prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Är 1969gick 79 '>/o av exporten av bearbetade TEKO-varor tUl EFTA-länder ochbara 10 »/o till EEC-området. De här refererade utvecklingstendensernaför efterfrågan och utrikeshandel har under tioårsperioden 19591969resulterat i en ökning av den samlade svenska TEKO-produktionenmed 28 "/o. Denna siffra ligger, som framgår av följande sammanställning,långt under genomsnittet för dert svenska industrin . (1959 = 100) Hela den svenska industrin ProduktionsulveckUngenhar varit svagast inom bomulls- och ylleindustrierna i den senare sektorn noteras produktionsminskningar och mestexpansiv inom konfektions- och trikåindustrierna. Samma produktområden somhaft snabb konsumlionsökning visar den mest positiva produktionsutvecklingen. Utredningen konstaterar all produktiviteten inom den svenskaTEKO-industrin på del hela tagel utvecklat sig gynnsamt jämfört medindustrigenomsnittet. I flera delbranscher framstår de svenska företagen vid eninternationell jämförelse som rationellt organiserade. Utredningen slåremellertid fast alt detta positiva resultat av jämförelsen endastkommer fram om produktionsvolym och produk-tionssammansätlning betraktas somgivna. Resultatet blir ell annat om jämförelse sker med den produktivitet somvissa utländska företag uppnår genom atl deras hemmamarknad medger enväsentligt större produktionsvolym och en hårdare funklionsspecialisering. Hosmånga svenska företag måste en förhållandevis liten produktionsvolym bära storakostnader för administtation, produktutveckling, marknadsbearbetning o. dyl.Delta framgår bl. a. av en omfattande delundersökning som utredningen gjort avden svenska tyngre konfeklionsinduslrin. Effekterna på sysselsättningen av den svaga produktionsutvecklingen och den relativt snabbaproduklivilelslUlväxten har varit omfattande. Antalet sysselsatta inomTEKO-industtierna kulminerade 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 27 ibörjan av , då branschen totalt sysselsatte ca 115 000 personer.Under 1950-talel sjönk antalet anställda snabbi inom textilindustrin,huvudsakligen i ylle- och bomullssektorerna. Konfeklionsindu-strinssysselsättning var däremot relativt oförändrad. har sysselsättningenfortsatt all minska i snabb takt i textilindustrin. har även antaletanställda i konfektionsindustrin börjatminska kraftigt. Sysselsältningsminskningen i TEKO-industrierna uppgicksammanlagt under 1950- och 1960-lalen till 2 o/o och enbart under1960-talel liU 3,4 o/o . Settöver hela perioden 19501968 har förändringarna inneburit att detillverkningsled som ligger närmast konsuraenlen klarat sig bättre än övriga led. Konfektionsindustrin noterar 25 o/q sysselsätlningsminsk-ning och trikåindustrin 30 o/o, medansysselsättningen i yUe- och bomullsindustrierna har reducerats med mellan50 och 60 o/o. Antalet berörda personer är genom branschernas relativa storlekbetydande. Avgången har uppgått tUlsammanlagt 45 000 personer. Andelen äldre arbetstagare har successivtökat från början av 1950-lalel. Inslaget av äldre arbetskraft är särskiltstarkt i fråga om manliga arbetare i textilindustrin. Merän halva den totala nedgången i sysselsättningen sedan 1950-talels början har skett i storstadsområdenaStockholm, , och , vilka tillsammans förlorat igenomsnitt 1 000 TEKO-arbetare . I landets mest koncenlrereradeTEKO-område bibehöllsdäremot en stabil sysselsällningsnivå för TEKO-anställda under sammaperiod. svarar nu för omkring en tredjedel av helaTEKO-industri och betydande delar av den övriga TEKO-industrin återfinns iområden som gränsar lill Borås-regionen.Områdets näringsliv är i övrigl förhållandevis odifferentierat. Vid en internationell jämförelse framstårde svenska T E K O -lönerna somhöga; man kan tala om en särställning efter . Med utgångspunkt frångenomsniltsskUlnaden mellan TEKO-industriernas lönenivå och lönenivån i allsvensk industri kan däremot TEKO-induslrierna karakteriseras som enlåglönebransch. Enligt utredningen innebär denna slutsats en generalisering somlätt blir missvisande. Jämförelser mellan riksgenomsnitt tar inle hänsyn lillall en majoritet av TEKO-arbetarna återfinns i dyrorl tre. Om man för dennadyrort jämför TEKO-lönerna med lönerna i all industri stiger de förras relativaläge. Ar 1968 hade manliga TEKO-arbetare 91 o/o och kvinnliga 96 o/o avlönegenomsnitlet för all industti i denna dyrorlsgrupp. Lokall kan skillnadenvara helt utjämnad. Utredningen framhåller ytterligare att de alternativasysselsättningsmöjligheter som slår lill buds för en betydande del avTEKO-industrins arbetskraft Ugger inom handeln, Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet TEKO-industrierna är inle en låglönebransch jämförda med dessanäringar. Utredningen har slutligen även analyseratresultaten av del för TEKO-industriernas företagsstruktur.Antalet förelagsnedläggningar har under 1960-lalel varit omfattande bådeinom textil- och inom konfektionsinduslrin. Ca 85 textilföretag och 250300konfektionsförelag torde ha lagts ned . harnyetableringen på lexlilområdel varit obetydlig, medan den i konfektionsindustrinvarit mera livlig. Ett utmärkande drag för TEKO-branschen, vilket redovisas iföljande sammanställning, är att minskningen av arbelsslällebeståndet under1960-talel främst gällt de få större enheterna. Antal Förändring 1967 19601967 51 100 101 200 201 500 5011 000 över 1 000 - 2 -16 104 -21 42 -15 17 -13 Av de olikadelsektorema har ylleindustrin visat en avsevärd tillbakagång. fanns i branschenåtta arbetsställen med mer än 500 anställda. Sedan awecklingsoperationerna vidAB Förenade yllefabrikerna (YFA) ochSaxylle-Kilsund AB genomförts, koraraer inte något arbetsställe i dennastorleksordning all slå kvar. Trots att bomullsindustrin krympt snabbiunder 1960-lalet, har den fortfarande en betydande omfattning raed ca 8 000anställda. Fabriksenheterna är ofta av betydande omfattning. Minskningen avantalet större enheter har dock under 1960-talel varit avsevärd på grund av nedläggningaroch fusioner. I trikåindustrin har antaletarbetsställen i storleken 2150 arbetare minskal kraftigt, medan antaletarbetsställen i gruppen 51100 arbetare ökat lika kraftigt. Inom konfektionsindustrin har delgenomsnittliga antalet sysselsatta minskat mer hos de större enheterna än hosde mindre. Konfektionen är i , liksom i andra länder, en bransch där småoch medelstora företag dominerar. har enbetydande internationalisering av de svenska TEKO-industrierna skett i denmeningen alt tillverkningsenheter etablerats utomlands. beräknadessådana utlandsetab-leringar omfatta företag med tillsammans cirka 2 500anställda. har ett avsevärt antal etableringar ägt rumeller plane- Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 29 Del är troligt all enbart dessa nya produktionsenheter kommer allsysselsätta 2 000 arbetare. Nästan alla ullandselableringar inora TEKO-industriernahar gällt konfektionstUlverkning; Utredningen har mot bakgrunden av de nyssrefererade förhållandena sökt bedöma den IroUga utvecklingen för svenskTEKO-industri under del närmaste decenniet. Vad först angår den inhemska konsumtionenfinner utredningen troligt atl denna i lilchet med den samlade privatakonsumtionen får en långsammare utvecklingstakt under 1970-talel än under delföregående decenniet. Man får sålunda räkna med minskad årlig expansionslaktför samtliga tre huvudkonsurationsområ-den, näraligen teknisk textil, hera- ochinredningslextil saml kläder. Inom de två förslnärrmda områdena har emellertidkonsumtionen vuxit snabbi och väntas bibehålla en relativtgynnsam utvecklingstakt. Inom konfektionsområdetbedöms konsumtions-ökningen komraa alt stanna vid 1,52,5 o/o . Enfortsatt ökning för trikå och syntet på bekostnad av vävda tyger ochnaturfibrer samt en frammarsch för lättare och informella kläder på bekostnadav tyngre formella plagg är här alt förutse. Inomdistributionen väntar utredningen, atl framväxten av företag som är inriktadepå massdislribulion kommer atl fortsätta. En central fråga för de svenskaTEKO-företagen blir därför, hur de i olika hänseenden skall organisera sinakontakter i fråga om försäljning och produktutveckling för atl kunna samspelamed distributörernas inköps-och produktutvecklingsorganisation. Utredningenbedömer det inle som troligt alt skillnaderna i lönekostnad mellan ochkonkurrerande länder inom och utom kommer atl utjämnas i väsentlig gradunder . Detta talar för ett fortsatt starkt imporllryck på densvenska TEKO-raarknaden. De svenska TEKO-industrierna har redan i några av deviktigaste delbranscherna förlorat stora delar av basproduktionen avstandardvaror och hänvisats till atl söka producera mindre priskänsliga varor.Utredningen bedömer sannolikheten vara stor för att denna utvecklingfortsätter. I första hand kan man enligt utredningen vänta sig atl importen frånindustriländerna kommer att öka kraftigt. a. skulle en eventuell svenskanslutning lill EEC komma alt medföra skärpt konkurrens från som ärvärldens ledande TEKO-exportör. Vad gäller importen från lågprisländernapekar utredningen på atl även tillverkare i dessa länder börjat förskjutaproduktionen mot mer specialiserade varusortiment. Iraportandelarna kan avdelta skäl komma atl öka även i de högre prisklasserna. Utredningen konstaterar alt del högasvenska lönelägel utgör en belastning även för den svenska TEKO-exporten.Vissa fabrikanter har 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 30 emellertidredan åstadkommit en sådan satsning på produkter med lägre priskänslighet somkännetecknar annan framgångsrik svensk exportindustri. Ett fullföljande avdylika satsningar bör enligt utredningens mening kunna bidra lUl altvidmakthålla TEKO-exportens ökning på en hög nivå. Utredningen bedömer det sommöjligt att med de speciella åtgärder som satts in i exportstimulerande syftebibehålla ungefär samma exportökningslaklsom , dvs. ca 17 "/o . Vid bedömningen av utsikterna för densvenska produktionen konstaterar utredningen att det lillverkningsteknisktknappast finns någon omständighet som gynnar svensk TEKO-industri ikonkurrensen med välorganiserade utländska förelag. Ä andra sidan konsumerasvid stigande realinkomster i ökande utsträckning varor som behöver tillverkas inära kontakt mellan fabrikanter och distributörer. Inom flera betydelsefullavaruområden bör del därför enligt utredningen bli möjligt att vidmakthållaproduktionen och öka den trots del svenska löneläget och priskonkurrensenutifrån. Sammanlagt bedömer utredningen del som realistiskt att räkna med en svag årlig tillväxt på ca 2 o/o för densvenska TEKO-produktionen. Liksom väntas utvecklingenför de olika produktområdena bli oenhetlig. Inora textilindustrin förutses fortsatt expansion i fråga om främst vissaindustrilexlUier och trikå, medan fortsatt produktionsbortfall kanväntas för t. ex. traditionellt vävda beklädnadstextilier.Konfektionsindustrins produktionsökning väntas stanna vid cirka 1 o/o per år.Kraftigt produktionsbortfall i fråga om tyngrekonfektion beräknas här bli kompenserat av ökningar i tUlverkningen avlättare konfektion, främst fritidskläder. Till följd av bl. a. den relativtogynnsamma investeringsutvecklingen inom svensk TEKO-industri under senare århar utredningen för framliden räknai med en något svagare produktivitetsökningän under 1960-lalel. Delta hindrar dock inle att de negativasysselsättningseffekterna måste bli omfattande. Med de bedömningar som gjortsbeträffande utvecklingen på andra punkterfinner utredningen en sysselsättningsminskning av ungefär sammarelativa omfattning som under 1960-talel troligast. Detta skulle innebära ennedgång av del totala antalet anställda i TEKO-sektorn från 70 000 till omkring50 000 personer . I sin kommentar till den redovisadeframlidsbedömningen framhåller utredningensammanfattningsvis, atl TEKO-industriernas svårigheter inte beror påtillfälligheter utan intimt hänger samman med den allmänna ekonomiska utvecklingen i kombination medSveriges konkurrensinrik-lade näringspolitik och liberala handelspolitik.Utredningen finner det mot denna bakgmnd osaimolikl, alt förutsätlningarna förden gjorda framtidsbedömningen i någotväsentiigt avseende skulle förändras. framhålls emellertidatt den omständigheten alt de viktigaste dragen i branschens utveckling gerett lagbundet intryck på intet sätt innebär all de individuella förelagensutveckling måste följa samma mönster. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 31 Deninternalionelll ökande konsumtionen och de växande differentieringskravenutgör enligt utredningen gynnsamma fömtsättlningar, vilka kan utnyttjas av förelag som har en väl underbyggdmarknadsbedömning ochlångsiktsplanering och som dessutom är väl kvalificerade i fråga om övrigaförelagsfunktioner. Den långvariga ochkraftiga krympning som TEKO-industrierna varit utsatta för har emellertid enligtutredningens bedömning skapat ett läge som gör det mindre eller föga sannoliktalt de gynnsamma förutsättningarna skall kunna utnyttjas, om inle vissaåtgärder vidtas för att hjälpa företagen. Utredningen har därför ansett delnödvändigt alt överväga åtgärder för alt underlätta förelagens omställning ochutveckling. Utredningen framhåller atl huvudansvaret för omställning ochanpassning under alla förhållanden måste vila på företagen. Vissa hjälpålgärderär dock samhällsekonomiskt berättigade för atl både stimulera förelagen lUl atlutnyttja förefintiiga möjligheter och underlätta detta utnyttjande. Baserat på den nu redovisadeframlidsbedömningen lägger utredningen fram konkreta förslag lill statligaåtgärder på tre punkter. Av dessa anknyter två direkt lill de nyssnämndabehoven av omställning och utveckling hos förelagen. Sålunda föreslås dels altde av riksdag beslutade export-och utbildningsprogrammen kompletteras med åtgärder för att stimuleralUl slmkturell omvandling på det företagsorganisatoriska planet, dels altmedel ställs till förfogande för atl stöda sådana tekniska forsknings- ochutvecklingsprojekt som kan höja branschens internationella konkurrenskraft. Vid sidan av de här nämndabranschslimulerande åtgärderna föreslår utredningenslutligen, att elt region- och arbetsmarknadspoUtiskt arbete inleds föratt inom TEKO-industriernas kärnoraråde, , mildra effekterna avbranschens stagnerande utveckling och åstadkomma en differentiering avnäringsslmkluren. Omställningsfrämjande åtgärder.Utredningen erinrar om all den i praktiken viktigaste omläggningen av mångaTEKO-företags verksamhet hänger samman med övergången från ren hemmamarknadsförsäljningtUl exporlförsäljning. Projekt, som kommer till stånd med hjälp avexporlprogrammel, aktualiserar emellertid även andra omställningsåtgärder. Ävenoberoende av företagens framträdande i exporlsammanhang kan sådana åtgärdervara önskvärda. Många företag i branschen befinner sig i ensituation, där en total översyn avsamspelet meUan sortimenlspolitik, "funklionspolilik" och produktionär nödvändig. Särskilt kan fömtsättningarna för atl samordna företagetsverksamhet med en annan tillverkare eller distributör behöva undersökas.Utredningen pekar på resultaten av den särskilda un- 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 32 dersökning som gjorts av den svenska tyngrekonfektionsinduslrin. Som framgårav denna undersökning ryramer enbart denna industrigren ett myckel stort antalföretag som måste överväga drastiska förändringar. Bland dessa bör i flera fallfinnas företag, vilkas produktionsutmstning och/eller marknadsorganisationerkompletterar varandra. Utredningen berör i sammanhanget del arbete ifusionsstimulerande syfte som under delsenaste året bedrivits av Investeringsbanken liksom av en särskild kommitté,Konfektionsgruppen, som tillsatts av på förslag av Konfektionsindustriföreningen.Verksamheten har numera avsatt resultat i form av flera förelagsköp ochett par samarbetsgrupper inom konfektionsindustrin. Utredningen konstaterar atlsammanslagningar och samarbetsprojekt kommer atl få väsentligt större utsikteratl förverkligas, om man ger branschen ökade möjligheter tUl hjälp både idiagnosarbetet och då nödvändiga operationer skall verkställas. Utredningen framhållervidare atl behovet av översyn i vissa fall kan behöva inkludera allemalivel all i ordnade former avveckladriften och lägga ned företaget. Genom att detta alternativ övervägs kanfördelar vinnas både från sociala och företagsekonomiska synpunkter. Utredningen föreslår, atl företag ellergrupper av förelag, som är i behov av en översyn av det här näranda slaget mensom saknar egna personella resurser för all genoraföra densarama, undertreårsperioden /721973/74 skall få möjlighet att med statiiga medelutnyttja utomstående expertis förändaraålet. Statliga bidrag bör enligt förslaget ställas till förfogandeunder treårsperioden med sammanlagt 10,5 milj. kr. eller 3,5 milj. kr. per år.En kostnadsram av denna omfattning skulle enligt utredningens beräkningar göradel möjligt att genomföra 10 ä 12 undersökningar , varav 24 av störreomfattning. Utredningen näraner som tänkbara typer avundersökningar rationaliseringsundersökningar, organisationsundersökningar,marknadsundersökningar ochfusionsundersökningar. Beträffande den sistnämnda typen av undersökningframhålls all den kan behöva genoraföras sora en serie delutredningar. Utredningen anseratl den bidragsgivande myndigheten bör granska projekten i alla hänseenden och således även bedöma ora denutoni-stående expertis som föreslås bli inkopplad är lämplig för uppgiften.Myndigheten bör vidare ha rätt atl själv verkställa eller föranstalta omutredningar av länkbara projekt och på gmndval av dessa kartlägga eventuellafördelar av saragående eller andra åtgärder. Enligt förslaget bör bidragsmöjlighetenslå öppen även för sådana företag som har goda resurser och därmed möjligheteralt åstadkomma en kraftfull satsning för egen del. Utredningen framhåller atlbidrag under inga omständigheter bör få användas för att förhindra nedläggningav förelag som saknar utsikter all uppnå en lönsara verksarahet. Föratl möjliggöra genomförandel av sådana omställningsålgärder Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 33 ora vars önskvärdhet de statligt stöddakonsullundersökningarna ger besked föreslår utredningen att statligakreditgarantier av den typ sora ingår i exportprogrararael beviljas . I enlighet härraedföreslår utredningen för /72 en ram för statiiga lånegarantierpå 7,5 railj. Raraen bör därefter årUgen under två budgetår höjas med deltabelopp, så alt den övre gränsen för summan av utestående garantiutfästelserunder /74 blir 22,5 milj. kr. Som ett alternativ nämnerutredningen möjligheten att låta de föreslagna kreditgarantierna administrerasenligt kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditslöd till hemslöjd, hantverkoch småindustri (omtryckt 1968: 354). Om denna linje väljs, föreslårutredningen atl den garantiram som står till förfogande för denna verksamhetvidgas med de nämnda beloppen. Administrationen avbidrags- och garanliverksaraheten bör enligt förslaget liksora i fråga omexporlprogrammel ligga hos kommerskollegium. Utredningen finner enadministrativ hopkoppling med exporlprogrammel önskvärd och föreslår alt dettasker genora atl kollegiets resurser för TEKO-prograraraet förstärks, saratidigtsom anknytning i lämpliga former sker till den verksamhet som t. ex.Investeringsbanken bedriver på området. För de ökade administrationskostnadernavid kommerskollegium föreslår utredningen att ett årligt belopp av 150 000 kr.ställs lill förfogande /721973/74. Stöd till forskning och utveckling.Utredningen konstaterar att TEKO-produktionens främsta kännetecken är atl dessteknik är internationellt väl känd saral till stora delar kopieringsbar ochraöjUg att tillämpa även i länder där arbetskraften har en låg utbildningsnivå.ProduktivitetsskUlnaden mellan svensk industri och industrier i länder raedlägre löner är över stora delar av TEKO-området mindre än skillnaden ilönekostnad. Under sådana omständigheter finner utredningen det viktigt attuppmärksamheten riktas även mot forskning och utveckling. Genora enframgångsrikt bedriven forsknings- och utvecklingsverksamhet kan nya produkteråstadkommas raed större attraktion på marknaderna. Genom forskning ochutveckling kan vidare nya eller starkt förbättrade tillverkningsprocesseråstadkommas, vilka åtminstone temporärt kan minska den svenska industrinskostnadshandikapp. Utredningen har gjort eninventering av nu pågående forsknings- och utbildningsarbete inom TEKO-sektorn.Sammanfattningsvis konstaterar utredningen atl i liksom i andra länderen jämförelsevis låg andel av den samlade branschomsättningen används förforskning och utveckling. Det tekniskt kvalificerade forsknings- ochutvecklingsarbetet äger rum hos ett begränsat antal företag. Det statiiga slödel tillteknisk forskning och utveckling utöver anslag till institutionerna förlextilkemi och för lextilmekanik vid administrerasav styrelsen för teknisk utveckling Prop.1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 34 (STU).Styrelsen kan inom ramen för sina program lämna finansiellt stöd antingen iform av bidrag eller lån till avgränsade forskningsprojekt eller i form avavtalsbundna fleråriga bidrag lill kollekliva tekniska forskningsprograra. Del utgående stödet, som /71enligt styrelsens budget uppgår tUl 1,2 milj. kr., har f. n. i sin helhet disponerats för finansieringen av ettkollektivt lextUlekniskl forskningsprogram inom ramen för elt treårigtavtal mellan styrelsen och Stiftelsen svensk lextilforskning. Programrad ärhuvudsakligen inriktat på problem av grundläggande natur och koncentreras f. n.lill projekt rörande funktion och användning hos textila material ochkonfektions-produkter. Programmet förutsätts i sin helhet bli genomfört vidTextil-forskningsinstitutet. Institutet bedriver därjämte en omfattande provnings-och uppdragsverksamhet. Av dess årsomsättning finansieras f. n. 38 o/o medstatiiga medel. Utredningen fiimer del angelägel alt STUutöver nämnda avtalsbundna stöd får ökad möjlighet atl finansiera förbranschens utveckling värdefullaforskningsprojekt som bedrivs vid forskningsinstitutioner, branschorganisationereller företag och föreslår att ett årligt belopp av 4 mUj. görs disponibeltunder en treårsperiod för detta ändamål utöver de nu utgående anslagen tillkollektiv forsknmg. Utredningen konstaterar, atlforskningsbehoven generellt sett synes vara störst på konfektionsområdel,som konfeklionsseklorn på grund av konfektionens höga löneandel fåttett allt starkare behov av dels produkter som säljs med andra konkurrensmedelän lågt pris, dels processer som väsentligt minskar användningen avarbetskraft. Delta talar enligt utredningen för all uppmärksamheten i hög gradbör riktas mot konfektionen, när forskning och utveckling skall prioriteras påTEKO-området. Utredningen redogör i detta sammanhang för vissa utvecklingsprojekt som inletts i samarbete mellandet lill knutna serviceaktiebolagelMMS-Montex AB och några av de ledandesvenska verkstadsföretagen i syfte atl utveckla ar-betssparandetillverkningsprocesser inom konfeklionsinduslrin. Samarbetet har i ett falllett lill planer på en gemensam modell- och experimentfabrik. Utredningen konstaterar slutiigen atl delför den långsiktiga utvecklingen av forsknings- och utvecklingsverksamheten ärviktigt atl väsentligt fler företag än nu var för sig engagerar sig iutvecklingsarbete. Härför krävs företag med sådana resurser all de kan hållasig med en kvalificerad egen stab för produktutveckling. En av de viktigasteåtgärderna som kan vidtas för att åstadkomma bättre forskning blir därförenligt utredningen atl skapa fler enheter som har för ändaraålet nödvändigapersonal- och andra resurser. Importbegränsande åtgärder.Den hårda konkurrensen på TEKO-området har utlöst importrestriktioner i mångaländer. 1971:1 Bilaga 15 Industridepartementet 35 Utredningenhar i en särskild bUaga redogjort för de restriktioner som under senare årgällt i på området och för del spelrum som finns för ytterligaresvenska åtgärder av delta slag. Av redogörelsen framgår atl TEKO-industrierna iSverige tillerkänts ell generellt im-porlskydd, som i många fall är högre änför industrin i övrigt.