prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till 3,1 milj. kr. Det ankommer påKungl. Maj:t att fastställa den slutiiga fördelningsplanen för anslaget. Jag hemställer, att Kungl. att tUl Tullverket:Anskaffning av viss materiel för /72 anvisa ettreservationsanslag av . 1969/70 Utgift 4 390 030 1970/71 Anslag 5 099 000 1971/72 Förslag 5 263 000 Mynt- ochjusteringsverket är central förvaltningsmyndighet med uppgift att tillverkamynt och medaljer, handha kontroll av ädelmetall-arbeten, verkställa proberingav iidelmetaller och bestämning av ädel- metallhalten,leda justeringsväsendet, handlägga ärenden om mått och vikt samt utförajusteringar. Chef för mynt- och justerings verket ären myntdurektör. Verket är uppdelat på fem avdelningar, nämligen en för måttoch \]kt, en för kontroll av ädelmetallarbeten, en för tillverkning av mynt ochmedaljer, en för administtativa ärenden och en för kamerala ärenden. Kostnaderna för kontrollen avädelmetallarbeten och justeringsverksamheten m. m. täcks av inkomster somredovisas under inkomsttitlarna Inkomst av myntning och justering ochKontrollstämpelmedel. Beräknad ändring 1971/72 (8 000) Maskiner, instrument och diverse LaboratorieutensUier,kemikalierm.m. På driftbudgetens inkomstsida beräknasinkomsterna under titeln avmyntning och justering tiU 33,6 milj. kr. (1970/71 33,6 milj. ochunder titeln till 1,3 milj. kr. (1970/71 1,5 milj. Pris- ochlöneomräkning m. m. Medelsbehovet iövrigt ökar med . Vid behandling avKungl. Maj:ts förslag om lokalisering av mynt- och medaljtillverkningen tillEskilstuna uttalade Prop.1971:1 BUaga 9 76 sigriksdagen för förnyade över/äganden från Kungl. Maj:ts sida i fråga om val avlokaliseringsort (SU 1970: 63, 115, rskr 167). Jag avser att senare redovisamina ställningstaganden i denna fråga för Kungl. Min beräkning av medelsbehovet för mynt-och justeringsverket framgår av sammanställningen. Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att till Mynt- och justeringsverket:Förvaltningskostnader för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Mynt- och justeringsverkeit: Nyanskaffning av vissa maskiner m. m. 1969/70Utgift 520 218 Reservation 40 696 1970/71 Anslag 450 000 1971/72Förslag 450 000 Från anslaget bestrids utgifter löranskaffning av maskiner och apparater till mynt- och justeringsverket samtstatens justerare. För ersättnings-, kompletterings- ochnyanskaffningar av utrustning erfordras för mynt- och medaljtillverkningen . och för statens justerare . Jag biträder mynt- och justeringsverketsförslag. Jag hemställer, att Kungl. att till Mynt- och justeringsverket:Nyanskaffning av vissa maskiner m. m. för /72 anvisa ettreservationsanslag av . 1969/70Utgift 2 360 489 1970/71 Anslag 2 589 000 1971/72Förslag 2 627 000 Statens justerare har somhu>'uduppgift att kontrollera och justera mätnings- och vägningsredskapenligt föreskrifterna i lagen (1934:162) om mått och vikt ochjusteringskungörelsen (1934: 364). Landet är indelat i 23 justerardistrikt.Dessa är fördelade på fem distriktsgmpper. Inom var och en av dessa finns enförste justerare, som är förman för personalen inom gruppen. Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal 1744 000 4 000 129 000 199 000 112 000 (20 000) 401 000 + 15 000 + 9 000 (-) + 18 000 + 15 000 + 5 000 (-) + 18 000 Pris-och löneomräkning m. m. Med hänvisning tUl sammanställningenhemställer jag, att Kungl. att tUl Statens justerare för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . 1970/71 Anslag 17 000 000 1971/72 Förslag 48 770 000 1 Avser tiden den 1.1-30.6. är centralförvaltningsmyndighet i fråga om beskattning,uppbörd av skatt, folkbokföring och val, för tUlverlaiing och försäljning avalkoholhaltiga varor samt alkoholfrågor i den mån uppgifterna ej ankommer påannan myndighet. Verket är dessutom beskattningsmyndighet försjömansskatt, kupongskatt och punktskatter. Riksskatteverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Denne har närmast under sig enöverdirektör. Verket är organiserat på åtta huvudenheter, nämUgen en föradministration, en för rättsärenden, en för taxering och uppbörd, en förindirekt skatt, en för kontroll och revision, en för folkbokförmg och val, enför driftteknik och en för alkoholärenden. Dessutom finns en enhet för aUmännaombud och ett sekretariat tiU verksledningen. Anslagsframställningför /72 har avgivits av den kommitté (riksskatteverkskommittén) som har haft i uppdrag attförbereda omorganisationen av den centrala skatteförvaltningen. 1970/71 (tiden (Därav utrikes resor) (16 000) (40 000) (40 000) Någonpersonalförstärkning föreslås ej. Ett huvudsyfte medriksskatteverkets tillkomst är att skapa ett organ för ledning och samordningav verksamheten inom skatteförvaltningen. Detta fömtsätter nära kontakter medde regionala och lokala skattemyndigheterna. Efter den inledande internauppbyggnadsperioden behövs ökade medel för resor (4- . Behovet av utbildningär stort inom skatteförvaltningen. Det är docknödvändigt att göra en mer ingående analys av utbildningsbehovet, innankostnaderna för en utbyggnad av utbildningsverksamheten kan beräknas.En sådan analys bör kunna göras och leda tillsuccessivt ökade utbildningsinsatser. Av denna anledning kan för budgetåret1971/72 förutses ett större medelsbehov än det av kommittén angivna. Kommitténhar vidare framhållit angelägenheten av utbildningoch information till allmänheten om ändringar i skattelagstiftningeninför deklaration men ej begärt medel för ändamålet. Jag har inget att erinra mot de avriksskatteverkskommittén beräknade utgifterna för verksamhetunder nästa budgetår. Utöver det av kommittén angivna medelsbehovet har jagunder föreva- 1971:1 Bilaga 9 79 randeanslag räknat medel för vissa blanketter för taxeringsverksamheten.Kostnaderna för dessa har tidigare bestritts från anslaget Kostnader för årligtaxering m. m. Medelsbehovet för /72 beräknar jag till 7 mUj.kr. Maj:t har den 16 oktober 1970uppdragit åt centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden (CFU) att i samrådmed kommittén för television och radio iutbildningen () inkomma med förslag till informations- ochutbildningsinsatser mot bakgrund av det behov av information till allmänhetensom föreligger inför den allmänna självdeklarationen till följd av dels deav beslutade ändringarna i skattesystemet, dels detav Kungl. Maj:t till lagrådet remitterade förslaget angående skattebrott m. m.Kostnaderna för en sådan utbildnings- ochinformationsverksamhet torde ligga i storleksordningen 1,5 å 2 mUj. Jag harberäknat medel för ändamålet med 1,5 milj. kr. Eventuella förslagom utbyggnad av utbildningsverksamheten under /72 som en följdav den av riksskatteverkskommittén fömtskickadeanalysen av utbildningsbehovet torde senare få anmälas för Kungl. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till drygt 48,7 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att till för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . Avsättning till banktillsynens fond 1969/70Nettoin- Nettoutgift som be- komstsom tUlgo- stridits från fon- doförtsfonden 1 523 950 den 1 039 477 1970/71 Anslag 1 400 000 1971/72Förslag 1 800 000 Bankinspektionen har som centralförvaltningsmyndighet tUl huvuduppgift att utöva tillsyn över postbanken,bankaktiebolag, sparbanker, kreditaktiebolag, allmänna hypoteksbank,stadshypotekskassa,landshypoteks- och stadshypoteksför-eningar, fondkommissionärer ochfondbörser samt jordbrukets kreditkassor och deras riksorganisation. Den ärvidare registreringsmyndighet för bankaktiebolagen, sparbankerna samtjordbrukets kreditkassor och deras riksorganisation. Det åligger inspektionenäven att följa utvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- ochkonkurrensförhållanden inom dess verksamhetsområde, att föra kartellregistersamt att utöva tillsyn enligt gällande föreskrifter om särskild stämpelavgiftvid köp och byte av fondpapper. Prop.1971:1 Bilaga 9 80 Bankinspektionenleds av en styrelse. Chef för inspektionen är en generaldirektör. Inom inspektionen finns en allmänavdelning, en kreditavdelning och en redovisningsavdelning. Vidare finns tvåbyråer, en för administrativa ärenden och en för fondärenden. Bankinspektionens verksamhet, medundantag av fondstämpeltUlsy-nen, finansieras genom obUgatoiiska bidrag fråndem som är underkastade tillsyn avbankinspektionen. Bidragen redovisas under . Genom särskilda avsättningsanslag förs bidragen över tUl fyra fonder för bankinspektionens olika tillsynsfunktioner.Inkomsterna och utgifterna samt in- och utgående balans på de olika fondernaunder /70 framgår av följande sammanställning. Ingående Inkomst Utgifter Utgående balans balans BanktiUsynens fond 1687 510 1523 950 1039 477 2171983 FondtiUsynens fond 342 880 138 770 75 215 406 434 JordbrukskassetiUsynens fond 234 382 240 256 253 246 221393 SparbankstiUsynens fond 263 574 I 872 114 1611297 524 391 2 528 346 3 775 090 2 979 235 3 324 201 Utgifterna fördelade sig på olika poster enligtföljande. Avsättningsanslagen bör för nästabudgetår tas upp med följande belopp,nämligen 1,8 milj. kr. tiJ.l banktillsynens fond, . tUl fondtillsynensfond, . tUl jordbrukskassetillsynens fond och 2,1 milj. kr. tUlsparbankstillsynens fond, dvs. tiUhopa med samma belopp som har tagits upp påriksstatens inkomstsida under . Beträffandede tre sista anslagen återkommer jag i det följande. Under denna punkthemstäUer jag, att Kungl. Maj:t föreslår att till Avsättning tillbanktillsynens fond för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 9 81 Avsättning tiU fondtillsynens fond 1969/70 Nettoin- 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Med åberopande av vad jaganfört under föregående punkt hemställer jag, att Kungl. att till Avsättning tillfondtillsynens fond för /72 anvisa ett förslagsanslag av 110 000kr. 1969/70 Nettoin- stridits från fonden 253 246 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Med åberopande av vad jaganfört under punkten C 7 hemställer jag, att Kungl. att till Avsättning tilljordbrukskassetillsynens fond för /72 anvisa ett förslagsanslagav . Avsättning till sparbankstillsynens fond 1969/70 Nettoin- Nettoutgift som be- komst som tUlgo- stridits från fonden 297 doförts fonden 1 872 114 1970/71 Anslag 1 980 000 1971/72 Förslag 2 100 000 Med åberopande av vad jaganfört under punkten C 7 hemställer jag, att Kungl. att till Avsättning till sparbankstillsynens fond för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Revision av sparbankernas förvaltning 1969/70 Utgift 885 732 1970/71 Anslag 975 000 1971/72 Förslag 900 000 6 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 9 82 Från detta anslagutgår ersättning åt revisor, ombud eller likvidationsrevisor, som har förordnats avbankinspektionen enligt 81 § eller 82 § 1 mom. lagen (1955: 416) om sparbanker.För sparbankernas bidrag tiU dessaIvostnader finns på rilcsstatens inkomstsida en inkomsttitel, benämndBidrag för revision av sparbankerna. Anslaget bör för nästa budgetår föras uppmed , dvs. samma belopp som har tagits upp under inkomsttiteln. Jaghemställer, att Kungl. att till Revision av sparbankernasförvaltning för / 72 anvisa ett förslagsanslag av . Avsättning till försäkringsinspektionens fond 1969/70Nettoin- Nettoutgift som be- komstsom tillgo- stridits från fon- doförtsfonden 2 690 443 den 2 801 703 1970/71 Anslag 2 622 000 1971/72Förslag 3 445 000 har som centralförvaltningsmyndighet att utöva tillsyn över försäkringsväsendet. Chef för försäkringsinspektionen är engeneraldirektör. Inom inspektionen finns tre byråer, nämligen en förlivförsäkringsärenden, en för försäkringsjuridiska och administrativa ärendenoch en för skadeförsäkringsärenden. Försäkringsinspektionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag från försäkringsbolagen och vissaunderstödsföreningar samt bidrag från staten. Bidragen från försäkringsbolagenoch understödsföreningarna redovisas på riksstaten under . Bidragen från understödsföreningarna ochstaten avses skola täcka kostnaderna förlivförsäkringsbyråns understödsföreningsavdelning, medan bidragen frånförsäkringsbolagen skall täcka kostnaderna för verksamheten i övrigt(bolagsavd(;lningen). Beräknad ändring 1971/72 Handläggande personal Övrig personal Beräknad ändring 1971/72 Reseersättaingar (även utrikes resor) - 7 000 + 34 000 + 1000 - 7 000 + 34 000 + 1000 I försäkringsinspektionens fond fanns vidingången av /71 en behåUningav . Med tillämpning av gällande bidragsbestämmelser och vidett oförändrat statsbidrag till understödsföreningsavdelningensverksamhet av . skuUe fonden, vid av inspektionen beräknade utgifter,uppvisa ett negativt saldo av . vid utgången av budgetåret1971/72. Mot bakgrund härav föreslår inspektionen en höjning av dels bidragenfrån försäkringsanstalterna och understödsföreningarna,dels statsbidraget till understödsföreningsavdelningens verksamhet.Inspektionens förslag i vad avser höjning av bidraget frånunderstödsföreningarna överensstämmer med förslag som lagts fram i betänkandemed förslag tUl ny lag om understödsföreningar (SOU 1970: 23). Förslaget idenna del förutsätter bl. a. ändring i lagen (1938: 96) om understödsföreningar. I fråga om utgifterna förförsäkringsinspektionen föreslår inspektionen bl. a. att antalet tjänster pålivbolagsavdelningen och skadeför-säkringsbjrrånutökas med vardera ett kvalificerat biträde. På understödsföreningsavdelningenföreslår inspektionen att antalet tjänster minskas med två amanuenstjänster ochett kvalificerat biträde. Jag biträderförsäkringsinspektionens förslag om höjning av bidragen från försäkringsanstalterna.Inspektionens förslag om höjning av bidragen från understödsföreningarna ärjag, i avvaktan på beredning av förslaget tUl ny lag om understödsföreningar,inte beredd att ta ställning till.Statsbidraget tiU understödsföreningsavdelningens verksamhet bör dockhöjas till . Anslaget tUl avsättning tUl försäkrings- 6t 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 9 Finansidepartementet 84 inspektionensfond beräknar jag till följd härav till . Inspektionens förslagtill utgifter för verket biträder jag. Jag hemställer, att Kungl. att till Avsättning tillförsäkringsinspektionens fond för /72 anvisa ett förslagsanslagav . 1969/70Utgift 828 903 1970/71 Anslag 971000 1971/72Förslag 1 216 000 Från anslaget bestrids kostnader förriksskatteverkets, postverkets och bankinspektionens befattning medstämpelväsendet. Enligtstämpelskatteförordningen (1964: 308) och expeditionskungörelsen (1964: 618) är riksskatteverketcentral myndighet för stämpelväsendet. svarar för försäljningen avstämpelmärken. Bankinspektionen utövar kontroll över beräkningen avfondstämpel. Kostnadernaför stämpelväsendet beräknar jag enligt följande. 1970/71 Beräknad ändring1971/72 Bankinspektionen 65000 + 5 000 971 000 + 245 000 Jaghemställer, att Kungl. att till Stämpelomkostnader /72 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för årlig taxering m. m. 1969/70Utgift 42 584 940 1970/71 Anslag 44 000 000 1971/72 Förslag 40000 000 Från anslaget betalas bl. a.ers;ättningar till ordförande och kronoombudi taxeringsnämnder, bidrag till kommunernas kostnader för medverkan itaxeringsarbetet enligt 16 § 2 mom. taxeringsförordningen (1956: 623) ochkostnader för utbUdningskurser för taxeringsfunktionärer. Vissa kostnader föranncmsering rörande självdeklarationerna samt kostnader för mellankommunalaprövningsnämndens, sjömansskattenämndens och kupongskattenämndens verksamhetbelastar f. n. Prop.1971:1 BUaga 9 85 Dessa kostnader kommer fr. o. m. nästa budgetår att belasta anslagetRiksskatteverket. För ersättningar till ordförande ochkronoombud i taxeringsnämnder har Kungl. Maj:t ställt sammanlagt25 . I jämförelse med de ersättningsbelopp som betalades ut underår 1969 innebär detta en ökning med . Ersättningsbeloppet under år1970 har påverkats av att någon särskild fastighetstaxering ej genomförtsdetta år samt att taxering till aUmän varuskatt ej längre förekommer. Utöverdet anvisade beloppet har länsstyrelserna vidare liksom tidigare bemyndigatsatt betala ut ersättningar tUl taxeringskonsulenter enligt grunder som Kungl.Maj:t har fastställt. Från anslaget har t. o. m. budgetåret1969/70 bekostats blanketter för taxeringsverksamheten. Dessa kostnaderbelastar fr. o. m. innevarande år anslagen Centrala folkbokförings- ochuppbördsnämnden och . Detta överförande har tidigare intebeaktats vid medelsberäkningen under respektive anslag. Under innevarandebudgetår kommer därför en viss besparing att uppkomma under förevarande anslagoch en motsvarande merbelastning på anslagen Centrala folkbokförings- ochuppbördsnämnden samt . För nästa budgetår bortfaller såledesmedelsbehovet för blanketter under förevarande anslag. Medelsbehovet förnästa budgetår beräknar jag till 40 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. att till Kostnader för årlig taxering m.m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till postverket m. fl. för bestyret medskatteuppbörd m. m. 1969/70Utgift 15 761 219 1970/71 Anslag 17 150 000 1971/72Förslag 16 600 000 Från anslagetutbetalas ersättningar tUl postverket, banker och andra penninginrättningar för deras medverkanvid skatteuppbörden. Ersättningarna avser bl. a. distribution av debetsedlar,uppbörd och redovisning av skatt som inbetalas genom postverket och vissapenninginrättningar, utbetalning genom postanstalterna av överskjutandepreliminär skatt samt kostnader för postverkets bestyr med mervärdeskatten ochmed uppbörden av arvs- och gåvoskatt. Från anslaget utbetalas vidare ersättningtUl postverket för de kostnader som uppstår genom att kyr- Prop.1971:1 Bilaga 9 86 kobokföringsmyndigheternaunderrättas om permanenta adressförändringar som anmälts till posten. Enligt en promemoria, som har upprättatsinom postverket, beräknas medelsbehovet för nästa budgetår tUl . ersättning för pestverkets arbete i samband med in-ochutbetalningar av skatt, befordran av frankeringsfria försändelser tiU bl. a. länsstyrelsernas datakontor, bestyretmed mervärdeskatt samt uppbörd av arvs- och gåvoskatt, 7 470 000 kx.ersättning för distribution av debetsedlar, . ersättning föröversändande av adressuppgifter till kyrkobokföringsmyndigheterna, 1430 000kr. ersättning till penninginrättningar som medverkar vid skatteuppbörden och150 . ersättning tUl postverket för vissa kostnader i samband medavvecklingen av skatteavdelningarna. Ersättningen för distributionen avdebetsedlar har i promemorian beräknats med utgångspunkt i gällande brevportomed viss reducering. F. n. utgår ersättningen med samma belopp sommasskorsbandsportot, nämligen med per försändelse. Den ifrågasattaändringen av beräkningsgrunden skulle medföra, att ersättningen ökade med drygt5 milj. kr. Jag förordar, att ersättningen fördistribution av debetsedelsförsändelser beräknas enligt nuvarande grunder.Beräkningarna i övrigt i promemorian kan jag godta. Anslaget bör således förasupp med 16,6 milj. kr. Jaghemställer, att Kungl. att till Ersättning till postverket m.fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Nyttanslag (förslag) 1 000 I betänkandetKilometerbesks.ttning (SOU 1970: 36) föreslär bilskatteutredningen, att skatt som beräknasefter körsträcka (kilometerskatt) skall tillämpas fr. o. m. den 1 januari 1974för samtliga skattepliktiga, icke bensindrivna motorfordon, trafiktraktorer ochmotorredskap samt sådana skattepUktiga släpvagnar med en totalvikt om mer äntre ton, som dras av kilometerskattepliktigt, motordrivet fordon. Enligt förslagetskall motordrivna fordon förses med s. k. stämplande kilometer-räknare ochsläpvagnar med s. k. navmätare. Utredningen föreslår, att kilometerskattenskall ersiitta den nuvarande specialdestinerade brännoljeskatten ochgasolskatten samt fordonsskatter för det ifrågavarande fordonsbeståndet.Skatten bestäms till visst belopp per kilometer. 1971:1 Bilaga 9 87 Sedan hösten 1969pågår ett av bilskatteutredningen initierat utvecklingsarbete med syfte att få fram lämpligapparatur för att kunna genomföra ett kilometerskattesystem. EnkUometerbeskattning skulle beröra ca 130 000 dragfordon och ca 30 000släpvagnar. För att beskattningsomläggningen skall vara möjlig att genomförafr. o. m. måste det tekniskautvecklingsarbetet vara avslutat . Se-rietUlverkning avkUometerräknare måste i huvudsak vara klar . Under år 1973avses montering och plombering ske ai; kilometerräknarna. Förslag till om införande avkilometerbeskattning bör framläggas först sedan det tekniskautvecklingsarbetet avslutats och produktionstestergenomförts. Maj:t har bemyndigat chefen för finansdepartementetatt tillsätta en särskUd nämnd med uppgift att planera de olika åtgärder somskuUe krävas vid en övergång till kilometerbeskattning. I nämndens uppgifteringår bl. a. att tUl Kungl. Maj:t framlägga förslag om utvecklingsarbetetsbedrivande och finansiering. Nämndens verksamhet måste inledas ochKungl. Maj:t har därför beslutat att kostnaderna för nämnden övergångsvisskall finansieras från sjunde huvudtitelns anslag till kommittéer. Fr. o. m.nästa budgetår bör emellertid nämndens verksamhet finansieras från ett nyttanslag, benämnd Kilometerbeskattning, som förs upp under sjunde huvudtiteln.Vidare kan det, beroende på vilken form för finansiering som väljs, blinödvändigt för staten att slutligt ellerinterimistiskt tUlskjuta medel för utvecklingskostnader och produktionsförberedelser.Sådana utgifter bör också bestridas från förevarande anslag. Eftersom det f.n. saknas underlag för en beräkning av utgifterna under anslaget, förordar jagatt det förs upp med ett formellt belopp av . Med hänsyn till attutgifter för utvecklingskostnader m. m. kan aktualiseras redan under innevarande budgetår och även andrakostnader kan uppstå som inte lämpligen bör bestridas från kommittéanslaget,kommer jag denna dag att förorda att det på tUläggsstat till riksstaten för /71förs upp ett förslagsanslag av . Under åberopande av det anfördahemställer jag, att Kungl. att till Kilometerbeskattning för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av . D.BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättning tiU för mistad tolag 1969/70 Utgift 113 414 488 1970/71 Anslag 5 844 000 1971/72 Förslag 2 130 000 ' Anslaget Ersättning till städerna för mistad tolag. Enligt beslut av (prop. 1964:157, SU 164, rskr 342) skall dentolagsersättning som har utgått till vissa städer successivt avvecklas underen femårsperiod. Ersättningen grandas i princip på dengenomsnittliga tolagsersättningen för budgetåren 1962/ 63 och 1963/64. För år1965 utgick full kompensation och för de fyra följande åren minskadesersättningen med en femtedel . I fråga om gäller docken tjugoårig avvecklingstid. Fr. o. m. /72 utgår kompensationtUl endast . Anslaget bör härvid ges ändrad rubricering.Utbetalningarna kommer att uppgå tUl drygt 2,1 mUj. under budgetåret1971/72. Jag hemstäUer, att Kungl. Maj: t föreslår att tUl Ersättning till Trelleborgskommun för mistad tolag för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 1969/70 Utgift 1 540 237 149 1970/71 Anslag 1 680000 000 1971/72 Förslag 1880 000 000 Från anslaget bestrids främstskatteutjämningsbidrag till kommunerna enligt förordningen (1965: 268) omskatteutjämningsbidrag (ändrad 1970: 341). Vidare utbetalas från anslagetbidrag enligt kungörelsen (1962: 69) omövergångsbidrag vid vissa ändringar i den kommunala indelningen (ändrad1965:536). Skatteutjämningsbidragutgår dels till kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommunenheter närskattekraften, dvs. skatteunderlaget per invånare, i kommunen understiger enviss nivå (skatteutjämningsbidrag vidbrist på skattekraft), dels till kommuner när den sammanlagdautdebiteringen för allmän kommunalskatt överstiger medelutdebiteringen i riket(skatteutjämningsbidrag vid hög utdebitering). Utöver dessa bidrag kan extraskatteutjämningsbidrag utgå. Skatteutjämningsbidragetvid brist på skattekraft bygger på ett till- Prop.1971:1 Bilaga 9 89 skott av skatteunderlag. TUlskottet varierar medhänsyn till kommunens belägenhet. Landet indelas sålunda i treskattekraftsområden med olika gränser för tillskottens storlek.