prop · FU03143 · 1971-12-31 00:00:00 — I tredje stycketanges vissa fall där tUlstånd till sådant förvärv får lämnas av ,om skäl mot tUlståndet inte föreUgger med hänsyn till allmänt intresse ellerförvärvarens personliga förhållanden. Ett sådant fall är enligt punkt 4 attförvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, endera av dem är fångesmannenseller, om denne är gift, hans makes avkomling, adoptivbarn, syskon elleradoptivbarns eller syskons avkomling. Bestämmelsen i 1 § tredje stycket 4tillkom och utformades efter mönster av 1 § andra stycket 5jordförvärvslagen (prop. 1967: 121 s. 18 och 39), som redovisas under 2.2.8.Släktskap på grund av adoption jämställs i lagrummet inte helt med motsvarandebiologiska släktskap. Sålunda omfattas t. ex. avkomUngs adoptivbarn,adoptivbarns adoptivbarn, adop-tivsyskon och syskons adoptivbarn inte avbestämmelsen. 2.2.4, Enligt 1 § andra stycket lagen(1925: 334) om räu i vissa fall för nyttjanderättshavare att inlösa undernyttjanderätt upplåtet område (ensittarlagen) gäller att, om nyttjanderättshavarenavlider utan att ha utövat sin lösningsrätt och nyttjanderätten enligt avtaletupphör vid dödsfallet, trots detta efterlevande make, bröstarvinge elleradoptivbarn får utöva lösningsrätten. Enligt den tidigare gäUande lagen (1920:132) om rätt i vissa fall för nyttjanderättshavare att inlösa under nyttjanderättupplåtet område kunde vid livstidsupplåtelse lösningsrätt göras gällande förstvid nyttjanderättshavarens död och då av dennes dödsbodelägare. När genom 1925års lag möjlighet infördes för nyttjanderättshavaren själv att utövalösningsrätten innan nyttjanderätten hade upphört, begränsades kretsen avanhöriga som vid hans frånfälle skulle ha lösningsrätt, i enlighet medjordkommissionens förslag (prop. 1925: 142 s, 45, 61 och 62), tiU make,bröstarvinge och adoptivbarn. Även här behandlas släktskap på grund av adoptionoch motsvarande biologiska släktskap olika. Till skillnad från motsvarandebiologiska släktingar omfattar lagrummet inte t, ex, bröstarvingarsadoptivbarn och adoptivbarns barn och adoptivbarn, 2.2.5, Lagen (1927: 77) omförsäkringsavtal har i 104 och 105 §§ särbestämmelser för adoptivbarn. Enligt104 § första stycket skall försäkringsbelopp som utfaller efter försäkringstagarens död inte ingå i dennes kvarlåtenskapom förmånstagare är insatt. Om förmånstagarförordnandet var återkalleUgtgäller dock enligt andra stycket särskUda bestämmelser när försäkringstagarenhar efterlämnat make, bröstarvinge, adoptivbarn eller dess bröstarvinge.Beloppet skall då behandlas som om det hade tillhört boet och tillagts förmånstagarengenom testamente, såvitt gäller efterlämnad dödsbodelägares giftorätt, rättenligt 13 kap. 12 § andra stycket , rätt till vederlag eller laglott.Som lagmmmet är utformat omfattar det inte bröstarvinges eller adoptivbarnsadoptivbarn tUl skillnad från motsvarande biologiska avkomling. Enligt 104 §tredje stycket skall jämkningsregeln i andra stycket inte tillämpas i fråga ombelopp som på grund av tjänstegrupplivförsäkring tillfaller make eller medhustru likställd kvinna eller bröstarvinge. Med bröstarvinge torde här avsesäven adoptivbarn (prop. 1969: 124 s. 95100). I 105 § ges vissa regler om tolkning av bestämmelser om förmånstagaresrätt till försäkringsbelopp som utfaller efter försäkringstagarens död. Ärförsäkringstagarens barn insatta som förmånstagare, skall enligt tredjestycket förordnandet gälla tUl förmån för bröstarvinge, adoptivbarn eller dessbröstarvinge. Finns flera sådana förmånstagare, skall envar av dem äga del iförsäkringsbeloppet efter de grunder som gäller i fråga om arvsrätt efterförsäkringstagaren. Bestämmelsen omfattar således t. ex. ett barnbarn tillförsäkringstagaren men däremot inte dennes barns adoptivbarn eller adoptivbarnsadoptivbarn. Enligt 24 § första stycket lagen (1930: 115) ombostadsrättsföreningar får den till vilken bostadsrätt har övergått på grandav giftorätt eller arv inte vägras inträde i föreningen, såvida hinder intemöter på grund av att medlem enligt stadgarna måste tillhöra viss sammanslutningeller inneha anställning i visst företag eller uppfylla annat viUkor avliknande beskaffenhet. Detsamma gäller enligt paragrafens andra stycke närbostadsrätt på grund av testamente har övergått till testators make, skyldemaninom arvslederna, adoptivbarn eller adoptant. Har den rätt till inträde somavses i de två första styckena inskränkts i stadgarna, skall detta enligtparagrafens tredje stycke lända till efterrättelse utom i fråga om make,hemmavarande barn och adoptivbarn. Paragrafens andra stycke omfattar såledessamtliga biologiska släktingar inom arvslederna men av adoptivsläktingar endastadoptivbarn och adoptant. En ny bostadsrättslag (1971: 479) träder i kraft den 1juli 1972. upphävs lagen om bostadsrättsföreningar. Enligt 11 §första stycket bostadsrättslagen får inträde i föreningen inte vägras den somhar förvärvat bostadsrätten om han uppfyller stadgarnas villkor föi medlemskapoch föreningen skäligen kan nöjas med honom som bostadsrättshavare. Harbostadsrätten övergått till bostadsrättshavarens make får enligt andra stycketinträde vägras denne endast om hinder möterpå grund av bestämmelse i stadgarna att medlem skall tillhöra visssammanslutning eller uppfylla liknande villkor och det skäligen kan fordras attmaken uppfyller villkoret. Detsamma skall gälla om bostadsrätt tUlbostadslägenhet har övergått tUl bostadsrättshavaren närstående som varaktigtsammanbodde med honom. I den nya lagen talas sålunda endast om make ochnärstående. Någon särbestämmelse för adoptivbarn blir därför inte aktuell. 2.2.7,Namnlagen (1963: 521) innehåUer särskilda regler för adopterade barns förvärvav släktnamn. Enligt1 § förvärvar barn i äktenskap vid födelsen faderns släktnamn. Barn under 18 årsom erhåller äktenskaplig börd genom att föräldrarna ingår äktenskap medvarandra förvärvar därvid faderns släktnamn. Får barn äktenskaplig börd förstefter kan barnet anta faderns släktnamn genom anmälan hos pastor.Barn i äktenskap har också möjlighet att förvärva det släktnamn som modernhade som ogift. Om barnet är krävs därvid att domstol har funnitnamnbytet vara förenligt med barnets bästa. Barnutom äktenskap förvärvar enligt 2 § vid födelsen moderns släktnamn. Har modernförvärvat sitt namn genom vigsel eller har hon under äktenskap antagit makesnamn, får barnet genom anmälan hos pastor anta det släktnamn som hon bar somogift. Barnet får också genom anmälan hos pastor anta faderns släktnamn. Adoptivbarnförvärvar genom adoption enligt 3 § adoptantens eller, om det adopteras avmakar, adoptivfaderns släktnamn. Domstolen kan emellertid i samband medadoptionen besluta att barnet skall behålla det släktnamn som det bar föreadoptionen. Har barnet behållit sitt tidigare släktnamn kan det senare genomanmälan till pastor anta det släktnamn som det annars skulle ha fått genomadoptionen. Barn som adopterats av makar har enligt 3 § andra stycket rätt attförvärva det släktnamn som adoptivmodem bar som ogift enligt motsvarande reglersom gäller beträffande rätt för barn i äktenskap att erhåUa sin mors namn somogift. I 3 § tredje stycket ges adoptivbarnet rätt att bära det släktnamn somdet hade före adoptionen i form av ett tUläggsnamn framför adoptantenssläktnamn. Har barnet behållit sitt tidigare släktnamn, kan det framför dettabära det släktnamn som det annars skulle ha förvärvat genom adoptionen. Styvbarnhar möjlighet att anta styvfaderns släktnamn. Bestämmelser härom finns i 4 §,som föreskriver att barn vars mor är gift med annan än barnets far,genom anmälan kan anta styvfaderns släktnamn, om styvfadern samtyckt till detoch domstolen har funnit namnbytet förenligt med barnets bästa. Motsvaranderätt har, enligt uttrycklig föreskrift i paragrafens andra stycke, adoptivbarnatt anta det släktnamn som adoptivmoderns make bär, om denne inte också är barnetsadoptivfar, 4 1971.1 saml. I5 § ges bestämmelser om fosterbarns förvärv av fosterföräldrars namn, 6§ första stycket reglerar hustrus förvärv av mannens släktnamn genom vigsel.Enligt andra stycket kan hustru, som har behållit sitt tidigare släktnamn,under äktenskapet genom anmälan hos pastor erhålla mannens släktnamn. Efteräktenskapets upplösning kan hustrun genom anmälan hos pastor enligt 7 § återtadet släktnamn hon hade som ogift, I812 §§ ges regler om förvärv av släktnamn i andra fall. Sålunda har enligt 8 §den vars släktnamn inte är tillräckligt särskiljande eller eljest är mindretjänligt rätt att efter ansökan hos namnmyndigheten erhålla annat släktnamn, I9 § anges under vilka förutsättningar ett namn kan godkännas som nytt släktnamn.Enligt 10 § får som släktnamn inte godkännas namn som lätt kan förväxlas medbl, a, annan tillkommande släktnamn eller släktnamn vilket annan har rätt attförvärva eUer eljest bära. Enligt paragrafens andra stycke utgör dock, om någonefter ansökan har förvärvat nytt släktnamn, nyssnämnda bestämmelse inte hinderför hans föräldrar, syskon eller syskons barn att med hans samtycke efteransökan hos namnmyndigheten erhålla namnet. Om hinder föreligger enligt 810 §§kan namnmyndigheten enligt 12 § dock bifalla ansökan om förvärv av släktnamnom synnerliga skäl föreligger. Om ansökningen avser barn kan namnmyndighetensom villkor för bifall kräva att domstol har funnit namnbytet förenligt medbarnets bästa. Ommakar förvärvar släktnamn, tillkommer namnet enligt 13 § även makarnas barn ochadoptivbarn, om de är , bär makarnas namn och står under derasvårdnad. Om någon annars förvärvar släktnamn genom ansökan eller annan anmälanän enligt 6 eller 7 §, tillkommer namnet hans barn och adoptivbarn som bärhans namn och inte fyllt , om han ensam har vårdnaden. Om någon harförvärvat nytt släktnamn genom ansökan, kan enligt andra stycket även hans barneller adoptivbarn, om det inte enligt första stycket automatiskt erhåller namnet,samt dess avkomUng med hans samtycke anta namnet genom anmälan hos pastor. Barni äktenskap, barn utom äktenskap samt barn som adopterats av makar har somnämnts möjlighet att förvärva det namn som modern resp. adoptivmodem bar somogift. Med barn som adopterats av makar torde i 3 § andra stycket även få avsesbam som adopterats av sin fars resp. adoptivfars hustru eller av sin mors resp.adoptivmors make. Däremot finns det inte någon uttrycklig föreskrift ommotsvarande möjUghet för barn, som adopterats av ensamstående kvinna eller avgift kvinna utan att adopteras av hennes make och inte heller är barneller adoptivbarn till hennes make, att genom anmälan eller ansökan förvärva adoptivmodernsnamn som ogift. Adoptivbarnet torde visserligen i dessa fall ha möjlighet attförvärva detta namn efter ansökan enligt 12 §, Förbifall till sådan ansökan fordras emellertid att det föreligger synnerligaskäl. Dessutom är ansökningsförfarandet mer omständligt än ett an- mälningsförfarandeoch förenat med viss avgift, föreslog i sitt betänkande (SOU1960: 5) att domstol på framställning skulle i adoptionsärendet kunna förklaraatt barnet genom adoptionen förvärvade adoptivmoderns släktnamn som ogift samtatt adoptivbarn som inte vid adoptionen förvärvat detta namn skulle kunna antanamnet efter anmälan, skulle reglerna få betydelse inte endastdå barnet adopterats av makar utan även då adoptanten var änka eller frånskildhustru som behållit sin tidigare makes släktnamn. Förslaget att adoptivbarnskulle kunna anta adoptivmoderns släktnamn som ogift utsattes för kritik underremissbehandlingen, I propositionen fick bestämmelsen sin slutgiltigautformning (prop, 1963: 37 s, 54 och 57), Somtidigare nämnts kan enligt 10 § andra stycket, om en person förvärvat nyttsläktnamn genom ansökan, hans föräldrar, syskon eller syskons barn med hanssamtycke efter ansökan hos namnmyndigheten förvärva namnet. Bestämmelsenomfattar inte dem som på grund av adoption står i motsvarande förhåUande tillden som gjort det ursprungliga förvärvet, I 13§ andra stycket föreskrivs att, om någon efter ansökan förvärvat nyttsläktnamn, hans barn eller adoptivbarn som inte redan enligt paragrafensförsta stycke förvärvat namnet samt dess avkomUng med hans samtycke får antanamnet. Som framgår omfattar bestämmelsen inte uttryckligen barns elleradoptivbarns adoptivbarn, Enligt1 § jordförvärvslagen (1965: 290) får fast egendom som är taxerad som jordbruksfastighet inte utan tiUstånd av lantbruksnämnd förvärvas genom köp, byte eller gåva. Undantag från tillståndsplikten gäller i vissa i andra stycket angivna fall. Enligt punkt 5 fordras sålunda i princip inte förvärvstillstånd om förvärvaren är fångesmannens make och inte heller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, endera av dem är fångesmannens eller, om denne är gift, hans makes avkomling, adoptivbarn, syskon eller adoptivbarns eller syskons avkom ling. Motsvarande undantag från krav på tUlstånd till förvärvet fanns 1 den tidigare gällande jordförvärvslagen (1955: 272), Till grund för denna bestämmelse anförde departementschefen (prop, 1955: 165 s, 58), att en jordägare inte borde förmenas att redan i livstiden fritt fördela sin egendom mellan sådana anhöriga inom hans egen och yngre genera tioner som skuUe kunna genom bodelning eller arv komma i besittning av egendomen, 2.2.9, Enligt1 och 2 §§ förköpslagen (1967: 868) har kommun under vissa förutsättningar förköpsrätt vid försäljning av fast egendom. Enligt 3 § första stycket 4 får förköpsrätten inte utövas om köparen är säl jarens make och inte heller om köparen eller, när makar förvärvar ge mensamt, endera av dem är säljarens eller, om denne är gift, hans makes avkomling, adoptivbarn, syskon eller adoptivbarns ellersyskons avkomling. Regeln om släktköp har utformats i överensstämmelse med motsvaranderegel i jordförvärvslagen (prop, 1967: 90 s, 59, 82 och 83), och samma skillnadgörs här mellan biologisk släkt och adoptivsläkt som i sistnämnda lag. 2.3 Lagregler om släktskap som inte uttryckligen avser adoptivförhållanden 2.3.1, Bestämmelserna i 6 kap, 5 §brottsbalken om otukt med avkomling och otukt med syskon avser endast sådanafall i vilka biologisk släktskap föreligger. Adoptiv- eUer styvbarnsförhållandekan inte medföra straff enligt detta lagrum, 2.3.2, Enligt 6 § förordningen den 21februari 1789 om kronohemmans försäljande till skatte samt de förmåner ochvillkor, varunder skattehemman hädanefter skola innehavas får alla åbor påkronohemman och deras barn så länge de väl sköter hemmanet behålla åborätten iden ordning som Kungl. Maj:t särskilt stadgat. De har också företrädesrätt attskatteköpa hemmanet. Med barn torde här avses endast biologiska barn. I 32 a § konkurslagen (1921: 225)finns särskUda regler om återvinning i aktiebolags konkurs från aktieägare sompå grund av sitt aktieinnehav har eller hade ett bestämmande inflytande överbolaget eller från sådan aktieägares make eller avkomling eller den som är giftmed hans avkomling. Från sådan person kan återvinning ske enligt 2832 §§ ävenom den åtgärd som avses i det särskUda fallet företagits tidigare än som angesi dessa paragrafer, dock högst innan konkursansökningen gjordes. Harperson som nämnts uppburit lön eller arvode från bolaget förekonkursansökningen eller därefter fram till beslutet om egendomsavträdeoch översteg lönen eller arvodet vad mottagaren enligt 100 a § konkurslagenhaft rätt att göra gällande som fordran i konkursen, skall enligt 32 a § andrastycket betalningen på talan av konkursboet återgå. 32 a § infördes ikonkurslagen i samband med aktiebolagslagens tillkomst. I förarbetenatill lagrummet diskuteras inte om med aktieägares avkomling skall avses ävenhans adoptivbarn (SOU 1941: 9 s. 711). Förbud enligt lagen (1926: 72)angående meddelande av förbud för bam att idka viss försäljning får enligt 1 §andra stycket inte avse barn . Inte heller får förbud meddelas förbarn att idka försäljning i handelsbod eller att på annan platsunder vardagar meUan och 19 idka försäljning eller utdelning avtidningar eller, såsom biträde åt och under omedelbar tiUsyn av någondera avsina föräldrar, annan försäljning eller utdelning. arbetena till lagen diskuteras inte om med föräldrar skalljämställas adoptant. Bokföringsskyldighetenligt bokföringslagen (1927: 117) åligger bl, a. dem som driver vissa i 1 §närmare angivna slag av rörelser. Från denna regel gäller enligt 2 § vissaundantag, EnUgt första stycket 1 föreligger inte bokföringsskyldighet för densom idkar handel med varor genom kringföring eller från salustånd eller påannat liknande sätt och därvid vanligen inte biträds av flera än make och barnunder eller en annan person. Beträffande vissa andra slag av rörelserföreligger enligt första stycket 2 inte bokföringsskyldighet om rörelsenvanligen drivs utan biträde av flera än make och barn samt tvåandra personer. Om med barn avses även adoptivbarn diskuteras inte i förarbetena. Kronoegendomskall enligt 9 § 1 mom. förordningen (1934: 320) angående granderna förförvaltningen av viss kronoegendom i vissa fall hembjudas arrendatorn. Hardenne avlidit skall hembud ske tUl hans änka och barn. Vid ny utarrendering fårenligt 2 mom. samma paragraf, om arrendet övergått på arrendatorsdödsbodelägare eller överlåtits på hans barn eller måg, sådan innehavare räknasig till godo den tid som företrädaren innehaft arrendet när det gäller attkomma i åtnjutande av optionsrätt. I förarbetena diskuteras inte om bestämmelsernai 9 § skall gälla även adoptivbarn. Enligt 23 § lagen (1939: 608) omenskilda vägar är förrättningsman, god man och sakkunnigt biträde jävig bl. a.om han är i sådan släktskap eller svågerlag med sakägare som utgör jäv motdomare eller om han är på sådant sätt släkt eller besvågrad med någon som ägerdel i saken eller kan vänta synnerlig nytta eller skada av förrättningen.Reglerna överensstämmer med 2 kap. 9 § lagen (1926: 326) om delning av jord ålandet och 2 kap. 4 § lagen (1917: 269) om fastighetsbildning i stad. Frågan omsläktskap på grund av adoption skall medföra jäv diskuteras inte i förarbetenavare sig till lagen om enskilda vägar, jorddelningslagen eller lagen omfastighetsbildning i stad, I 107 § 1 mom. tredje stycket lagen(1944: 705) om aktiebolag föreskrivs, att tUl revisor i aktiebolag inte fårutses den som är befattningshavare i bolaget eller eljest intar en underordnadeller beroende ställning till styrelseledamot eller verkställande direktöreller till sådan befattningshavare i bolaget som har att ombesörja bokföringeneller medelsförvaltningen eller kontrollen däröver, inte heller styrelseledamots,verkställande direktörs eller sådan befattningshavares make eller den som är irätt upp- eller nedstigande släktskap eller svågerlag med honom eller som ärsyskon eller som är i det svågerlag med honom att den ene är gift med denandres syskon. Enligt den tidigare lagen (1910: 88 s. 1) om aktiebolag 72 §tredje stycket gällde att till revisor inte fick utses den som var i bolagetseller styrelseledamots tjänst. ställdesinte några särskilda villkor. Under förarbetena tUl aktiebolagslagföreslogs att jävsregeln skulle få ett vidgat innehåll. Huruvida släktskap pågrund av adoption skulle kunna medföra jäv diskuterades dock inte (SOU 1941: 9s. 460 och prop. 1944: 5 s. 342 och 343). Under2.1,14 har redovisats vissa bestämmelser i familjebi dragsförordningen (1946: 99) enligt vilka adoptivbarn och adoptant i samma utsträckning som föräldrar och barn anses tillhöra den värn pliktiges eller civUförsvarspliktiges familj. Bidrag enligt förordningen utgår bl, a, i form av familjepenning. För hustru och frånskild hustru utgör familjepenningen enligt 6 § högst , . Detsamma gäller under vissa förutsättningar annan familjemedlem som förestår hemmet åt vämpliktig med hemmavarande familjemedlem under , I övrigt är familjepenningen för annan familjemedlem högst , . När synnerliga skäl föreligger kan dock efter särskilt medgivan de familjepenning för värnpliktigs mor, som förestår hans hem, utgå med högst , , trots att den värnpliktige inte har hemma varande familjemedlem under , I förarbetena (prop, 1946: 73) diskuteras inte om med mor i detta sammanhang avses även adoptiv- mor, 2.3.10, Rätten attuppbära aUmänt barnbidrag tUlkommer enligt 4 § lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag, om barnet står under för äldrarnas gemensamma vårdnad, barnets mor eller, om hon till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak är förhindrad att delta i vårdnaden, barnets far samt i annat fall den som har vårdnaden. Enligt departementschefen (prop, 1947: 220 s, 92) skulle motsvarande regler gälla vid adoption av barn. Om äkta makar hade adopterat ge mensamt eller om barn hade adopterats av kvinna skulle adoptivmo dem sålunda få rätt till bidraget, I stället skulle barnets verkliga mor gå förlustig denna rätt, såvida inte barnet hade adopterats av hennes man, Enligt 100 § 1mom. tredje stycket lagen (1948: 433) om för säkringsrörelse får bl, a, inte den vara revisor, som är make till styrelse ledamot, verkställande direktör eller annan befattningshavare i le dande ställning i bolaget eller som är i rätt upp- eller nedstigande släkt skap eller svågerlag med honom eller som är hans syskon eller som är i det svågerlag med honom att den ene är gift med den andres syskon. I förarbetena till lagen diskuteras inte om släktskap på grund av adop tion skaU medföra jäv (prop, 1948: 50 s. 324, 325 och 550), 2.3.12, I 1 § lagen(1950: 382) om svenskt medborgarskap anges i vUka fall barn förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen. Barn i äktenskap förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen om fadern är svensk medborgare, medan för barn utom äktenskap motsvarande gäller om modem är svensk medborgare, I båda fallen saknar det be tydelse var barnet är fött. Från regeln att moderns nationalitet inte är bestämmande för vUket medborgarskap barn i äktenskap förvärvar vidfödelsen firms ett undantag. Om fadern är statslös eller om barnet inteförvärvar hans medborgarskap vid födelsen, får nämligen bam i äktenskap svensktmedborgarskap om modern är svensk medborgare och barnet föds i , Pågrund av samhörigheten mellan de nordiska länderna har i 10 § a) öppnatsmöjlighet att i vissa avseenden likställa födelse här i landet med födelse iDanmark, , eller , För tUlämpningen av denna regel, liksomav 10 § i övrigt, krävs dock att avtal har träffats därom med de andra ländema.Sådant avtal har träffats mellan , , och , I nu förevarandeavseende gäller därför att födelse i , eller likställs medfödelse här i landet. I 2 § behandlas förvärv avsvenskt medborgarskap genom legitimation. Ingår svensk man äktenskap medutländsk kvinna medför det att före äktenskapet fött bam till makarna blirsvensk medborgare, om barnet vid den aktuella tidpunkten är ogift och inte harfyllt . EnUgt 3 § första stycketkan utlänning, som oavbrutet har haft sitt hemvist i från det han och som dessutom har haft sitt hemvist här under sammanlagtminst fern år, förvärva svenskt medborgarskap genom att efter det han fyllt 21år men innan han har fyllt anmäla sin önskan därom hos idet län där han är kyrkobokförd. Om vederbörande är statslös eller styrker atthan skulle förlora sitt utländska medborgarskap genom att bli svenskmedborgare, får anmälan göras redan då han har fyllt , om han vid tidenför anmälan har sitt hemvist här och dessutom har haftsitt hemvist här under sammanlagt . EnUgt 10 § a) likställs vidanmälan enligt 3 § hemvist i , eller med hemvist här ilandet under vissa förutsättningar. 4 § innehåller regler somi viss utsträckning gör det möjligt för förutvarande svenska medborgare attåterfå medborgarskapet på enklare sätt än genom naturalisation enligt 6 §.Bestämmelsen är tUlämpUg bara på personer som har blivit svenska medborgare vidfödelsen och som oavbrutet har haft sitt hemvist här i landet intill ålder.Om en sådan person har förlorat sitt svenska medborgarskap, kan han återvinnadet genom att anmäla sin önskan därom till under föratsättningatt han vid tiden för anmälan har hemvist här . Är hanutländsk medborgare, måste han styrka att han genom återvinningen förlorar det utiändskamedborgarskapet. Vid till-lämpning av 4 § likställs enligt 10 § a) hemvist iannat nordiskt land (, och ) intill medhemvist här i riket.