prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Hushållssparandet steg som en följd avdetta med 3,4 o/o, vilketinnebar en obetydlig nedgång i hushällens sparkvot frän 5,3 o/o 1968 tiU 5,2o/o 1969. MeUan de bådaförsta halvåren 19691970 steg den privata konsumtionen med 2,7 o/o ivolym, vilket är drygt en halv procentenhet högre än vad som uppgavs i konjunkturinstitutetshöstrapport. avtog ökningstakten något. Under de treförsta kvartalen 1970 blev ökningen liten, 2,2 o/o i volym, i jämförelse meduppgången i den reala disponibla inkomstenunder (3,6 o/o). Utfallen är preliminära för såvälhushållens konsumtionsutgifter som inkomster. Den preliminära statistiken tyder dock på en kraftig ökning avhushållssparah-det de tre första kvartalen 1970 jämfört med motsvarandeperiod 1969. Av de olikavaragrupperna sjönk bilinköpen med 4,7 o/o medan konsumtionen av övriga varaktiga varor stegmed 4,1 o/o i volym. Beräkningen av livsmedelskonsumtionen som visar på enökning med 2,3 o/o för de tre första kvartalen 1970 är synneriigen osäker. Man harinte kunnat utnyttja den gängse informationen om livsmedelsdetaljhandelns försäljning med hänsyn till att denna av olika skälmåste bedömas ge en underskattning av ökningstakten. Konsumtionen avövriga icke varaktiga varor beräknas ha ökat med 1,4 o/o. Bostadsutnyttjandetberäknas ha stigit med 3, 8 o/o medanövriga tjänster minskat med knappt en halv procent. Nettot meUan svenskarnasturistutgifter i utiandet och utländska turistutgifter i Sverigeberäknas ha ökat med drygt 32 o/o. Den för de tre första kvartalen 1970noterade svaga ökningstakten i den totala privata konsumtionen förväntas vändatill en kraftig uppgång . Höjningarna avmervärdeskatten i två etap- Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19661971 Index: 1965 = 100. 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1966 Källor: och . 1967 1968 1969 1970 1971 per, och , harsannolikt medfört att hushällenlidigarelagt en del inköp. Den första skattehöjningen som avsåg de s. k.hushållskapitalvarorna samt sprit och vin förlades föreutbetalningarna av den överskjutande skatten och gav dessutom konsumenterna enkort respittid för inköp. Ä andra sidan noterades en kraftig sparandeökningtidigare varför köprushen ändock kan ha blivit betydande. Densammanlagda effekten av köprushen och den kanmed ledning av bl. a. erfarenheter frän tidigareforcerade inköpsperioder skattas till mellan en halv och en procentenheträknat pä helårets konsumtion. Under antagande av samma sparkvot fjärdekvartalet 1970 som fjärde kvartalet 1969 borträknat köprushen, skulle därmedkonsumtionen fjärde kvartalet 1970 uppskattningsvis ha varit 6,5 o/o högre änfjärde kvartalet 1969. Mellan helåren 1969 och 1970 skuUe konsumtionen i säfall ha ökat med 3,5 o/o. Därmed skulle sparandet realt och i absoluta tal hafortsatt att öka 1970 1971:1 Bilagal Finansplanen 118 Tabell VI: 4. -6,1 Övriga icke varaktiga varor 16 462 -0,1 Källor: och . trotsde forcerade inköpen, men en obetydlig nedgång i sparkvoten har inträffat. De olikavarugruppernas utveckling 19691970 i enlighet med ovan redovisade kalkyler framgår av tabell 4.Köprushen beräknas inte ha omfattatbilköpen eftersom huvuddelen av skattehöjningen pä bilar genomfördesredan i februari 1970. För 19701971förutses, som redovisats ovan, en avsevärt lägre real disponibel inkomstökning än 19691970.Med tanke på "momsrushens" återverkningar 1971 och att vårensavtalsförhandlingar eventueUt kan förväntas bli utdragna, torde det vararimligt att räkna med en stark dämpning av hushållens konsumtionsefterfråganunder . Skulle 1971 årsavtalsrörelse komma att likna 1966 och avtalsrörelsersåtillvida att huvudparten av uppgörelserna blir klara först , kan det vara realistiskt att t. o. m. räkna med en minskning avden privata konsumtionen mellan första halvåren 1970 1971. Det är dock intetroligt att konsumtionsökningen mellan helåren 1970 och 1971 begränsas sä långtatt den stannar vid den beräknade uppgången på drygt 1 o/o i de realadisponibla inkomsterna. Här har valts atträkna med en uppgång på 1 3/4 o/o för den totala privata konsumtionen19701971. Därvid har förutsatts att en lättnad på kreditmarknaden inte inågon mer betydande omfattning utsträcks till att omfatta konsumtionskreditertill hushållen. 1 Preliminär nationalbudget 119 Investeringsutvecklingen inom olika områden De totalabostadsinvesteringarna beräknas ha minskat med 5 o/o 1969 1970.Investeringarna i flerfamiljshus uppskattas ha sjunkit med 7,5 o/o ochsmåhusinvesteringama med 1,5 o/o. Ombyggnadsverksamheten, som endast utgör enmindre del av de totala bostadsinvesteringarna beräknas ha varit oförändradjämfört med . Investeringsnedgängen förflerfamiljshus förklaras helt av att igångsättningen sjönk mellan 1968 och1969. Antalet påbörjade lägenheter var något högre än (setabell 1). Beräkningarna av 1970 årsbostadsinvesteringar är emellertid mycket osäkra. Byggnadstiderna förlägenheter påbörjade är ännu ej helt kända och byggerberäkningarna helt på prognoserade byggnadstider. Dessutom var det faktiskaantalet igångsatta lägenheter inte känt vidberäkningstillfället. Bostadsbyggnadsplanen för1970 omfattade 95 000 lägenheter samt en projektreserv på 10 000 lägenheter. Iinvesteringsberäkningarna har räknats med att 2 000 lägenheter ur projektreservenutnyttjats samt att ca 1 000 lägenheter finansierats via medelsramarna förförbättringslån. Dessa senare ingår ej i bostadsbyggnadsplanen. Den statligtbelånade delen av bostadsbyggnadsprogrammet avsäg 88 000 lägenheter förutsattatt väningsytan i genomsnitt skulle ha hållits lika med vad som gällde för delägenheter som erhöll preliminärt beslut om statliga län . Dengenomsnittliga våningsytan 1970 beräknas emellertid väsentligt understigamotsvarande yta 1967 varför den statligt belånade delen har beräknats utgöra 93000 lägenheter. Totalt inklusive de privatfinan- Anm. Statistiskacentralbyråns nationalräkenskaper har numera anpassats till Accounts. Detta innebär för investeringssek-toms del bl. a. att underhälloch reparationer i fortsättningen ej redovisas som kapitalinvesteringar utansom förbrukning för insats. Som information lämnas dock nedan det totala byggnadsunderhållets årsvisa utveckling somprocentuell förändring priser för perioden 19671971. Vidare kannoteras att varaktiga varor för egentligt försvar numera räknas somoffentlig konsumtion. Härav följer att demilitära investeringarna utom militära ilygfältsarbeten och vissakasernbyggnadsarbeten försvunnit ur beräkningarna. De senare kommer i fortsättningenatt räknas som statliga myndigheters byggnadsinvesteringar. Anpassningentill SNA innebär dessutom att en del av förändringen i kreaturskapitalet har lagts till bruttoinvesteringarna. I desshelhet ingick denna post tidigare bland lagerförändringama. 19671968 19681969 19691970 1970-1971 2,0 4,5 0,5 2,0 Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VII: 1. Lägenheter i påbörjade,inflyttningsfärdiga och pågående bostadsbyggen 19661971 1970 1971 1969 1 kv. (72 500) (71 500) (72 950) (75 850) (86 050) (81 700) 91 800 (29 500) (29 500) (33 150) (29 050) (102 000) (101 000) (106 100) (104 900) (108 500) (104 600) 1970 1 kv. (19 500) (15 750) (18 600) (20 700) (16 450) (7 700) (3 250) (9 750) (8 850) (7 650) (27 200) (19 000) (28 350) (29 550) (24 100) Anm. Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: Statistiskacentralbyrån och . sieradelägerUieterna har igångsättningen beräknats tUl 102 000 lägenheter. har räknats med enbostadsbyggnadsplan på 95 000 lägenheter samt en projektreserv på 10 000lägenheter, I beräkningarna har antagits att en mindre del av projektreservenkommer att påbörjas . Fördelningen av den statligt belånade delen iantal kvadratmeter våningsyta skall baseraspå den genomsnittliga våningsytan för de lägenheter som erhöllpreliminärt beslut om statliga lån . Iinvesteringsberäkningarna har med hänsyn till nedgången i våningsytan räknatsmed en total igångsättning på 100 000 lägenheter vartill kommer ca 1 000lägenheter finansierade medelst medelsramarna för förbättringslån. Dengenomsnittliga golvytan för lägenheter påbörjade i flerfamiljshus 1968 minskademarkant jämfört med motsvarande yta 1967. Information angående påbörjadelägenheter anger en ytterligarenedskärning av den genomsnittliga golvytans storlek. Preliminära uppgifterför igångsättning tyder emellertid pä att golvytan detta år kommer attvara endast obetydligt mindre än 1969. igångsättning har antagitsoförändrade golvytor jämfört med . Det kvartalsvisa påbörjandet harantaghs få ungefär samma fördelning som 1968 och 1969, dvs. med tyngdpunktenlagd pä andra och tredje kvartalen. Småhusensandel av den totala igångsättningen utgjorde 33 o/o 1969. Vad som är känt om 1970 års igångsättningtyder på att denna andel har minskat till ungefär 29 o/o, vilket innebär enåtergång tiU den nivå som gällde för perioden 19641968. har iberäkningarna antagits att andelen småhus kommer att bli oförändrad jämförtmed 1970. De byggnadstider sominvesteringsberäkningarna utgår från redovisas i diagram 1. Där angesmedianbyggnadstiden för lägenheter påbörjade under 19671971. Flerfamiljshusensmedianbyggnadstider är kända för lägenheter påbörjade fram t. o. m. . Från att ha legat på en i stort sett oförändrad nivå under 1967och 1968 sjönk byggnadstiderna markant för lägenheter påbörjade . Att döma av mycket preliminär information tycks emeUertidbyggnadstiderna ha stigit för lägenheter påbörjade ,vilket torde kunna förklaras av den relativt stränga /1970. Med hänsyntill den dämpade aktiviteten i byggsektorn har antagits att byggnadstidernaför lägenheter påbörjade kommer att förkortas jämfört medbyggnadstiderna för . För påbörjade lägenheter under 1971har räknats med en ytterUgare förkortning av byggnadstiderna. Det är dockmöjligt att byggnadstiderna kommit ner i närheten av en gränssom av rent tekniska skäl är svår att understiga. Skulle detta vara fallet ärden här redovisade investeringsprognosen vid en gångsättning enUgttabell 1 något för hög. Småhusensmedianbyggnadstider är kända fram t. o. m. . Avtillgänglig statistik att döma påverkas dessa föga av läget på arbetsmarknadenutan har under ett flertal år legat på ungefär samma nivå. Påbörjadelägenheter , 1970 och 1971 har därför antagits få i stort sett sammabyggnadstider som . Under ovan angivnaförutsättningar angående igångsättning, byggnadstider samt genomsnittiiggolvyta beräknas de totala bostadsinvesteringama minska med 2 o/o 19701971. Diagram VII: 1. Medianbyggnadstiden förpåbörjade lägenheter 19671971 1967 1968 1969 1970 1971 1967 Källor: ochkonjunkturinstitutet. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Diagram VD: 2.Investeringar inom egentlig industri och i bostäder 19641971 Index: 1960 = 100. 1964-65 -66 -67 -68 -69 -70 -71 1964 Källor: Statistiskacentralbyrån och . -65 -66 -67 -68 beräknas därvid öka med 2,5 o/o, medaninvesteringarna i småhus väntas minska med 8 o/o. Ombyggnadsverksamheten harantagits ligga kvar pä nivå. Antal inflyttningsfärdigalägenheter uppgick till 109 050. beräknas 106 000 lägenheter hablivit färdigställda, medan motsvarande antal 1971 väntas bli ca 1 000 lägre. Den framlagda beräkningenav bostadsinvesteringarna 1971 är beroende av de antaganden som gjortsangående bl. a. byggnadstiderna och igångsättningen samt dennas fördelningunder året. Vid variationer i dessa antaganden visar det sig att kalkylerna ärförhållandevis mera känsliga för förändringar i fråga om byggnadstidernas längdoch igångsättningens fördelning än för förändringar enbart av antaletigångsatta lägenheter. Den egentliga industrinsinvesteringar kan bedömas med utgångspunkt från denenkätundersökning som utfördes av . Påbasis av konstaterade systematiska avvikelser mellannovemberenkätens nivå och det definitiva utfallet har enkätens uppgifter för1970 justerats något. På byggnadssidan har vidtagits en uppjustering med ettpar procenten- 1 Preliminär nationalbudget 123 hetermedan maskininvesteringarna nedjusterats någon procentenhet. Den så justerade novemberenkäten visar på enökning av industrins byggnadsinvesteringar med 1,5 o/o och maskininvesteringarmed 10,5 o/o i volym 19691970 ellertotalt en uppgång med 7,5 o/o 19691970. En stor osäkerhet vidlåder emellertid de siffermässiga preciseringarna avde vidtagna justeringarna på grund av den relativt stora spridningen i de systematiskaavvikelserna. Dessutom torde den nya lagstiftningen angåendeavskrivningsreglerna .somträdde i kraft fr. o. m. 1970 öka osäkerheten i synnerhet vad avserfördelningen mellan byggnads- och maskininvesteringar. Företagen kan haregistrerat som maskininvesteringar vissa utgifter som tidigare fördes som byggnadsinvesteringar. Vidare har en vissförändring av underhållsbegreppet genomförts, vilket möjligen till endel kan förklara de högabyggnadsunderhållsutgifterna för de tre första kvartalen 1970. Dettaskulle i sä fall innebära att byggnadsinvesteringarnas ökning nå-oot underskattats för 19691970. Vi kan nukonstatera att investeringsplanerna successivt nedrevideratssedan enkättillfället . Vanligen sker i stället en successivpåfyllnad av de planer företagen anger . Företagens planer finnsredovisade i tabellerna 2 och 3. I tabell 3 redovisas planer och utfallomräknade till fasta priser för perioden 19621970. Av tabellen framgår attföretagen anger relativt höga planer samt att de med något undantagnär alltid underskattar det slutliga utfallet i novemberplanerna. Hur storplanpåfyUna-den blir är främst avhängigtkonjunkturutvecklingen och finansieringsmöjligheterna. I vilken taktplanerna realiseras är främst beroende av läget på byggmarknaden,leveranstiderna i investeringsvamindustrin samtäven i detta hänseende av kreditmarknadsläge och finansieringsmöjligheter. Industrinsnovemberplaner visar på byggnadssidan en minskning om 1 o/o. Ett antagande om en successiv lättnad på kreditmarknaden under loppetav 1971 samt en väsentligt lättare byggmarknad har tillsammans med enförutsättning om en relativt liten planpåfyllnad fått motivera enuppjustering på av företagens byggnadsplaner, vilket innebärett prognoserat utfall pä 8 o/o för 19701971. Beträffande industrins maskininvesteringaranger företagen själva en minskning pä 4o/o. Förutsätts en ökad leveranskapacitet med klart minskade leveranstider inom investeringsvaruindustrin samtbättre finansieringsför-hällanden för industrin har det bedömts rimligtatt uppjustera planerna något mer 1971 än vad som preliminärt kan noterasför 1970. Här har valts en uppjustering pä , vilket innebäratt industrins maskininvesteringar väntasöka med 7 o/o. Inkluderas även industrinsbilinvesteringar samt hantverkets maskininvesteringar kan industrinstotala maskininvesteringar beräknas öka med 6,5 o/o i volym Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen Tabell VII: 2. Verkställda respektive planerade investeringar inom industrin förstahalvåren och 1971 enligt investeringsenkät m. m. Livsmedels-, dryckesvaru- och Massa-, pappers- och pappers- Kemisk industri, gummivaru-. Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Redovisningen innefattar inte investeringari bilar och bostäder. Tabell VII: 3. Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrins investeringar 19621971 Procentuell förändring i fasta priser Maskiner m. m. ' Planerna beräknade somkvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och enkätårets utfall. Förplanförändringen 19701971 har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar inte investeringari bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: Statistiskacentralbyrån och . Diagram VII: 3. Investeringarinom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19641971 Index: 1960 = 100. - Verkstadsindustri, exkl. varv 1964 -65 -66 -67 -68 -69 -70 -71 1964 -65 -66 -67 -68 -69 -70 -71 De branschvisa prognosema är något osäkrareän prognosen för totala industrin. Investeringar i bilar är exkluderade liksomhantverkets investeringar. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Tillsammantaget skulle därmed denegentiiga industrins investeringar öka med 7 o/o i volym 19701971. Investeringsutvecklingeninom vissa industribranscher redovisas i diagram 3. Branschernas uppgifter för1970 och 1971 har schablonmässigt korrigerats pä samma sätt som industrinsinvesteringar totalt. Investeringar inom järn- och stålverk ökade måttligt1969 men kommer enligt nu föreliggande enkät öka högst avsevärt såväl 1970 som1971. För investeringarna inom verkstadsindustri exklusive varv visar diagrammetatt en betydande investeringsuppgång ägde rum , vilken accentueradespå ett markant sätt . Även är en fortsatt ökning avinvesteringarna att emotse. Massa- och pappersindustrins investeringar sjönk1969 men tycks nu äter öka såväl 1970 som 1971 i en takt som överensstämmer medden för industrin som helhet. För industrin i övrigt kan slutligen noteras attinvesteringarna ökade 1969. tycks av enkäten att dömasuccessivt minskande investeringar vara att vänta. Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 126 Handel m. m. Investeringarna inomgruppen handel m. m. består till 4/5 av investeringar i fristående lokalerisamt till resterande del av butikslokaler i flerfamiljshus. Till grund förberäkningarna över investeringarna i fristående lokaler ligger dels en avstatistiska centralbyrån insamlad handelsenkät avseende faktiska och planeradeinvesteringar inom handels-, bank- och försäkringsföretagoch dels en konstruktion baserad pä uppgifter angående totala kostnader förpåbörjade byggnadsprojekt. Enligt dessa ännu preliminära beräkningar harinvesteringarna i fristående lokaler 1970, trots att investeringsavgiften påoprioriterat byggande återinfördes , legat kvar pä en i det närmasteoförändrad nivå jämfört med . Den bibehållna investeringsnivån kan delvisförklaras av den höga igångsättningen samt under defyra första månaderna 1970. Investeringarna i butikslokaler i flerfamiljshus,som beräkningstekniskt följer investeringsutveckUngen i flerfamiljshus,minskade med 7,5 o/o 19691970. För de totala byggnadsinvesteringarna inomgruppen handel m. m. innebär ovanstående beräkningar en investeringsminskningpå 0,5 o/o i volym 19691970. Med utgångspunkt frånkänd information angående påbörjade byggnadsprojekt fram t. o. m. oktober 1970har den totala igångsättningen beräknats minska med 17 o/o i volym 19691970.Den i kraft varande investeringsavgiften upphävs . Däinvesteringsavgiften 19671968 upphörde ökade påbörjade byggnadsprojektkraftigt. I den aktuella prognosen över 1971 årsigångsättning har i stort sett samma mönster antagits, vilket innebär att den totala igångsättningen kommer att stiga med drygt 40 o/o 19701971. Främst till följd av den låga igångsättningen och har investeringarna i fristående lokaler beräknats minska med II o/o i volym 19701971. Totalt inklusiveinvesteringar i butikslokaler i flerfamiljshus har volymminskningen beräknats till 9 o/o 19701971. Vad avser investeringar inom varuhandel, bank- och försäkringsföretag indikerar den ovan nämnda handelsenkäten en minskning som är av mindre omfattning än den som har beräknats för den totala gruppen handel m. m. Beräkningarna övermaskininvesteringarna inom gruppen handel m. m. avseende investeringar imaskiner, inventarier och bUar inom varuhandel, bank- ochförsäkringsverksamhet, hotell och restauranger m. m. har främst baserats på denovan nämnda handelsenkäten. Enligt dessa beräkningar ökade maskininvesteringarna19691970 med 3 o/o 1Med investeringar i fristående lokaler avses investeringar i varuhandel,bank-och försäkringsverksarahet, teatrar, biografer, hotell, resturanger,lagerbyggnader samtfastighetsförvaltning. Bil.1 Preliminär nationalbudget 127 beräknas däremot dessaminska med 5 o/o i volym. Handelns totala byggnads- och maskininvesteringarökade enligt ovan redovisade beräkningar med 1 o/o 19691970. För 19701971 harinvesteringarna beräknats minska 7 o/o i volym. Enligt fortfarandepreliminära beräkningar minskade investeringarna i handelsflottan med 14,5 o/o19691970. De svenska varvens leveranser minskade med 20 o/o medan importen avnybyggda och begagnade fartyg beräknas ha ökat med 8 o/o. Exporten av begagnadefartyg från svenska redare till utlandet beräknas i stort sett ha varitoförändrad jämfört med . Prognosen över 1971 årsleveranser av nybyggda fartyg till handelsflottan bygger dels på den i oktober1970 av insamlade varvsenkäten samt på uppgifter frånett urval svenska redare angående deras beställningar av nybyggda fartyg iutlandet. Enligt dessa uppgifter beräknas de totala leveranserna främst tillföljd av en kraftigt ökad import öka med 25 o/o 19701971. Över exporten avbegagnade fartyg har endast osäkra kalkyler kunnat utföras. Dessa pekar emellertidpå en minskad utförsel , som tillsammans med de ökade investeringarna inybyggda fartyg resulterar i en ökning av handelsflottans totala investeringarmed drygt 60 o/o i volym 19701971. Enligt definitivauppgifter steg de totala statliga investeringarna med ca 1 o/o mellan 1968 och1969. De statliga byggnadsinvesteringarna ökade härvid med drygt 6 o/o medanmaskininvesteringarna minskade med 6,5 o/o. Ökningen på byggnadssidan härröruteslutande frän starkt expanderandeaffärsverksinvesteringarna medan de statliga myndigheterna minskade sinabyggnadsinvesteringar. Affärsverkens maskininvesteringar minskade däremotmedan myndigheternas ökade något. Bedömningen av destatliga investeringarna baseras till stor del pä en avstatistiska centralbyrån insamlad enkät rörande affärsverkens verkställda ochplanerade investeringar. Utifrån denna enkät har beräknats att de statligaaffärsverkens byggnadsinvesteringar minskade med ungefär1,5 o/o. TUl en huvudsaklig del beror detta på att televerketsbyggnadsinvesteringar, som hade ökat i en väsentlig utsträckning,minskade i hög grad och t. o. m. understeg 1968 årsinvesteringsnivå. Även statens järnvägars byggnadsinvesteringar minskade under1970 medan fortsatte att öka i snabb takt. De statligamyndigheternas byggnadsinvesteringar fortsatte att minska dock eji samma utsträckning som året innan. Största delen av myndigheter- 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 128 nas byggnadsinvesteringar utgörs av de statligaväginvesteringarna, inklusive de av administreradeberedskapsarbetena. Minskningen av myndigheternas byggnadsinvesteringar under1970 förklaras helt av ett under detta år reducerat vägbyggande. De totalastatliga byggnadsinvesteringarna, inklusive de statliga aktiebolagens, kom attminska med drygt 0,5 o/o . De statiiga affärsverkensmaskininvesteringar, som hade minskat , ökade med ca 15,5 o/o under1970. Det är härvid framför allt televerkels, men även i viss män statensjärnvägars maskininvesteringar som expanderat. De statliga myndigheternasmaskininvesteringar fortsatte att öka och i en snabbare takt änunder 1969. Totalt steg de statliga maskininvesteringarna mellan 1969 och 1970med nästan 15 o/o. Sammantaget ökade detotala statliga byggnads- och maskininvesteringarna med drygt 5 o/o i volym19691970. pekar destatliga affärsverkens investeringsplaner mot en påtaglig ökning avbyggnadsinvesteringarna efter nedgången . Här har räknats med attaffärsverkens byggnadsinvesteringar kommer att stiga med ca 16 o/o meUan 1970och 1971. och statens järnvägars byggnadsinvesteringar, vilkaminskade , väntas stiga som en fortsatt snabbinvesteringsökning förutses för . Då de statligaväginvesteringarna har beräknats bli ungefär oförändrade mellan 1970 och 1971väntas de statliga myndigheternas totala byggnadsinvesteringar endast öka medca 2 o/o . Stor osäkerhet vidlåder emeUertid denna beräkning, då denbygger pä förutsättningen att anslagen till beredskapsarbetena kommer att varaav samma storleksordning som . Under denna förutsättning skulle detotala statliga byggnadsinvesteringarna komma att öka med ungefär 10o/o i volym. De statliga affärsverkensmaskininvesteringar väntas fortsätta att stiga dock i en lägretakt än innan. Framför allt är det maskininvesteringarsom väntas fortsätta att öka. Även myndigheternas maskininvesteringar väntasöka i en långsammare takt än . Totalt väntas de statligamaskininvesteringarna komma att öka med ca 9 o/o .