prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Här är räknat med en höjning av exportprisindex med 5 o/o 19701971, vilket skuUe ge enexportvolymökning med 11 o/o. Den svenskaexporten av livsmedel sjönk 19691970 med 13 1/2 o/o i volym,sammanhängande med det svaga skördeutfallet , vilket medförde en mycket låg export av fodersädoch en minskad export av oljefrön. Utförseln av brödsäd blev i det närmasteoförändrad jämfört med 1969.1 samband med ökad utslaktning var köttexportenmycket hög men minskade sedan frän första tillandra halvåret och beräknas för hela 1970kvantitetsmässigt ha varit något lägre än . Livsmedelspriserna stegkraftigt, speciellt för kött och fläsk, foderspannmåi samt oljefrön ocholjor. Exportprisindex steg med ca 14 o/o 19691970. Den större skörden av spannmål 1970beräknas leda till en kraftig exportökning och underförutsättning av normal skörd 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 72 1971torde spannmålsexporten öka 19701971. Exporten av kött och fläsk beräknas blihög även 1971. För exporten av icke reglerade livsmedel förutses en fortsatt relativt snabb tillväxt. Totalalivsmedelsexporten väntas därför stiga med ca 9 1/2 o/o i volym19701971. Under intryck av en fortsatt mycket starkefterfrågan från de nordiska länderna, speciellt och , steg densvenska exporten av övriga varor med ca 12 1/2 o/o i volym 19691970. Exportenav övriga varor exklusive mineraloljeprodukter till och steg medca 20 o/o. Exporten till steg i förhållande till relativtmåttligt och större delen av ökningen föll dä den danskaimporten steg kraftigt inför momshöjningen . Exporten av kemiska produkter fortsatteöka i snabb takt i samband med stark efterfrägan och kraftigaproduktionsökningar. Utförseln av textil-och beklädnadsprodukter steg också kraftigt, delvis till följd av en mycketstor träskoexport till . Exporten av mineraloljeprodukter, särskiltmotorbrännoljor och tunna eldningsoljor, ökade relativt starkt. Exportprisindex för färdigvarorna stegbetydligt snabbare än medan råvarupriserna i samband medframför allt lägre priser på minkskinn sjönk jämfört med . Exportprisindexför övriga varor totalt beräknas ha stigitmed ca 3 o/o 19691970. och Finlandberäknas även bli de mest expansiva marknaderna för den svenskaövrigvaruexporten, även om ökningstakten väntasdämpas något. Mot bakgrund av den strama ekonomiska politiken i Danmarkförutses en endast måttlig exportökning dit. Exporten till bedöms öka snabbare 19701971 än19691970 i samband med en väntad kraftigare ökning av bl. a. denprivata konsumtionen. Liksom för torde man för övriga viktigareavnämarländer kunna räkna med en dämpning av exportökningstakten. Den totala exportenav övriga varor beräknas därför öka med drygt 9 1/2 o/o i volym 19701971. Prisema på färdigvarorna förutsesstiga något långsammare än 19691970 och exportprisindex för övrigavaror beräknas öka med ca 2 o/o 19701971. Utförseln av fartygberäknas ha ökat med knappt 2 o/o i värde 1969 1970. I volym innebär dettasannolikt någon nedgång. Exporten av nybyggda fartyg ökade, medan försäljningarnaav begagnade fartyg tUl utlandetberäknas ha varit i det nämaste oförändrade jämfört med . Beräkningarna över exporten av nybyggdafartyg bygger på den i november1970 av utförda varvsenkäten. Enligt dennauppgick varvens inneliggande orderstock avseende leveran- Bil.1 Preliminär nationalbudget 73 ser1971 och framåt till . Jämfört med de uppgifter som lämnades imarsenkäten avseende leveranser och framåt har orderstockenökat med 1 nuljard. Av den totala order-stockenavser ca två tredjedelar leveranser till utländska beställare, vilket tyder påen hög export även . Leveransplanerna pekar mot enökning av exporten av nybyggda fartyg med ca 29 0/0 i värde 19701971.Utförseln av begagnade fartyg är mycket svårbedömd. Här har kalkylerats med enminskad utförsel jämfört med . Detta innebär att den totala exporten avfartyg beräknas öka med 18 0/0 i värde 19701971. Som framgår avföregående kapitel föratses en dämpning av tUlväxten av efterfrågan i utlandet 19701971framför allt sammanhängande med enavmattning av investeringstillväxten. Detta implicerar en lägre tillväxt av densvenska exporten 19701971 än 19691970. Ä andra sidan synes de storaorderstockarna inom främst verkstadsindustrin medföra en fortsatt hög tUlväxtunder . TUlväxten av den inhemska efterfrägan, som hölltillbaka exporten frän vissa branscher under1969 och början av 1970, väntas bli betydligt lägre 1971 än 1970, vilketökar leveranskapaciteten inom dessa industrier och också torde leda till ökadeexportansträngnuigar. Det finns därför skäl att räkna med höjda andelar för den svenska exporten i deviktigaste avnämarländernas import. Exporten exklusivefartyg beräknas öka med 8 1/2 »/o 19701971 och liksom 1969 och 1970 är det exporten av färdigvaror somhåller uppe tillväxten. Exporten av råvaror beräknas öka snabbare änunder 1970 4 0/0 mot 1/2 0/0 vUket tillstor del sammanhänger med omslaget imalmexporten. Tillväxten av råvaraexporten 19701971 kan förefalla högmen några faktorer pekar mot en högre ökningstakt 1971 än 1970. Malmexporten hölls tillbaka av strejken vid ochdetta tillsammans med den beräknade höga fraktnivån gör att man kanräkna med andelsvinster för den svenska malmen . För trävaror ochmassa förutses konkurrensen från och Förenta statema avta i samband medett omslag i utvecklingen av efterfrägan i . För massa finnsdet skäl att tro att lagren i förbrukarländema inte kunnatbyggas upp i samma omfattning som under den föregående högkonjunkturen, vilketmedför att ökningar av pappersproduktionen i hög grad ökar importbehovet avmassa. Ett omslag i exporten av fartyg medför att den totala exporten förutses öka med likaledes 8 1/2 0/019701971. Som framgår av diagram 1 innebär prognosen för exporten enkraftig dämpning av tUlväxten och en ytterligareuppbromsning . 31 1971.1 saml. 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 74 Exportpriserna, varsstegringstakt sjönk , förutses stiga med 2 o/o 19701971. Päråvarusidan beräknas en fortsatt om än betydligt svagare prisuppgång än19691970, vUken till större delen är en effekt av den kraftiga uppgången underloppet av 1970, medan priserna på exporten av metaller väntas sjunka relativtkraftigt. Exportprisindex för verkstadsprodukter har beräknats fortsätta stigai relativt hög takt. Importen 1970 och 1971 Importvärdet som ökadekraftigt , fortsatte att öka i accelererad takt den säsongrensade ökningstakten uppgick till drygt 13 o/o frånandra . På grund av den snabbaprisuppgängen kom importens volymmässiga ökningstakt ejatt bli lika kraftig, den stannade vid drygt 8 o/o. Mellan andra och tredjekvartalen 1970 föll importvärdet med ca 7 o/o. Dä prisuppgängen fortsatte ävenunder tredje kvartalet följer härav att importvolymen föll kraftigare mellanandra och tredje kvartalen än importvärdet. EnUgt preliminära beräkningar,huvudsakligen baserade på utvecklingen ökadetotala importen 19691970 med ca 18 o/o i värde och drygt 9 o/o i volym. Denkraftiga tUlväxten på importen kan främst tiUskrivas en massiv lageruppbyggnadav råvaror och halvfabrikat. Importen avinvesteringsvaror som ökade betydligt 19681969 visade en fortsatt relativt högökningstakt även 19691970, något som väl överensstämmer medinvesteringsutvecklingen. Totalt ökade importen av investeringsvaror mednärmare 12 o/o. Bidragande härtill var även en betydande importökning avdatamaskiner. En fortsatt hög tillväxti industriproduktionen samt en kraftig lager-uppbyggnad medförde att importenav andra industriråvaror, som ökade kraftigt 19681969, fortsatte att öka i högtakt även . Främst ökade importen av verkstadsprodukter, vilket färses mot bakgrund av den svenska verkstadsindustrins ansträngda leveransläge,speciellt . En hög inhemsk efterfrågan samtkapacitetsbrist inom den svenska järn- och stålindustrin ledde till attimporten av järn och stål ökade kraftigt. Den höga importökningen av råolja färses i samband med lagerrörelser. För importen avkonsumtionsvaror kom ökningstakten att uppgå till ca 7 o/o, vUket innebär enhalvering av ökningstakten 19681969. Efter en relativt kraftig importökningunder bromsades ökningstakten upp mellan halvåren. Detkan förmodas att en lageruppbyggnad av varaktiga konsumtionsvaror skedde inomhandeln TabeU III: 2.Importutyecklingen för olika varugrupper 19691971 -1,5 -10,5 Totalt, exkl. fartyg. Fartyg, flygplan, vapen Anm. 1969 årsimportvärden enligt den definitiva statistiken. Uppgifterna ärbaserade på den faktiska importutvecklingen under årets tio första månader.Samtliga uppgifter avser prognoser. Värdeuppgifterna är avrundade tillnärmaste hela 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarnatill närmaste hela resp. halva tal. Källor: ochkonjunkturinstitutet. Framför allt noteras enkraftig importökning av svartvita TV-apparater. En bidragande orsak till attimportökningen kom att stanna vid 7 o/o var en nedgång i personbiisimporten,vilken får ses mot bakgrand av de låga personbilsförsäljningarna . Importen avkonsumtionsråvaror ökade endast obetydligt 19691970, främst beroende av ennedgång i importen av textila konsumtionsvaror till följd av den minskadeproduktionen inom textil- och beklädnadsindustrin. Den låga fyllnadsgraden ide svenska vattenmagasinen kvarstod under första hälften av1970 varför all disponibel värmekraftproduktion utnyttjades i maximalomfattning. Detta medförde en fortsatt kraftig importökning av framför allttjocka eldningsoljor. Ett ökat behov även av tunna eldningsoljor förelåg pågrund av den kalla . Totalt ökade importen av bränslen 19691970 medca 19 1/2 o/o i volym. Prop.1971:1 Bilagal Finansplanen 76 Priserna för totalaimporten beräknas ha stigU med 8 o/o 19691970, vUket är den snabbasteimportprisstegringen sedan 19501951. Den kraftiga efterfrågeökningen på järnoch stål inom EEC leddetUl en markant prisstegring för järn och stål. Även priserna på andrametaller och livsmedelsråvaror steg kraftigt. Så t. ex. steg importpriset påkaffe med 35 o/o, vilket till stor del var en följd av dålig skörd i Brasilien.Under intryck av de kraftiga lönestegringarna i våra viktigaste inköpsländer,de snabba prisstegringarna pä insatsvaror ochden västtyska revalveringen registrerades en ovanligt stark 8 o/o stegring av importpriserna pä verkstadsprodukter. Importpriserna på bränslen, som sjönkunder loppet av 1969 började stiga . Den stigandefraktnivån och den aUtmer uttalade bristenpå vissa bränslen som stenkol, koks och tjocka eldningsoljor, medfördeen kraftig acceleration i prisuppgången ochimportprisema för bränslen beräknas ha stigit med 8 1/2 o/o 19691970. Beräkningar överimportvolymen 19701971 indikerar med nu aktuella prognoser över efterfrägan inom olika sektorer enökning på drygt 3 1/2 o/o i volym och 5 1/2 o/o i värde. För gruppen andraindustriråvaror förutses en betydande dämpning i ökningstakten 19701971 jämfört med 19691970. Främst är deten beräknat lägre tUlväxttakt avindustriproduktionen samt en mindre lageruppbyggnad som väntas medföraatt ökningstakten kommer att stanna vid drygt 4 o/o. Kapacitetsläget inom järn-och stålindustrin torde lätta , vilket indikerar att importen av järnoch stål ökar endast mycket svagt 19701971. För importen av råolja väntas enbetydande dämpning i ökningstakten. Importen avinvesteringsvaror förutses fortsätta att öka, dock i mindre omfattning än under föregående är. Även19701971 förutses en betydande importökning av datamaskiner, vilken harprognoserats utifrån en enkät till ett relativt stort antal företag. Importen avkonsumtionsvaror beräknas 19701971 komma att stiga med endast ca 4 o/o. Dettafär delvis ses mot bakgrund av en momsrash , vilken väntas negativtpåverka konsumtionsutvecklingen av framförallt verkstadsprodukter . En fortsatt nedgång av importen avpersonbilar förutses då en stor lageruppbyggnad av personbilar i handeln harinträffat . Bränsleimporten förutses kommaatt minska något i volym. Detta beror främst på en beräknad minskad import avtjocka eldningsoljor, då behovet av värmekraftproduktion väntas komma att avtaunder loppet av 1971 under föratsättning av en fortgående förbättring av densvenska vattenkraftssituationen. 1 Preliminär nationalbudget 77 väntas importprisutvecklingenbli betydligt lugnare än . Deinternationella råvarupriserna sjönk eller stagnerade mot slutet av1970, vilket föratses komma ge utslag i den svenska importen . Detkraftigaste omslaget väntas för prisema på metaller. För järn och stålnoterades en vändning i EEC:s exportpriser i mitten av 1970 som slog igenom i den svenska importen . Dennedåtriktade utvecklingen för priserna på järn och stål väntas fortsätta underåtminstone första hälften av 1971 och importpriserna förutses sjunka med 15 o/o 19701971. De svenskaimportpriserna på övriga metaller stagnerade redan vid mitten av 1970och sjönk och man borde kunna räkna med en relativtkraftig nedgång 19701971. En dylik tendens tUl prisnedgång efter enkraftig uppgång under 1970förutses också för andra insatsvaror och livsmedelsråvaror. Priserna för totala importen väntas dock stigamed närmare 2 o/o 1970 1971, vilket främst sammanhänger med en fortsattprisuppgäng på framför allt verkstadsprodukter. Priserna påverkstadsprodukter torde fortsätta stiga relativt kraftigt som följd av deäven kraftiga lönestegringarna i våra viktigaste inköpsländer.Dessa beräknas även leda till en fortsatt prisuppgång för textUvaror förkonsumtionsändamål. De höga bränslepriserna tUl följd avfrämst fraktstegringarna torde med en beräknad hög fraktnivä kommaatt fortsätta att höjas ytterligare och bränsleprisernaberäknas därför stiga med 9 1/2 o/o i årsgenomsnitt 19701971. Som framgår avtabell 3 visade handelsbalansen ett underskott med 1 370 milj. kr. en ökningfrån 1969 med drygt 250 milj. kr. Importvolymen ökade snabbare än exportvolymen19691970, vUket till en del neutraliserades av en något starkare prisstegringpä exportsidan än pä importsidan. Ett markant omslag i utvecklingen avhandelsbalansen ägde rum under loppet av 1970. Underskottet i handelsbalansenvar nästan så stort som . Till följd av framför allt en mycket svag tillväxt av importenunder slog handelsbalansen dä om till ett överskott.Förbättringen av handelsbalansen beräknas, som framgår av avsnitten omexporten och importen, fortsätta . Tillväxten i exportvolymenförutses bli något lägre än under andra halvåret1970 för att dämpas ytterligare . Importen väntas motbakgrund av en lägre tillväxt av deninhemska efterfrågan och en betydligt mindre lageruppbyggnad under 1971än stiga med endast 3 1/2 o/o i volym 19701971. TUlsammans med enytterligare svag förbättring av Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen kr., löpande priser Export av varor, fob Import av varor, cif 23 422 -24 319 25 403 -26 516 29 459 -30 571 34 695 -36 065 38 425 -38 055 statistiken Sjöfartsnetto Turistnetto Övriga tjänster, netto Korrigeringspost Bytesbalans för varor och tjänster' Bytesbalans för varor, tiänster och transfereringar* 1 Enligt handelsstatistiken. - Nettot av återutförseloch återinförsel, i utlandet direktlandad fisk, import av icke monetärt guldsamt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. 3 Överensstämmer bortsett frän halverad "korrigeringspost" med saldot mellan importoch export av varor och tjänster i försörjningsbalansen. * Överensstämmer med riksbankensbytesbalansbegrepp. 5 Valutareservensförändring jämte förändringar i affärsbankernas tidsposition. Källor: , ochkonjunkturinstitutet. terms of trade beräknas handelsbalansen visa ettöverskott med 370 mUj. kr., vilket är en förbättring medungefär . Sjöfartsnettot för 1969blev enligt den nu föreliggande definitiva statistiken (baserad på prestation)1 955 milj. kr. eller av samma storlek som 1968, trots en begynnandekostnadsstegring som gjorde sig märkbar framför allt under den senare hälftenav 1969. Intäkterna ökade drygt 5 1/2 o/o medan kostnaderna ökade med 12 o/o.Detta netto översteg det med stöd av s. k. kvartalsstatistiken preliminärtberäknade med 175 milj. kr. Kvartalsstatistiken bygger på inhämtade uppgifterfrän redarna om influtna betalningar för frakttjänster i utrikes sjöfart samtverk-stäUda utbetalningar för kostnader i samband härmed. Betalningen förutförda prestationer 1969 hade således inte till fullo influtit före årsskiftetvarför det överskjutande beloppet får betraktas som en handels- 1 Preliminär nationalbudget Diagram III: 2.Fraktprisutvecldingen 19691970 ----- Spannmålsfrakter idollar/ton -0,5 Källor:Tanktramplndex: Mullion & Co. ; Spannmålsfrakter : . kredit och återfinns därför i posten övrigakapitaltransaktioner. Vid uppskattningenav sjöfartsnetto på prestationsbasis har antagits att 100 milj. kr. avde influtna betalningarna enligt kvartalsstatistiken utgör betalning förprestation utförd . Fraktmarknadssituationen har inteundergått några större förändringar underhöstmånaderna 1970. Vad avser tankmarknaden föreligger en fortsatt högtonnageefterfrågan med åtföljande höga fraktnoteringar för såväl tramp somtimecharter. En viss dämpning av aktivUeten och nedgång i fraktsatserna hardock noterats för bulklaster. Den främsta orsaken härtill synes vara denjapanska neddragningen av kolimporten, vilket fört med sig en ökadtonnagetillgång på andra näraliggande marknader (spannmålstraderna) med viss nedgång i fraktsatserna som följd (se diagram2). synes å andra sidan läget ha ljusnat något för linjefarten.Man har lyckats att i viss utsträckning kompensera sig för de starkakostnadsstegringarna under i synnerhet första hälften av 1970. En regel om s.k. bunker surcharge har trätt i kraft, vilket innebär att 1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 80 rederiernainom en s. k. linjekonferens ges rätt att höja tariffrakten med en givenprocentsats när bunkerkostnadema när en viss nivå. Med hänsyn till det rådande mycketgynnsamma fraktmarknadsläget har antagits att bruttointäkterna under fjärdekvartalet blir av samma storleksordning som under det tredje medan kostnadernaantagits öka något. Sjöfartsnettot har således preliminärt beräknatstill 2 070 milj. kr. sedan hänsyn tagitstUl ovan relaterade avdrag pä 100 milj. kr. Detta netto förutsätter enökning av bruttointäkterna med 22 o/o och kostnadernamed 27 o/o. Att i nuvarande läge ställa en prognos för sjöfartsnettot 1971 tersig mycket vanskligt. Fraktmarknadssituationen företedde ännu i börjanav inga tecken på avmattning. Alltjämt tecknadestimecharterkontrakt för tankfartyg i stor omfattning och till höga hyror,vilket skulle tyda på att man pä befraktarhäll även fram-ledes räknar med enkvardröjande tonnagebrist på denna marknad, en tonnagebrist som med storsannolikhet får positiva återverkningar på andra näraliggande marknader.Bruttointäkterna har därför bedömts öka något även 1971. En storosäkerhetsfaktor är vidare kostnadsutvecklingen. Ökningstakten synes haavtagit något, men det förefaller befogat att även räkna med en någotsnabbare ökningstakt för kostnaderna än för intäkterna. Det har därför i dethär läget valts att räkna med ett i stort sett oförändratsjöfartsnetto. Turistnettot har preliminärtberäknats visa ett underskott på 1 725 milj. kr., vUket innebär en ökning19691970 med ca 500 milj. kr. eller 40 o/o. Tillgänglig statistik för de treförsta kvartalen 1970 visar en ökningavseende svenska turisters utgifter i utlandet med drygt 32 o/o jämförtmed . Utländska turisters utgifter ökade vid sammaperiodjämförelse med endast 14 1/2 o/o. Det preliminärt beräknade underskottetom 1 725 milj. kr. implicerar en fortsatt försämring under fjärde kvartalet1970. Totalt innebär beräkningen en ökning av utgifterna med ca31 o/o medan inkomsterna ökar endast 14 1/2 o/o. Statistiken överturistutgifter bygger på försäljning av utländska resecheckar och sedlar, inlösen av svenskasedlar från utlandet samt banköverföringar för uppehållskostnader i utlandet.Självfallet avser dessa transaktioner ej enbart uppehållskostnader. Sålundaingår valutor som används i samband med gränshandeln och man kan även ha skälatt antaga att utiändska gästarbetare vid resor till hemlandet medför valutoravsedda for hemmavarande familjer eller utgör hemtagande av besparingar. I denmån detta sker i svensk valuta avspeglas det i den mängd sedlar som frånutländska banker återsänds till för inlösen. Andelen återköpta svenskasedlar har varit i stort sett och utgjorde1969 nära 40 o/o av det totala resevalutautflödet. Uppgifter omanvändningen av olika resevalutor och återköp av svenska sedlar frän respektive land tyder påatt andra valutor än så att säga 1 Preliminär nationalbudget gl "rena"turistvalutor ökat kraftigt . Det kraftiga resevalutautflödet underåret skulle således tUl väsentliga delar förklaras av ett ökat enskilt resandeoch de utgifter som uppstått i samband härmed. För denna uppfattning talar bl.a. uppgifter dä ökningen i utflödet var som störst omatt turistbyråerna skulle ha haft en dålig säsong, liksom även den avluftfartsverket rapporterade blygsamma ökningen pä 2 o/o avantalet passagerare med sällskapsreseflyg från svenska flygplatser tillutlandet. Uppgifter om charterflygtrafiken från till utlandet avseendeperioden januarioktober tyder emellertid på att denna ökat väsentligt underperioden julioktober. Totalt för januarioktober blev ökningen ca 7 1/2 o/o. Under antagande om att inflödet avresevaluta kommer att öka ungefär lika mycket 1971 som 1970, dvs. ca 14 o/ooch att utflödet antar mera "normala" proportioner och stannar vid enökning på ca 16 o/o, har nettot av in- och utflöde av resevalutor för 1971satts tiU 2 000 milj. kr. Det negativa nettot för posten övrigatjänster beräknas öka helt obetydligt och har antagits ettungefär lika stort underskott. är avsedd attkompensera för det redovisningsbortfallsom misstänks föreligga angående betalningartill , främst inom posten övriga tjänster. medgavs vissa lättnader ianmälningsplikten vad avser vissa betalningar till . Under de följandeåren uppvisade betalningsstatistiken påtagliga avvikelser frän dettidigare mönstret, vilket gav upphov till misstanken att ett stortredovisningsbortfall hade blivit följden. En korrigeringspost infördes somgavs värdet 100 milj. kr. 1962 och som därefter ökades med 100 milj. kr. uppgick alltsåkorrigeringsposten tiU 800 milj. kr. Fr. o. m. 1969 har tjänstebetalningarnatill visat en påtagligt högre stegringstakt . Dettahar av tolkats så att en förbättring av anmälningsfrekvensen av tjänstebetalningarna troligen kommittUl stånd. Med hänsyn härtill har korrigeringsposten itabell 3 fått ligga kvar pä nivå. I prognosen för posten övrigatjänster har i konsekvens härmed kalkylerats med en fortsatt uppgång ibetalningarna till , ungefär i linje med utvecklingen och 1970. Transfereringsnettot beräknas uppvisa enförsämring 1970 med endast 50 milj. kr. transfereringsnetto ingickdock efterskänkandet av 100 mUj. pä svenska statens kredittill . Om man bortser frän denna engångstransaktion blir alltså försämringenav transfereringsnettot 150 mUj. Det negativa nettotför de privata transfereringarna försämrades med 148 milj. kr. Det kanhär nämnas att utländska gästarbetares kän- Prop.1971:1 Bilaga 1 Finansplanen 82 da remitteringar tUl respektive hemländer fr. o. m. 1970sammanförts till denna post.Beloppet för perioden januariseptember uppgick tUl 44 milj. kr. men svararsannolikt för endast en del av gästarbetarnas överföringar. Sådanaöverföringar torde också ingå i turistnettot såsom nämnts ovan. De offentligatransfereringarna domineras av gåvobiståndet tUl . För helatransfereringsnettot antas den negativa tillväxten 1971 bli större än 1970.Den större ökningen 1971 föranleds främst av ökade u-landsbetalningar men ävenav en ökad ränteutbetalning till följd av ökad upplåning utomlands. Bytesbalansen resulterar i ettunderskott på 1 900 milj. kr., vilket innebär en försämring med 900 milj. kr.jämfört med , varav ca 500 milj. kr. är att hänföra till det ökadeutgiftsöverskottet i turistnettot. visar kalkylen ett underskott pånära 600 milj. kr. vilket skulle innebära en förbättring av bytesbalansen medca 1 300 milj. kr. Den kraftiga balansförbättringen är helt betingad av detväntade omslaget i varubalansen pä drygt 1 700 milj. kr. Kapitalbalansen, somunder 1969 svängde om till ett valutautflöde pä 219 mUj.