prop · FU03117 · 1971-12-31 00:00:00 — exempel härpå är anslulning till senare års OECD-överenskommelserom begränsning av del statiiga slödel av varvens kreditgivning vid export avfartyg. Densenaste OECD-överenskommelsen innebär all minimiränlan höjts från6 lill 7,5 o/o vid exportförsäljning för kontrakt som tecknas efler den 1januari 1971. innebär att räntan bättre anpassats till detinternationella kreditmarknadslägel. Sedan varvens finansieringsförhållandensenast behandlades av har även andra betydelsefulla förändringarskett. Som jag redan nämnt har räntorna på den internationella kreditmarknadengått ned avsevärt. ParaUellt härmed har belalningsvUlkoren blivit betydligtgynnsammare för varven, vilket bl. a. tagit sig ullryck i höjda konlantandelar,kortare kredittider, ökad frekvens av konlanlkonlrakl saml återinförande av kontraktmed glidskalor, som ger varven viss kompensation för kostnadsstegringar framtill leveranstidpunkten. I finansiellt hänseende har sålunda varvens situationförbättrats. Del är då befogal alt fråga sig i vad mån det fortfarande ärmotiverat att lämna statliga farlygskredilgarantier. Eflerde tidigare relaterade överläggningarna med representanter för varvsindustrinrörande ökad varvssamverkan, varvid även finansieringsfrågorna behandlats, harjag funnit att statliga farlygskredilgarantier bör finnas tillgängligaytterligare elt anlal år. För delta lalar bl. a. alt kredilvUlkoren fortfarandeär utomordentligt vikliga som konkurrensmedel och alt varvens finansiellastyrka försvagats under 1960-lalet. Jag viU emeUertid erinra om alt i prop.1970: 82 särskild vikt lades vid all ett statiigt slöd lill varvsindustrin inlefick ge incUamenl lill kapacitelsulvidgande investeringar och inle heller medföraen minskning av varvens intresse för slmklurralionaliserande ålgärder, 1. ex.i form av ell vidgat samarbete. Risken för en sådan utveckling anser jag haminskat i och med tillkomsten av det konsortialavtal rörande varvssamverkanför vilket jag redogjort. De av godkända riktlinjerna förden statliga varvspolitiken bör vara vägledande vid överväganden om garanlisyslemetsframtida omfattning och utformning. Jagkommer i det följande att föreslå vissa modifieringar av garanti-systemet.Dessförinnan redogörs för del nuvarande systemets utformning och tillämpningsamt vissa förslag lill förändringar som framförls av bl. Efterbemyndigande äv fördelar Kungl. Maj:t garanlibe-loppet på de enskildavarven efler hörande av dessa. Inom ramen för resp. varvs garanlilUldelningbeviljar fullmäktige i riksgäldskonlorel garantier för refinansieringslån, somavser nybyggnadskonlrakl vilka tecknatsföre utgången av visst angivet år. Garantiålagandel kan avse obligationslåneller lån från bank eller annan av riksgäldskonlorel godkänd kreditgivare. Förlämnad kreditgaranti skall varvet ställa säkerhet, som godkänns av fullmäktige.EnUgl tillämpad praxis skall ifrågavarande säkerheter hänföra sig lill fartyg enliglkontrakt som tecknats inom den aktuella lidsperioden. Svensk kreditinrättningskall förvalla lånet under bankmässiga former, förvara ställda säkerheter samlbeakta statens intresse såsom garantigivare. Ianslulning lill behandling av prop. 1970: 82 framfördes i vissamotioner (I: 1157, II: 1358,1: 1159, II: 1357)förslag om all ersälta det nuvarande garanlisyslemel med fasta ramgaranlier förviss lid. beslöt atl ge Kungl. Maj:t till känna vad slalsulskollelanfört i denna del (SU 1970: 113, rskr 1970: 307 och 1970: 327). Utskottet fanndet svårt atl överblicka konsekvenserna av del av motionärerna förordade ramsyslemelmen ansåg all fördelar möjligen kunde vinnas genom en översyn avnuvarande tiUämpningsföreskrifter. har i en skrivelse lUl Kungl.Maj:t hemslälll om vissa ändringar i gällande bestämmelser om farlygskredilgarantier.Föreningen konstaterar all kreditgarantier f. n. inte kan användas i de falldär refinansieringen av fartygskrediter sker genom all farlygsbesläUare larupp lån för vilket varvet ikläder sig borgensansvar. Föreningen yrkar alt fartygskreditgarantierskall kunna meddelas även vid refinansiering direkt mellan bank och rederi refinansiering mellan rederi och "exempelvis något finansieringsbolag,helt eller delvis ägt av ifrågavarande varv". FuUmäktigei riksgäldskonloret har yttrat sig över riksdagensuttalande och varvsindustriföreningens skrivelse. Fullmäktige konstaterarinledningsvis all nuvarande garantier i praktiken har kommit all i vissaavseenden motsvara del av motionärerna förordade ramsyslemel. Således medgerfullmäktige i vissa fall all en garanli som "friställs" genomåterbetalning av lån kan revolveras, dvs. utnyttjas som säkerhet för nyupplåning. Så sker bl. a. vid viss kortfristig upplåning. Fullmäktigesäger vidare all ell syslem med generella garantiramar kan ge vissa fördelar.Ett sådant syslem bör sålunda vara ägnat alt underlätta varvens långsikligaplanering, vUkel främst hänger samman med atl statens förpliktelser därvidförutsätts bli mer omfattande än enligl del nuvarande systemet. FuUmäktigekonstaterar emellerlid alt det är svårt atl överblicka konsekvenserna av enövergång lill elt ram-syslem. skrivelse avstyrker fuUmäktige förslaget all beviljagaranti för lån, som las upp av fartygsbeställare. Fullmäktige anser atl förslagelknappast torde slå i överensstämmelse medprinciperna för del nuvarande varvsstödel. Vidare skulle handläggningen av garanliärendensannolikt bli avsevärt mer komplicerad än f. n. Fullmäktige är däremot positiv lilltanken på atl bevilja garantier vid refinansiering via särskildafinansieringsbolag, helt eller delvis ägda av varven. En nödvändig förutsättningför förslagels genomförande är dock atl trygghet skapas för alt upplånade medelanvänds för avsett ändamål. Modifieringav det nuvarande fartygskreditgarantisystemet Dennuvarande utformningen och tillämpningen av systemet med statliga farlygskredilgarantierär i flertalet avseenden effektiv och administrativt smidig. finnsdel emellerlid behov av preciseringar och förbättringar. från varvens synpunkthar systemets nuvarande tillämpning haft en väsentlig nackdel, nämligen attbeslut om tilldelning av garanlibelopp faltals långt in på det kalenderårgarantierna avsett saml endasl om-faltal ell eller . Detla har försvåratvarvens planering. Flertalet större svenska industriförelag arbetar meden planering som omfattar , vilket torde vara en minimitid förvarvsindustrin med tanke på den långa produktionsperioden. är detmyckel svårt atl beräkna garanlibehovet för kontraktering framåt.Denna varierar nämligen avsevärt från ell år lill nästa bl. a. genom all fraklmarknadernapräglas av kraftigare fluktuationer än flertalet andra marknader. Förall lösa detta problem förordar jag all garantierna knyts tUl leveranser istället för till order saml all beviljar en femårig garantiram, inomvilken Kungl. Maj:l äger fördela garantibelopp på resp. år ochvarv. Genom alt knyta garantierna till leveranser kan rambeloppel faststäUas pågrundval av beräknad och önskvärd produktionskapacitet samlbehövlig marginal för framtida förändringar i priser, betalningsviUkor och pro-duktsammansättning.När Kungl. Maj:l fastställer varje års garantibelopp, är försäljningsviUkorenkända data vartill vederbörlig hänsyn kan las. Genom tiUämpning av etl sådanigarantisystem kan man undvika all stödet får inte önskade effekter påvarvsindustrins kapacitet och försäljningsvillkor. får varvenförbättrade planeringsmöjligheter. Detnuvarande garantisystemet har befunnits ha ytterligare en svaghet. Genomgarantiernas bindning lill konlraktslidpunkten har s. k. förskotts växlarkommit all användas i betydande omfattning (f. n. övei 600 milj. kr. av dentotala mängden förskoltsväxlar på ca 1 000 mUj. som säkerhet för denstatliga garantin. Med förskoltsväxlar avses de växelförbindelserfrån redare till varv, vilka tillsammans med konlant-likvider används sombetalning för konlraklerade men ej levererade fartyg. Garantierna kanhärigenom ha kommit all underlätta anskaffning av allmänt rörelsekapital och inleendasl utgjort ell slöd vid refinansiering av farlygskrediler. Skäl finns attmedge användning av förskoltsväxlar med stalsgaranli i viss utsträckning förall underlätta finansiering av fartyg under byggnad. Jag finner det emellertid önsvärtalt klarare regler skapas på della område. Riksdagenbör nu föreslås besluta om en garantiram för varvsindustrin för åren 19721976.I 1972 års slatsverksproposition bör därefter föreslås en garantiram för åren19731977. Härigenom skapas en rullande femårsplan för de statliga farlygskredilgarantier,som ställs lill varvens förfogande. Inyssnämnda riksdagsmotioner har föreslagils alt de statligafartygs-kreditgarantierna skall utformas som fasta ramgaranlier. Begreppetram-garanti kan emellerlid ges olika innebörd. En generell garanli för ell varvriskerar all komma i strid med OECD-överenskommelsen rörande varvensexportkrediter och måste därför reserveras för extrema fall, exempelvisrekonstruktioner. De av mig föreslagna förändringarna av garanlisyslemel torde emellerlidi huvudsak tillgodose motionärernas önskemål. Jagdelar varsindustriföreningens och fullmäktiges i riksgäldskontorel uppfattningatl vissa fördelar kan vara förenade med alt farlygskredilgarantier även fåranvändas vid refinansiering av farlygskrediler via särskilda, av varv helteller delvis ägda finansieringsbolag. Maj:t bör ges möjlighet alt bevUjatillstånd liU sådan finansiering efler särskild prövning och efter hörande av riksgäldskonlorel.Vägledande bör vara de synpunkter som framförls av riksgäldsfullmäklige i desstidigare nämnda yttrande. Attutnyttja fartygskreditgarantier för lån som las upp av fartygsbeställareskulle onekligen öka flexibUilelen i varvens finansieringsmöjligheter. Närmareundersökningar har givit vid handen all de av fullmäktige i riksgäldskonlorelpåtalade nackdelarna med varvsinduslriföreningens förslag kari elimineras. Jagförordar därför alt den av varvsindustriföreningen föreslagna möjlighetenskapas. Härvid bör som förutsättning gälla dels all garantin används som eflerborgeni fall då fartygsbeställaren finansierar kontantbetalning överstigande 20 o/oav konlraklsvärdet med lån för vilket varvet tecknat borgen, dels atl samma säkerheterställs för lånet som i det fall varvet självt skulle ha ombesörjt refinansieringensaml all dessa säkerheter förvallas av svensk kreditinrättning i samma ordning.Uppfylls dessa förutsättningar bör fullgod kontroll kunna erhållas över ävendenna kreditgivning. Somjag har framhållit bör klarare regler skapas beträffande användningenav förskoltsväxlar som säkerhet för statlig fartygskredU- o. m. år 1972bör sådana förskoltsväxlar få användas som hänför sig tUlkontrakt för fartyg vilka beräknas bli levererade inom högst elt år. Härigenomerhålls en klar anknytning'tUl fartyg under byggnad. Andra för fartygskredilgaranliernapantförskrivna växlar än ovannämnda bör vara helt avvecklade den 1 januari1973 med möjlighet för Kungl. Maj:t att förlänga övergångstiden till den 1januari 1975 när särskUda skäl talar härför. För andra säkerheter änförskottsväxlar, som används vid finansiering av fartyg under byggnad och somav fullmäktige i riksgäldskontorel bedöms som betryggande, bör motsvarande reglergälla. På lång sikt bör målet vara att varven anskaffar det rörelsekapital somkrävs för fartyg under byggnad utan anlitande av farlygskredilgarantier. Iblandkan löptiden för etl varvs refinansieringslån med slalUg garanli vara kortareän löptiden på varvels kredit till rederiet för levererat fartyg vari inteckninglagils i anspråk som säkerhet. Jag föreslår all garantin i sådana fall fårutnyttjas för fömyad upplåning till ett belopp som motsvarar köparensåterstående skuld till varvet för fartyget i fråga för det nyalånels upplagande. Statenhar genom fartygskredilgaranlierna iklätt sig etl omfattande betalningsansvarför varven vUket motiverar alt statsmakterna får viss insyn i varvensekonomiska förhållanden. Etl ianspråktagande av garantier bör därför kunnagöras avhängigt av all en av fuUmäktige i riksgäldskontorel anvisad revisorerhåller förelagels medgivande alt lUl chefen för industridepartementet ochfullmäktige i riksgäldskonlorel lämna uppgifter om förhållanden av betydelseför bedömning av risker förenade med den statliga garantigivningen. Den härföreslagna insynsmöjligheten bör ulnylljas beträffande samtliga slorvarv. Eflerde av mig föreslagna modifieringarna bör det statliga fartygskreditgarantisystemetvara utformat på följande sätt. Kungl.Maj:t föreslår alt varvsindustrin bör bevUjas en garantiram förleveranser . Ramens storlek beräknas på grundval avuppgifter från varven om förhåUanden, som är av vikt för all bedömautvecklingen . Det ökade samarbete mellan varven, som jagtidigare redogjort för, är härvidlag av väsentlig betydelse. Ramen bör varatillräckligt stor för atl utrymme skall finnas för de förändringar ibetalningsvillkor m. m. som kan inträffa . Del faktiska ianspråktagandetav garantier kan således normall visa sig bli mindre är rambeloppet. Inomramen fastställer Kungl. Maj:t årsvis ett garantibelopp för varvsindustrin. Vidfastställande av garanlibelopp och garantivillkor är Kungl. Maj:t självfalletbunden av de begränsningar som stadgas i inlernalionella överenskommelser påområdet. Beträffandestorvarven sammantagna sker fastställandet efler förslag frånden enligt tidigare nämnda konsortialavtal bildade styrande kommittén.Förslaget bör åtföljas av nödvändigt beslutsunderlag beträffandeprisutveckling, kontraktsvillkor, investeringar etc. Vidare bör redovisninglämnas för hur föregående års garantibelopp ianspråktagils saml för ställdasäkerheter för utestående statsgaranterade lån. Vid fastställande av garanlibeloppetbör tillses alt varvens intresse för konlanl-kontrakt och höga konlantandelarvid kredilkonlrakl upprätthålls. Kungl.Maj:t fastställer även de årliga garanlibeloppens fördelning mellan de olikavarven. Beträffande de samarbetande storvarven bör förslag om fördelning lämnasav styrande kommittén. Förandra varv än de som omfattas av konsortialavtalel fastställer Kungl. Maj:t årUgensåväl garanlibeloppet som dess fördelning efler förslag från varvsinduslriföreningen. Sådanatidigare beslutade garantier, som hänför sig tUl leveranser under åren19721976 och som inle tagits i anspråk vid utgången av , bör upphöravid sistnämnda lidpunkt. Vid övergången från det gamla lUl del nya granlisyslemelbör beträffande fördelningen gälla att inget varv för order tagna före år 1972skall komma i ett sämre läge . Sedandet årliga beloppet för de statliga kreditgarantierna fastställts bör delfortsatta lUlvägagångssätlet för ianspråktagande av garantierna vara del sammasom f. n. a. all garantierna bevUjas av fullmäktige i riksgäldskonlorel,alt fullmäktige därvid undersöker såväl långivaren som ställda säkerheter samlall lån och säkerheter därefter bevakas av svenskt kreditinstitut. Del innebärvidare all garantierna som regel bör användas för andrapriorilelslån och börkunna utställas i utländsk valuta. Vidden årliga tilldelningen av fartygskreditgarantier bör stödet i enlighet med deav godkända riktlinjerna utformas så alt garantigivningeninle tUlåts medverka till en ökning av den totala produktionsvolymen inomvarvsindustrin. Härvid undantar jag ralionaliseringsinvesleringar. De svenskastorvarven är internationellt sett tekniskt myckel framstående och bör hamöjligheter all genom bl. a. teknisk utveckling, produklspecialisering ochmarknadsanpassning stärka sin konkurtenskrafl. För alt uppnå detta krävs ökadsamverkan mellan storvarven. Del konsortialavtal jag redogjort förbör därför bedömas som en positiv åtgärd vid ställningslagande lill hur stortbetalningsansvar för varvsindustrin staten bör la på sig. All trots nämndaförhållanden en påtaglig expansion av produktionskapaciteten inomvarvsindustrin bör undvikas hänger främst samman med alt lönsamhelsulsiklernaför varvsindustrin i förhållande till andra branscher inle motiverar deytterligare stora kapitalinsatser som en ökad fartygsproduklion, framför allt lillföljd av den omfattande kreditgivningen, skulle kräva. Varven har för mig redovisat bl. a. sannolikaleveransvärden . Härvid har hänsyn lagils tillberäknade framlida priser. På grundval av detla material, långtidsutredningensbedömningar och en bedömning av lämplig marginal för länkbara framtidaförändringar i betalningsvillkoren m. m. vill jag förorda alt förleveranser beviljar en statiig far-lygskreditgarantirampå 3 500 milj. kr. Med ledning av de fyra stor-varens andel av den totalasvenska varvsproduklionen lorde deras andel av denna garantiram kunna beräknas3 200 ä 3 400 milj. kr. Under åberopande av vad jag sålunda anfört hemsläller jagalt Kungl. Maj:l föreslår all på de villkor och enligl de grunderjag angivit i del föregående 1) till Lån tillAB på tUläggsstat till riksstaten för /71 på kapilalbudgetenunder fonden för låneunderstöd anvisa etl investeringsanslag av , 2) lUlKapitaltillskott till för teckning av aktier i på lilläggsslat III lill riksstalen för / 71 påkapitalbudgeten under fonden för statens aktier anvisa ell investeringsanslagav , 3) godkänna altstaten förvärvar de aktier i , som tillhör , samt överlåter dem till , 4) till för vissa räntekostnader på lill-läggsslal III till riksslatenför /71 anvisa etl reservationsanslag av , 5) bemyndiga fullmäktigei att ikläda staten dels garantier lill svensk varvsindustri till ellsammanlagt belopp av högst 3 . avseende kreditgivning ianslutning lill produktion av fartyg lill 1976, dels garanli för elt obligationslån på , somAB Gölaverken avses emillera, dels borgen, solidariskt med och RederiAB Salénia gemensamt, för lån tUl AB Gölaverken på . Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen all lillriksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga tiU della protokollutvisar. Skrivelse till Statsrådet och chefen förindustridepartementet 39 Bakgrunden till rekonstruktionsförslaget 40 Kommissionensdirektiv samt övriga riktlinjer för dess arbete 40 Läget vidkommissionens lillsällande 41 Kommissionens överenskommelse med Gölaverkens större Förutsättningarna för en rekonstruktion 44 Kommissionens ställningstagande tUl nedskrivning av Huvuddragen i rekonslmklionsförslaget 51 Villkor för genomförande av rekonstruktionen 53 Regeringskommunikéav den 24.2.1971 saml industriminister uttalande Utfästelse av Gölaverkensstörsta beställare av den 23.2.1971 Kommissionensbrev av den till Kommissionensöverväganden vad gäller beräkningen av Gölaverkens kapitalbehov m. utförd av Price Walerhouse & Co., 14.4.197P Kommissionensöverväganden vad avser värdet av Gölaverkens aktier Preliminärutfästelse från av den 26.3.1971 samt skrivelser av den 16.4.197 P Bilagorna har uteslutits här. Dessa handlingar är hemligstämplade jämlikt § 21sekretesslagen. Till Statsrådet och chefen för industridepartementet Genombeslut bemyndigade Kungl. Maj:l chefen förindustridepartementet all tillkalla en kommission med högst åtta ledamöter,varav en ordförande, med uppdrag alt undersöka fömtsättningarna och formernaför en rekonstruktion av AB Gölaverken samt att framläggaav undersökningen föranledda förslag. Medstöd av detta bemyndigande tUlkallades såsom ledamöter ikommissionen riksbankschefen , tiUika dess ordförande, tekniskedirektören , Nordsljernan, advokat ,direktör , , f. d. kommunalrådet ,ordföranden i fackliga centralorganisation ochdirektören , . Kommissionenhar antagit namnet varvskommission. Sekreterareåt kommissionen har varit teknologie licentiaten ; somjuridisk expert har tjänstgjort hovrättsassessorn Per Jermsten. 1971års varvskommission får härmed avlämna sin rapport med förslag tUlrekonstruktion av . Kommissionens arbete är därmed avslutat.Stockholm den 30 aprU 1971 Kommissionensdirektiv samt övriga riktlinjer för dess arbete BakgrundenlUl kommissionens tiUsätlande samt direktiven och förutsättningarna för dessarbete angavs i första hand i en regeringskommuniké av den 24 febmari 1971: "Regeringenhar nu informerats om storleken av det kapilallUlskolt som erfordras för alt ABGötaverkens finansiella svårigheter skall kunna övervinnas och om deförhandlingar med olika intressenter som hittiUs förts i avsikt all tryggaförelagets fortbestånd. För alt påskynda förhandlingarna och skapa klarhet iförutsättningarna och formerna för en rekonslmklion av förelaget har regeringenbeslutat lillsalla en särskild kommission..." Iregeringskommunikén konstateras vidare: "Enfömtsättning för statens medverkan måste vara att den leder lill en effektivoch hållbar lösning av förelagels problem och alt denna lösningutformas så att också de inlressenlgmpper som är ekonomiskt beroende av denlämnar sina bidrag... Kommissionen kommer att håUa kontakt med företrädare förde anställda." Iett uttalande av industriminister orsaken tiU atl regeringen beslutat tUlsätta kommissionen: "Regeringensbeslut atl tUlsätta en särskUd kommission för atl lägga fram förslag rörande Gölaverkensframtid skall ses mot bakgmnd av det ansvar som staten har för sysselsättningenoch för en viktig industribransch. Något statligt ansvar föreliggersjälvfallet inte mot ett förelag som sådant eller dess ägare." Hanfömtskickade vidare att en genomgripande sanering och re-konstmktion avföretaget: "... bl. a. måste innefatta en mycket kraftig nedsättning av denuvarande aktiernas värde." Industriministernpåpekade slutligen atl Gölaverkens problem inte är av en sådan art att deskulle ha kunnat lösas genom generella räntesubventioner tUl varven. Hanhänvisade till all vårriksdagen 1970 på regeringens förslag avvisade tanken pågenerella räntesubventioner och i stället föreslog selektiva stödåtgärder såutformade atl de främjar varvsindustrins strukturanpassning ochkonkurrenskraft. betonades värdet av ökad samverkan ochkoncentration: "Denav regeringen tillsatta kommissionen har all ulgå härifrån i sitt arbete. a. att den skall hålla kontakt med och i sina förslag beakta denpågående förhandlingen under industridepartementets ledning i syfte attåstadkomma en närmare varvssamverkan." Regeringskommunikén och industriminister återf inns i Maga i. Kommissionen vUl understryka att den såtillvida ansett sigarbeta helt förutsättningslöst alt en likvidation av Gölaverken eller konkurs inlekunde a priori uteslutas. Kommissionen har uppfatlat sin uppgift så alt den, som etl första steg, skuUe undersöka om förutsättningarför en rekonstruktion av förelåg, samt att, omsådana förutsättningar enligl kommissionens mening var vid handen, genom egnaöverväganden och förhandlingar söka utarbeta etl förslag tUl rekonstruktion av Gölaverken. Mera konkret innebär della: att kommissionen ansett del vara sin primära uppgift altgenom underhandlingar och diskussioner med förelagels intressenter dels möjliggöraen allsidig analys av förelagels problem och förutsättningar innefattande enså långt möjligt ostörd verksamhet vid företaget så länge kommissionensrekonstruktionsarbete fortgick, dels, och som elt andra steg, ange formernaför och innehållet i en finansiell rekonstruktion av företaget att kommissionendäremot menar alt det inle har varit dess uppgift att initiera eller ens geförslag lill sådana ålgärder vilka uteslulande berör förelaget och dessskötsel, men som kan komma alt vara ell nödvändigt led i en slutgiltigtgenomförd rekonstruktion; exempelvis vad gäller eventuell avyttring av vissarörelsegrenar, reduktion av antalet anställda, förändring av förelagsledningenetc. att kommissionen, som den arbetat, således inlei något avseende intervenerat i eller, påtagit sig ansvaret för den löpandeskötseln av företaget. I övrigt bör noteras: att med "" . avses i rapporten . "Företagetkoncernen" i betydelsen . Läget vid kommissionens tillsättande I två väsentliga avseenden hade förulsätlningartillskapats för en positiv lösnuig av Gölaverken-krisen redan innankommissionen påbörjade sitt arbete. För del första hade eflerunderhandlingar mellan representanter för Gölaverkens 15 största kunder och industride-