. Ansvar för bodräkt uppkommerenligt 8 kap. 3 § BrB bl, a, när makar, syskon, föräldrar och barn eUer de sompå grand av adoption står i motsvarande förhållande stjäl från varandra medande sammanbor, I 8 kap, 13 § BrB föreskrivsviss inskränkning i allmän åklagares åtalsrätt såvitt rör andra brott enligt kapitietän grov stöld, rån och grovt rån, om brottet förövats mot vissa närstående. Medde i lagrummet angivna närstående jämställs den till vUken gärningsmannen ellerannan medverkande på grund av adoption står i motsvarande förhållande. Vadsom sägs i 8 kap, 13 § BrB om inskränkning i åklagares åtalsrätt skall enligt9 kap. 12 § och 10 kap. 10 § samma balk gälla även i fråga om vissa i 9 och 10kap, upptagna brott, 2.1.4, TiU ansvar för skyddande avbrottsling enligt 17 kap, 11 § första stycket BrB får enligt tredje stycketsamma paragraf bl, a, inte den fällas som är på visst i lagrummet angivet sättbesläktad eller besvågrad med den brottslige eller som på grund av adoptionstår i motsvarande förhållande till honom, 2.1.5, Som domare i domstol får enUgt4 kap, 12 § (RB) inte sitta de som är eller harvarit gifta med varandra eller som är trolovade eller som är på visst sättbesläktade eller besvåg-rade eller som på grund av adoption står i motsvarandeförhållande till varandra. 2.1.6, Enligt 4 kap, 13 § 2 RB ärdomare jävig att handlägga mål om han är eller har varit gift med part eller ärtrolovad med part eller är på visst i paragrafen närmare angivet sätt besläktadeUer besvågrad med part eller på grund av adoption står i motsvarande förhållandetill part. Till den i 2 angivna personkretsen hänvisas i bestämmelserna omintressejäv och ställföreträdarjäv i 35 samma paragraf. 2.1.7, Om någon har blivit dödad genombrott har enligt 20 kap. 13 § första stycket RB hans efterlevande make,bröstarvingar, far, mor eller syskon eller den som på grund av adoption stod imotsvarande förhållande till honom samma rätt att ange brottet eller föra talansom målsäganden. Om iannat fall den mot vilken brott har förövats eller som har lidit skada av brotteller blivit förnärmad av brott har avlidit, har enligt paragrafens andrastycke motsvarande krets av anhöriga som de som nämns i första stycket iprincip samma rätt att ange brottet och föra talan som tillkommit den avlidne. 2.1.8, När misstänkt har avlidit harmotsvarande krets av anhöriga tUl den avlidne som nämns i 20 kap. 13 § RBenligt 21 kap. 1 § samma balk rätt att föra talan mot domen, om det genom dennahar fastställts att den misstänkte har förövat gärningen. 2.1.9, Enligt 36 kap. 3 § RB är densom är eller har varit gift med part eller som är trolovad eller på visst iparagrafen angivet sätt besläktad eller besvågrad med part eller som på grundav adoption står i motsvarande förhållande tUl part inte skyldig att avläggavittnesmål. TiU36 kap, 3 § RB hänvisar 36 kap, 6, 10 och 13 §§ samt 38 kap. 2 § och 39 kap, 5§ samma balk, 2.1.10, Undervissa förutsättningar har säljare som sålt gods genom avbetalningsköp rätt att anlita handräckning för godsets återtagande. Enligt 11 § andra stycket lagen (1915: 219) om avbetalningsköp får säl- jaren dock inte i något fall återta gång- och sängklädersom är oundgängligen behövliga för köparen, hans make och oförsörjda barneller adoptivbarn, 2.1.11, EnUgt 93 § andra stycket konkurslagen (1921:225) är en kon- kursgäldenärs anhöriga under vissa omständigheter skyldiga att avlägga bouppteckningsed. Adoptivbarn har samma skyldighet i detta avseende som konkursgäldenärens eget barn. Lagstiftningenpå inkomst- och förmögenhetsbeskattningens område innehåller åtskUliga reglersom gäller barn eller anknyter till förekomst av barn hos den skattskyldige.Någon skUlnad görs därvid inte mellan eget barn och adoptivbarn. Enligt 65 §kommunalskattelagen (1928: 370) gäller nämUgen att som barn i detta sammanhanganses även styvbarn och adopterat barn (fr. o. m. taxering ocksåfosterbarn). Bestämmelsen gäller genom hänvisning också vid beskattningen tillStatUg inkomstskatt och vid förmögenhetsbeskattningen [3 § första stycketförordningen (1947: 576) om statiig inkomstskatt, 1 § tredje stycketförordningen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt och 7 § förordningen (1958:295) om sjömansskatt]. På arvs- och gåvoskatteområdetgäller enligt 28 § tredje stycket förordningen (1941: 416) om arvsskatt ochgåvoskatt att adoptivförhållande skall räknas lika med släktskap vidtillämpning av paragrafen. Bestämmelsen tillkom i samband med 1958 årsändringar på adoptionslagstiftningens område och fick betydelse för frågan omvilken skatteklass som skulle tillämpas för adoptivbarn i förhållande till adoptivföräldrarnaoch deras anförvanter. Genom den nya lagstiftningen hänfördes sålundaadoptivbarns förvärv från adoptantens föräldrar till skatteklass I (förut klassIV). Testamente eller gåva från debiologiska föräldrarna till deras bortadopterade barn beskattas fortfarande iklass I. Det förhållandet att allakvarstående svaga adoptioner genom den nya adoptionslagstiftningen haromvandlats till starka har inte medfört någon ändring härvidlag, 2.1.14, Enligtfamiljebidragsförordningen (1946: 99, omtryckt 1960: 152) är värnpliktig berättigad till familjebidrag. Sådant utgår bl. a. i form av famUjepenning för varje familjemedlem. I 3 § anges vilka per soner som skall anses höra tUl den värnpliktiges familj. Till familje medlemmar räknas den värnpliktiges hustru, om han sammanlever med henne, samt hans barn och adoptivbarn, om de är och står under hans vårdnad. Om den värnpliktige har hustru men inte sammanlever med henne eller har barn eller adoptivbarn men inte har vårdnaden om det skall dessa personer ändå räknas till hans familj om han är underhållsskyldig mot dem och före tjänstgöring ens början i väsentiig mån bidrog till deras försörjning eller det kan antas att han skuUe ha gjort det om tjänstgöringen inte hade kom mit emellan. Under samma förutsättningar räknas också hans för- äldraroch hans adoptant tUl hans familj. Om den värnpliktige sammanlever med egnaeller hustrus barn eller adoptivbarn räknas även husföreståndarinnatill hans familj under förutsättning att hans hustru, om han sammanlever ävenmed henne, är oförmögen till arbete. Enligt14 § 1 mom. kan i vissa fall värnpliktig som driver näring eller rörelse fåfamiljebidrag i form av näringsbidrag tUl bestridande av lönekostnader, som haruppkommit till följd av att särskild arbetskraft måst anställas för att helteller delvis ersätta den värnpliktige han fullgörvärnpliktstjänstgöring. Detsamma skall gälla om den värnpliktige är anställd irörelse eUer näring, som drivs av hans hustru. EnUgt 3 mom. kan bidrag dockinte utgå till avlönande av den värnpliktiges barn eller adoptivbarn under 16år. Enligt1 a § är förordningens bestämmelser med visst undantag tilllämpliga även ifråga om vissa grupper av civilförsvarspliktiga. Eftersom civilförsvarspliktkan åligga både kvinnor och män föreskrivs i paragrafen att vad som iförordningen sägs om värnpliktigs hustru, hustrus barn och adoptivbarn samtfrånskilda hustru skall gälla civUförsvars-pUktigs make, makes barn ochadoptivbarn samt frånskilda make. Rörande6 § se under 2.3.9. 2.1.15.I lagen (1962: 381) om allmän försäkring förekommer ett flertal bestämmelser,enligt vilka det är av betydelse om den försäkrade sammanbor med eget barneller med barn till sin make eller till någon med vilken han sammanbor. Somexempel kan nämnas att det enligt 3 kap. 4 § är av betydelse för storleken avden sjukpenning som utgår vid sjukhusvård om den försäkrade stadigvarandesammanbor med eget eller makes barn eller sådant barn till någonsom den försäkrade sammanbor med och har varit gift med eller har eller harhaft barn med. Enligt 9 § samma kapitel utgår barntUlägg för den försäkradeseller hans makes barn , om den försäkrade stadigvarande sammanbormed barnet eller om han är underhållsskyldig mot barnet och styrker att hanfullgör underhållsskyldigheten. Enligt en generellföreskrift i 20 kap. 2 § är adoptivbarn i lagen jämställt med eget barn. Moderskapspenningoch tUläggssjukpenning vid barnsbörd enligt 3 kap. 12 och 13 §§ tillkommer dockenligt sakens natur endast biologisk mor. Utöver den allmänna bestämmelsen i20 kap. 2 § innehåller lagen vissa specialbestämmelser för adoptivbarn. 5 § andra stycket föreskrivs bl. a., att den rätt till folkpension i formav barnpension som enligt första stycket tillkommer barn varsföräldrar har avlidit inte föreligger om barnet är adopterat av annan än denavlidne eller dennes make. 14 kap. 4 §, som rör tilläggspension i form avbarnpension, hänvisar tUl 8 kap, 5 § andra stycket, 8 kap. 5 § har i sakoförändrad överförts från 1 § första och tredje styckena samt 2 § lagen (1960:102) om barnpensioner. När dessa bestämmelser inför- desanförde departementschefen (prop. 1960: 75 s, 96) att bortadopterade bam i överensstämmelsiemed gällande föräldrarättsliga principer inte borde ha rätt tUl barnpensionefter sina naturliga föräldrar. 14 kap. 4 § motsvarar 25 § lagen (1959: 291) omförsäkring för allmän tilläggspension. Om grunden för det lagrummet anfördedepartementschefen (prop. 1959: 100 s. 135), att barn som är adopterat av annanän den med vUken den försäkrade vid sitt frånfäUe var eller tidigare varit giftinte i enlighet med principerna i har rätt till pension efter denförsäkrade. Sådant barn har i stället rätt till pension efter adoptivföräldrarna. Lagen (1954: 243) omyrkesskadeförsäkring (omtryckt 1962: 408) jämställer adoptivbarn med andra barnoch adoptant med föräldrar. 4, 15, 21 och 22 §§ innehåller bestämmelser, somuttryckligen jämställer adoptivsläkt med biologisk släkt, 4 § andrastycket undantas från försäkringen arbetstagare som är i rätt upp- ellernedstigande släktskap eller svågerlag med arbetsgivaren eller dennes make ochsom varaktigt lever i hushåUsgemenskap med arbetsgivaren, allt underförutsättning att arbetstagaren inte är placerad i sjukpenningklass enligt lagenom allmän försäkring. Med släktskap likställs adoptivförhållande, EnUgt 15 §skall sjukpenning minskas på visst sätt för tid då yrkesskada föranledersjukhusvård. För skadad som sammanbor med eget eller makes barn, adoptivbarneller fosterbarn utgör sjukpenningen dock lägst fördag. Avlider den försäkrade till följd av yrkesskada utgår enligt 21 och 22 §§under vissa förutsättningar livränta till hans barn och föräldrar. Adoptivbarnhar samma rätt till livränta som eget barn. Med eget barn jämställs i vissafall makes barn i tidigare gifte eller utom äktenskap eller adoptivbarn. Medföräldrar jämställs adoptant. I överensstämmelse med 8 kap. 5 § andra stycketlagen om allmän försäkring föreskrivs dessutom i 21 § att barn som haradopterats av annan än den avlidnes make inte har rätt tiU livränta. Påmotsvarande sätt föreskrivs i 22 § att livränta inte skaU utges till far ellermor, om den avlidne adopterats av annan än faderns eller moderns make. I militärersättningsförordningen(1950: 261, omtryckt 1954: 460) är adopterade barn likställda med andra barn. 7§ 3 mom. och 4 mom. innehåller bestämmelser som uttryckligen jämställer adoptivsläktmed biologisk släkt. Lagrummen reglerar rätten till livränta för efterlevandedå den skadade har avlidit och motsvarar helt 21 resp. 22 § lagen omyrkesskadeförsäkring. Tillfällig smittbärare harenligt lagen (1956:203) om ersättning åt smittbärare rätt till ersättning förbl. a. inkomstbortfall, som han förorsakats tiU följd av att myndighet haringripit mot honom med stöd av smittskyddslagen, livsmedelsstadgan ellermejeristadgan i syfte att hindra spridning av smitta. EnUgt 4 § skallersättningen minskas med visst belopp då den ersättningsberättigade är intagen påsjukhus. För den som stadigvarande sammanbor med eget eller makes barn, adoptivbarneller fosterbarn är det lägsta ersättningsbeloppet härvid . Den som intehar fyUt har enligt 12 § lagen (1956: 2) om socialhjälp rätt att fåsocialhjälp till sitt livsuppehälle och uppfostran, i den mån han själv saknarmedel och hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. För sådan socialhjälpkan enligt 36 § första stycket ersättning tas ut av barnets far eller moreller, då det är fråga om adoptivbarn, av adoptanten. Har make adopterat andremakens barn åligger ersättningsskyldigheten båda makarna. För det fall attsocialhjälp har måst lämnas åt barn under 16 är till följd av att någon som harlagstadgad underhåUsskyldighet mot barnet försummat att utge bidrag enligt dom eUeravtal föreskrivs särskilt i 36 § tredje stycket att den av föräldrarna elleradoptivföräldrarna som inte försummat sin underhållsskyldighet inte ärersättningsskyldig. Enligt 18 §förordningen (1956: 629) om erkända arbetslöshetskassor kan ersättning vidarbetslöshet utgå i form av daghjälp och familjetillägg. En form avfamiljetillägg är barntillägg. Detta utgår enligt 19 § tiU medlem som själv harbarn, adoptivbarn eller fosterbarn eller vars make har barn i tidigare gifteeller utom äktenskap eller adoptivbarn, under förutsättning att barnet ärunder och kyrkobokfört hos medlemmen. Till medlem som ärunderhållsskyldig mot eget eller makes barn eller adoptivbarn ochsom på föreskrivet sätt styrker att underhållsskyldigheten fullgörs utgår barntUläggäven om barnet inte är kyrkobokfört hos honom. Om medlemmar som sammanbor ärarbetslösa och berättigade tUl barntillägg för samma barn skallenligt 19 § andra stycket tillägg utgå endast till fadern (adoptivfadern,fosterfadern), om han är en av de berättigade, och annars endast till modern (adoptivmodem,fostermodern). Enligt 7 § c allmännatjänstepliktslagen (1959: 83) skall bestämmelserna i 5 och 6 §§ omarbetsförmedlingstvång inte gälla, om parterna i anställningsförhållandet ärmakar eller om ena parten eller hans make är den andra partens avkomling elleradoptiv-, styv- eller fosterbarn eller dess avkomling eller syskon,halvsyskon, adoptiv- eller fostersyskon. Bestämmelsen har övertagits från lagen(1939: 934) om tjänsteplikt där dock undantaget för make anställd hos andremaken inte fanns med. Enligt förarbetena (prop. 1939: 92 s. 85) skullesläktundantaget omfatta fall där parterna var släkt med varandra i rätt upp-eller nedstigande led eller syskon. Med släktskap skulle likställas halvsläkt,förhållandet styvföräldrarstyvbarn, adoptivförhållande samt fosterbarnsförhållande, Barnavårdslagens(1960: 97) regler om föräldrar gäller även adoptant. I 97 § föreskrivs nämligenatt i fråga om adoptivbarn vad somsägs i lagen om föräldrar skall gälla adoptant eller, om make har adopteratandre makens barn, båda makarna. Brott mot lagen (1960: 729) omupphovsrätt tiU litterära och konstnärliga verk får enligt 59 § första stycketåtalas av allmän åklagare endast om det har angivits till åtal av målsägande.Enligt andra stycket får efterlevande make, skyldeman i rätt upp- ellernedstigande led eller syskon eller den som på grund av adoption står imotsvarande förhållande till upphovsmannen alltid beivra vissa i lagrummetangivna brott mot lagen. Enligt 1 § lagen (1962: 512) omindrivning i av underhåUsbidrag, fastställda i , ,eller , skall lagakraftvunnen dom, administrativ myndighets besluteller skriftlig förbindelse, varigenom i , , eller Norgenågon har förpliktats eller utfäst sig att utge underhållsbidrag till bl. a.barn i äktenskap, barn utom äktenskap, styvbarn eller adoptivbarn och som kanverkställas i den stat där domen eller beslutet meddelades eller förbindelsen ingicks,på begäran verkställas här i landet i enlighet med lagensföreskrifter. Lagen har tUlkommit i anledning av en mellan , ,, och sluten konvention angåendeindrivning av underhållsbidrag. Enligt 2 § första stycket lagen(1964: 47) om krigshjälp utgår krigshjälp bl. a. tUl den som på grund avkrigsskada, utrymning eller andra med krig eller krigsfara sammanhängandeförhållanden saknar tillgängliga medel till sitt livsuppehälle eller tUlerforderlig vård och vars hjälpbehov inte tillgodoses på annat sätt. EnUgt 9 §andra stycket kan ersättningsskyldighet för utgiven krigshjälp åläggasunderhållsskyldig, om krigshjälpen har utgivits tUl hans make eller till hansbarn eller adoptivbarn för tillgodoseende av hjälpbehov vilket inteskulle ha förelegat om han fullgjort sin underhållsskyldighet. 2.1.26 Tillkommer vårdnadom barn endast en av föräldrarna eller står barnet inte under föräldrarnasvårdnad utgår under de förutsättningar som anges i lagen (1964: 143) ombidragsförskott sådant förskott av allmänna medel till barnet i förhållandetill far eller mor som inte har vårdnaden om barnet. I fråga om adoptivbarnavses enligt 1 § fjärde stycket med barnets föräldrar adoptanten. Är barnetadopterat av makar eller har make adopterat andre makens barn, anses barnetvara makarnas gemensamma. 2.1.27.Enligt studiehjälpsreglementet (1964: 402) utgår bl. a. till studerande som ärunder studiehjälp i form av studiebidrag jämte vissa tillägg, bl. a. resetUlägg,inkomstprövat tillägg och behovsprövat tillägg. De båda senare tilläggen utgårefter prövning och med hänsyn tagen till den studerandes och, om han ej ärgift, hans föräldrars ekonomi. Regeln om att hänsyn skall tas tillföräldrarnas ekonomi gäller också i fråga om studiehjälp som utgår i form av studielån,om den studerande är och ej är gift. Vad i reglementet ärföreskrivet om föräldrar skall enligt 26 §, när fråga är om fosterbarn elleradoptivbarn, i stället gälla fosterföräldrarna resp. adoptivföräldrarna. Lagen (1966:680) om ändring av vissa underhåUsbidrag är enligt 1 § första stycket tUlämpligpå bidrag som till fullgörande av lagstadgad underhållsskyldighet skall utgestill make, förutvarande make, barn, adoptivbarn, makes barn, makes adoptivbarn,far, mor eller adoptant. Enligt 1 §första stycket rennäringslagen (1971: 437) tillkommer renskötselrätt den somär av samisk härkomst, om hans far eller mor eller någon av hans mor- eUer farföräldrarhaft renskötsel som stadigvarande yrke. I andra stycket föreskrivs, attadoptivbarns och dess barns rätt tUl renskötsel skall bedömas efter adoptantenshärkomst samt dennes och hans föräldrars befattning med renskötsel. Adoptivbarnär således helt jämställt med adoptantens eget barn. 2.2 Lagregler med specialbestämmelser för adoptivförhållandensom inte helt jämställer släktskap på grund av adoption med biologisk släktskap Den nya jordabalken, som träder i kraft den 1januari 1972, innehåller i 9 kap. allmänna bestämmelser om arrendatorsbesittningsskydd vid jordbruksarrende. I 9 kap. 8 § uppräknas de situationerdär besittningsskyddet kan brytas. En sådan situation är enligt första stycket3 att jordägaren gör sannolikt att han själv, hans make eller avkomUng eUerhans adoptivbarn eller dess avkomling skall bruka arrendestället. Som framgårav lagtexten är släktskap på grund av adoption inte helt jämstäUd medmotsvarande biologiska släktskap. Lagrummet omfattar t. ex. inte adoptivbarn tUljordägarens avkomling och inte heller adoptivbarn till hans adoptivbarn. I förarbetena tUl jordabalken diskuteras inte närmareomfånget av den krets av anhöriga till jordägaren vars medlemmar genom självinträdekan bryta arrendatorns besittningsskydd. Kretsen av anhöriga överensstämmer medvad som gällde enligt reglerna om optionsrätt vid s. k. sociala arrenden enligtlagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt tUl fast egendom (SOU 1968: 57 s, 392, prop,1970: 20 s, B 862 och 863), Dessa regler infördes genom lagändring (SFS1943: 883). arrendeutredning hade i sitt betänkande (SOU 1936: 38) medförslag till lag om ändring i vissa delar av nyttjanderättslagen m. m. föreslagitatt endast självinträde av jordägaren skulle bryta optionsrätten.Departementschefen anförde emellertid att detsamma borde gälla vid inträde avjordägaren närskyld person, nämligen jordägarens make, barn eller adoptivbarneller bröstarvinge till någon av dessa. På förslag av lagrådet utbyttes ordetbröstarvinge mot avkomUng (prop. 1943: 346 s, 47, 63 och 197), 2.2.2, Lagen (1957: 390) omfiskearrenden innehåUer i den lydelse som träder i kraft (SFS 1970: 1018) bestämmelser om besittningsskydd motsvarande vad som enligtjordabalken gäller för jordbruksarrende, I 5 § första stycket 3 anges sålundasom en besittningsskyddsbrytande grund att fastighetens ägare gör sannoliktatt han själv, hans make eUer avkomling eller hans adoptivbarn eller dess avkomlingskall bruka fisket, 2.2.3, EnUgt 1 § första stycket lagen(1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom ellergruva eller aktier i vissa bolag får utländsk medborgare inte utan tillståndför varje särskUt fall förvärva fast egendom här i landet.