prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — kieditinstitut därav: Allmänna pensionsfonden ' Allmänheten' 1 175 6 715 5 610 1 140 kreditinstitut därav: AUmänna pensionsfonden ' Allmänheten" 30 1990 5 660 - 5 -30 3 650 ' Exkl. återlån samt exkl. förvärv av utländskaobligationer och bankers förlagsbevis. 2 Inkl. investeringsbankens kortfristiga placeringar. ' Termerna kreditgivning, utlåning, upplåning och inlåninganvänds genomgående i betydelse av flöden. Med utlåning menas sålundaförändringen i stocken utestående krediter. 1 Reviderad nationalbudget för 141 TabeU IX: 2.Allmänna pensionsfondens kapitaltillväxt 19671971 Milj. kr. 1967 1968 1969 1970 1971 Källa: Allmänna pensionsfonden. mer än täckt pensionsulbetalningarna ochadministrationskostnaderna. Avgifterna beräknas uppgå till mellan1112 miljarder kr. och pensioner inklusive förvaltningskostnader till ungefär4 mUjarder kr. samt fondökningen till . Vid det laget skullealltså balans i det närmasie ha uppnåtts mellan ränteintäkter och utgifter ochfondökningen därmed ungefär motsvara avgiftsbeloppet. Knappt hälften av fondens kreditgivning 1970 utgjordes avkrediter tUl bostadssektorn, vilket innebar en viss andelsminskning iförhållande till 1969. Fondens kreditgivning till näringslivet ökadeungefär lika myckel som lill bostadssektorn eller med runt tal 450 miljonerkr., medan kreditgivningen till staten och kommunerna var obetydligt större1970 än 1969. Fondens kapital förväntas öka kraftigt eller med 8 miljarderkr. Denna ökning kan förväntas resultera i ell utbud på kapitalmarknaden avsamma storleksordning. De enskilda försäkringsinrättningarnas kapilallUlväxlökade något (tabell 3), vilket kan hänföras tiU en kraftigökning hos liv- och sjukförsäkringsbolagen. Skadeförsäkringarnas ulfall hardäremot försämrats successivt. Ett flertal faktorer kan förklarakapitaltillväxten inom liv- och sjukförsäkringsbolagen de senaste åren.Ökningarna avsåg bl. a. försäkringar med engångspremier och successivautbetalningar. Anledningen lill dessa engångsförsäkringar 1970 var bl. a. allde utgjorde en Tabell IX: 3.Enskilda försäkringsinrättningars kapitaltillväxt samt utlåning päkreditmarknaden 19671970 1967 1968 1969 1970 Total kapitaltUIväxt 1660 2 064 2 060 2 205 därav: liv- och sjukförsäkrings bolag 1 076 1 298 1 608 1 894 övriga 584 766 452 311 Ullånmg 1416 1794 1 850 1892 Anm. I övriga enskilda försäkringsinrättningar ingårarbetsgivarbolag, riksbolag för skadeföl säkringar samt återförsäkringsbolag.Källor: och . fördelaktigplaceringsform infÖr skatteomläggningen. Ytterligare en förklaring till liv-och sjukförsäkringsbolagens kapitaltillväxt utgör en störreöverränta. Liv- och sjukförsäkringssparandets andel av hushållens beräknadetotala sparande har ökat kraftigt , då andelen var 24 "/o. För1968 t. o. m. uppgick den till respektive 34 o/o, 36 o/o samt 46 "/o.Denna utveckling får ses mot bakgmnd av en successiv minskning av annathushållssparande än försäkringssparande. Trotsall kreditgivningen från "andra banker" sparbanker, postbanken ochjordbrukskassor var väsentligt lägre de tre första kvartalen 1970 jämfört medsamma period elt år tidigare ökade utlåningen från dessa kreditinstitut förhela 1970 med ungefär 400 milj. kr. Den häftigaomkastningen i kreditgivningen som ägde rum kundefrämst hänföras lill en omfattande kortfristig kreditgivning till staten frånpostbanken, vars inlåning var osedvanligt stor . Statensbudgetunderskott, som uppgick till , mmskade 1970med knappt 600 milj. kr. Inkomsterna översteg de icke-finansieUa ulgiflerna1970, men då statens ullånmg delta år var ganska kraftig, kvarstod ell relativtbetydande negativt budgetsaido. Budgetunderskottet 1970 finansierades till enväsentlig del genom emissioner av långfristiga obligationslån. Varken 1969eller 1970 emitterades några kortfristiga obligationslån. I stället inlösteselt sådant obligationslån till elt belopp av 900 milj. kr. I motsats till denärmast föregående åren utgav staten 1970 inget sparobligationslån. Genom enkombination av lollerivinsler och särskilda skattefria utöver bankränlastimulerades däremot allmänheten all sälta in överskjutande skattemedel påbankkonto. Ca 25 "/o av de återbetalda skallemedlen, som uppgick lillrekordbeloppet 2 800 milj. kr., sattes in på sådana bankkonton. Emissionernaav skattkammarväxlar var relativt betydande under 1970.Skatl-kammarväxelskulden växte med . mot en ökning på 0,7miljarder kr. Enligtnationalräkenskaperna för kommunerna såsom de redovisas i kapitel VIII skulleulgiflsöverskottet, dvs. det negativa finansiella sparandel, ha ökat måttligt1970. Denna utveckling rimmar illa med de uppgifter som kommunerna i enkredilmarknadsenkät lämnade om sin upplåning, utlåning ochlikvidilelsförändring. Med utgångspunkt från dessa uppgifter skullekommunernas finansiella sparande 1970 ha försvagats högst avsevärt.Svarsbortfallel i enkäten var dock stort och de lämnade siffrorna får ses sommyckel preliminära. Allmänt kan sägas att del förefaller troligt att detfinansiella sparandet faktiskt 1 Reviderad nationalbudget för 143 försämrades ganska mycket , särskilt motbakgrund av de talrika uttalandena från kommunhåll orn försämrad likviditet ochstora upplåningsbehov. Kommunernas upplåning på kredilmarknaden uppgick tilli mnt tal 1 200 milj. kr., dvs. en svag nedgång jämfört med . Upplåningenvid sidan av den reguljära marknaden beräknas ha ökat högst avsevärt under1970. Överslagsberäkningar av finansiellt sparande och total upplåning gmndadepå ovannämnda kredilmarknadsenkät, indikerar en försämring av likviditeten meddrygt . Det kan emellertid finnas skälalt tro på en något mindre likviditetsneddragning än vad enkäten indikerar,specielll med tanke på den annorlunda bild som framkommer urnationalräkenskapsdata. Den i kapitel VIII antagna utvecklingen för inkomster ochutgifter pekar mot en ytterligare, om än mindre, försvagning av del finansiellasparandel . I den mån en ytterligare kraftig likvidilelsned-dragninginle är möjlig leder della lill ett ökat upplåningsbehov eller alternativt lillkrav på nedjusteringar av utgifIsöverskollel. Bostadsinvesteringama beräknas ha minskat med 2,5 "/oi volym 1970. I nominella värden skulle bosladsinvesleringarnas tillväxthärigenom ha stannat vid 340 milj. kr. Ökningen av den totala kreditgivningenlill bostadssektorn motsvarande i stort sett den beräknade ökningen av investeringarna.Nelloulbelalningarna av statliga lån till bostadsändamål var 1970 ca 490 milj.kr. större än 1969 och bostadssektorn log sålunda i anspråk en mindrekreditvolym på kreditmarknaden än 1969. Som framgår av tabell 4 ökadeaffärsbankernas byggnadskredilgivning med 1 265 milj. kr. Därtill kommeraffärsbankernas omfattande avlyft av byggnadskrediler till egen portfölj.Jämfört med 1969 minskade emellertid bostadssektorns totala nettoupplåning påobligationsmarknaden. Bostadsinvesteringama beräknas volymmässigt minska med 4»/o 1971, vilket motsvaras av en värdemässig ökning på drygt 350 mUj. kr.Statens bosladskrediler väntas 1971 öka något mindre än 1970, vilket innebär Tabell IX: 4.Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden och statliga bostadslån 19681970 Nettobelopp, milj. kr. Källa: Konjunklurinsitulet. TabeU IX: 5.Näringslivets upplåning på kreditmarknaden 19681970 Nettobelopp, milj. kr. alt behovet av upplåning på marknaden ökar. Finansieringenav bostadsbyggandet har liksom säkrats genom överenskommelsemellan myndigheterna och kreditinstituten. Näringslivets finansiella sparande beräknas som enrestpost i nationalräkenskaperna. Uppskattningarna är sålunda omgivna av storaosäker-helsmarginaler. överslagsberäkningar ger vid handen, att det fUiansiellasparandet minskade både 19681969 och 19691970. ökade näringslivetsvinster men investeringarna ökade än snabbare. ökade särskiltlagerinvesteringama kraftigt. Fastän vinsterna ökade betydligt mer än 1969fortsatte därför det finansiella sparandet alt sjunka. Det minskade förmodligenmer 19691970 än vad del gjorde 19681969. Upplåningen på den inhemska organiserade marknadenminskade med omkring 3 mUjarder kr. och fortsatte all minska 1970 medytterligare . Den ökning i behovet av annan finansieringän på den organiserade marknaden som härigenom uppkom torde 1969 i storutsträckning ha motsvarats av ell omslag från kraftig uppbyggnad avlikviditeten 1968 lill en absolut minskning av likviditeten 1969. Utvecklingensynes dock ha varit myckel olika under de båda halvåren 1969. En starkförsämring av del finansiella sparandet inträffade i sambandmed den då påbörjade lageruppbyggnaden och motsvarande behov av ökad exlemfinansiering. Lageruppbyggnaden synes härefter ha kulmineral första halvåret1970. Tabell IX: 6.Likviditetsutvecklingen inom industri och handel 19681970 Nettobelopp, mUj. Industri 1600 - 190 - 550 Handel 50 - 190 165 Anm. Uppgifterna bygger på enkätundersökningar, som harutförts av . Med likvida medel avses kassa-, bank- ochpostgirotillgodo-havanden samt kortfristiga penningplaceringar. Uppgiftemaavser större industriföretag (med fler än 500 anställda) och handelsföretag(med fler än 200 anställda), vilka har totalundersökts. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 145 TabellIX: 7. Inlåningsutvecklingen halvårsvis 1969 och 1970samt januarimars 1970 och 1971 Affärsbankema Sparbanker (77 större) Postbanken 2 210 -920 Upplåningenutomlands har vid sidan av likvidiletsförbrukningen utgjort enväsentlig finansieringskälla för näringslivet. i betalningsbalansenuppgick lill för atl sedanbU svagt negativ . För hela 1970 synes totala privataupplåningen utomlands ha ökat med 2 1/2 a . belopp tordevara betydligt större än den sammanlagda minskningen avfinansiellt sparande och reguljär upplåning. Likvidilelsutvecklingen bördärför inte lika starkt ha förändrats i negaliv riktning 19691970 som 19681969.Della utesluter inte all näringslivels likviditet 1970 absolut sett kan haminskal lika myckel som 1969. Denna tolkning får elt visst slöd i tabell 6.Enligl tabellen minskade 1969 likviditeten inom industri och handel med omkring400 milj. kr., jämt fördelat på båda sektorerna. 1970 minskade likviditeten iindustrin kraftigt men förbättrades i handeln. Totalt sett var minskningen likastor 1970 som 1969. Denhär diskuterade utvecklingen av likviditeten på olika områden bör ha inverkatpå bankinlåningen. Det är dock i detla fall svårt att med nuvarandeinlåningsstalislik spåra dylika samband. Tabell 7 visar en successiv minskningav totala inlåningen och . Dennauppbromsning återspeglar kreditåtslram-ningens effekt på utlåningen. ökade inlåningen kraftigt ökningen koncentrerades lillpostbanken och affärsbankerna och avsåg i stort sett fjärde kvartalet.Skiljakligheterna i utvecklingen mellan sparbankerna ochaffärsbankerna lorde bl. a. kunna förklaras av lagemtvecklingen och den därmedsammanhängande likviditetsminskningen i näringslivet under första delen av1970 och med sparminskning och moms-rush inom hushållssektorn under den senaredelen av 1970. Kommunernas likviditelsförsämring torde också ha påverkatsparbanksinlåningen. Det kan noteras att även för affärsbankerna minskadeinlåningen lill de mera långfristiga räkningsformerna. Iriksbankens balans i tabell 8 representerar ena sidan förändringen avriksbankens nelloposilion gentemot affärsbankerna, dvs. saldot mellanaffärbankerna checkräkning och deras upplåning i . På balansens andrasida står bl. a. valulainnehav och dess innehav av svenskavärdepapper. Dessa poster visar en ganska likartad utveckling motsvarandehalvår 1969 och 1970. Den väsentligaste skUlnadn avser den lägrevalulaavtappningen jämfört med första halvåret 1969.Eftersom förändringen i värdepappersinnehavet och övriga tillgångar var avsamma storleksordning båda halvåren kom utvecklingen av affärsbankernasnelloposilion mol all ganska nära avspegla valulaulvecklingen. Underandra förändrades netlopositionen på ungefär samma sätt som ettår tidigare. Återbetalningen av upplåningen till blev emellerlidstörre och ökningen av insatta medel på checkkonio betydligt mindre. Detsenare förklaras så gott som helst av all ökningen kan hänföraslill kassakvotslagens ikraftsättande. Upplåningen i var ca . har valutareservenforlsall atl öka men ökningen har mer än uppvägts av en minskning avvärdepappersinnehavet. Itabell 9 har en affärsbankshalans sammanställts. Utvecklingen av de olikabalansposterna kan lill stor del ses som etl uttryck för anpassningen lUlolika penningpoliliska restriktioner. Med undanlag för andra TabellIX: 8. tillgångar och skulder halvårsvis1969 och 1970 samt januarimars 1970 och 1971 1 Reviderad nationalbudget för 147 Tabell IX: 9. Affärsbankernas tillgångar och skulder halvårsvis 1969och 1970 samt januarimars 1970 och 1971 Nettoförändring, milj. kr. Övriga skulder (netto) Källa: Bankinspektionen. har som framgår av tabellen omkastningarnaav utlåningen till allmänheten varit mera drastiska än vad gäller motsvarandeinlåning. De molvägande fluktuationerna såsom de kommer till uttryck i balansenhar i första hand berört affärsbankernas nelloställning gentemot . kom den ökade inlåningen alttill större delen motsvaras av återbetalning till . Tack vare enökning av övriga skuldposter stod dock etl utrymme lill förfogande för i förstahand en minskning av skulden lUl övriga finansinstitut men även för utlåning.Den måttliga minskningen av likviditeten sammanhängde i första hand med ellminskal förvärv av hypoteksobligationer. Någon fullständig kreditmarknadsmatris lordelorde på nuvarande stadium inle vara meningsfull all uppställa. För denoffentliga sektorns del tyder dock gjorda beräkningar på ett lånebehov omknappt . Hänsyn har då inte tagits till avtalsmässiga lönehöjningarför de statsanställda. För bostadssektorns del förutses ell jämfört med 1970något ökat behov av upplåning på marknaden. Detla lånebehov kan tentativtsällas lill . För dessa sektorer totalt kan sålundaupplåningsbehovel väntas sjunka något, eller i varje fall undergå relativtobetydliga förändringar jämfört med . Del bör bl. a. mot denna bakgrundfinnas förulsätlningar för en ökad kreditgivningtill näringslivet och då inle minst till industrin. För all nuvarandeinvesteringsplaner inom industrin skall kunna realiseras lorde också en ökningav den totala upplåningen krävas och en omorientering av kredilpoUtiken idenna riktning har redan ägt rum. De lättnader som infördes i början av år1971 i långivningen lill industriinvesteringar har liksom de gynnsammarevillkoren för affärsbankernas upplåning i inneburit en förbättringav finansieringsförhållandena. I samma riktning verkar ocksåindustriföretagens ökade möjligheter till utländsk upplåning liksomdiskontosänkningarna från 7 till 6 "/o. Alt närmareange i vilken utsträckning dessa förbättrade lånemöjligheter kommer atltillvaratas är dock svårt liksom i vilken omfattning kredilefterfrågan kommeratl rikta sig mol den inhemska marknaden. Enligtgjorda kalkyler vilka närmast har karaktären av räkneexempel ger ensummering av samtiiga sektorers beräknade anspråk en kredilefterfrågan riktad molden inhemska marknaden som är något större än den som tillgodosågs 1970. Detbör kraftigt understrykas all dessa överslagsberäkningar är behäftade med storaosäkerhetsmarginaler. Eftersom olika anlaganden kan göras om graden avfinansiering utomlands är t. ex., som antytts ovan, flera alternativ tänkbaravad gällen den förväntade kreditgivningen lill näringslivet. Bil.1 Reviderad nationalbudget för 149 I. Sammanfattandeöversikt 2 Importen 1970och 1971 55 Övriganäringsgrenar och den totala produktionen 77 Läget påarbetsmarknaden och början av 1971 80 De enskilda konsumenternas ekonomi 90 Invesleringsutvecklingeninom olika områden 102 Den offentliga verksamheten 121 Denkonsoliderade offentliga sektorn 130 Reviderad försörjningsbalans19701971 12 2. Bmltonationalproduklensutveckling i olika länder och länder- Timförtjänsten för industriarbetare 19601970 17 1.Exportutvecklingen för olika varagrupper 19691971 43 Importutvecklingen för olika varugrupper 19691971 57 Bytes- och betalningsbalans 19671971 60 Försörjningsbalansför handelsfärdigt jäm och stål, inkl. Försörjningsbalans för verkstadsprodukter, exkl.fartyg 1968 1971 69 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror1968 Industriproduktionens utveckling 19691971 75 Försörjningsbalans för rundvirke 19681971 77 V. 1.Vid arbetsförmedlingarna registrerad arbetslöshet januari 2.Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningama januari och 1971 85 De enskildakonsumenternas inkomster och utgifler Hushållens direkta skaller och avgifter 19671971 94 Konsumentprisförändringar 19601971 uppdelade påkomponenter 96 1.Lägenheter i påbörjade, inflyltningsfärdiga och pågående planerade investeringar inom industrin 1970och 1971 enligt investeringsenkät 107 Planerade och faktiska förändringar av den egentligaindustrins investeringar 19621971 108 Planerade och faktiska förändringar av den egentUgaindustrins investeringar, halvårsvis, 19621971 109 Planerade och faktiska förändringar av deborgerliga primärkommunernas byggnadsinvesteringar 19611971 115 Bruttoinvesteringamas utveckling 19671970 samlprognos Bmtloinvesleringamasutveckling 19671970 samt prognos för1971 för privat, statlig och sektor 117 1.Statens inkomster och utgifter 19691971 124 2. Kommunemas inkomster och utgifter 19701971 127 2. Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifler 19701971 129 4. Den konsoliderade offentliga sektorns inkomster och utgifler 1 Revideradnationalbudget för 151 Allmänna pensionsfondens kapitaltUIväxt 19671971 141 Enskilda försäkringsinrättningars kapitaltillväxtsamt utlåning Bostadssektoms upplåning på kredilmarknaden ochstatliga bostadslån 19681970 143 Näringslivels upplåning på kreditmarknaden19681970 144 LikviditetsutveckUngen inom industri och handel19681970 144 Inlåningsutvecklingen halvårsvis 1969 och 1970 samtjanuari och 1971 145 tUlgångar och skulder halvårsvis 1969och 1970 samt januarimars 1970 och 1971 146 Affärsbankernas tillgångar och skulder halvårsvis1969 och 1970 samt januarimars 1970 och 1971 147 Bil.1 Reviderad nationalbudget för Bruttonationalprodukten iolika länder och länderområden 19 Volym- och prisutveckling förexporten, totalt och uppdelat Antal lediga platser vid månadensmilt 1969mars 1971 82 Hushållens disponiblainkomster och konsumtionsutgifter 1.Medianbyggnadstiden för påbörjade lägen- Investeringar inom egentiig industri och i bostäder19651971 106 Investeringar inom egentlig industri, totalt ochuppdelat på branscher 19641971 110 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på sektorer 19621971 119 1.Den offentliga sekloms kalkylerade inverkan på samhälls- Långtidsbudget för perioden /72-1975/76 1971/721975/76 1.1 Långtidsbudgetenskaraktär och syfte Långtidsbudgetentjänar som underlag för planering av den statliga och statsunderstödda sektornsutveckling på . Den utarbetas inom finansdepartementetsbudgelavdelning och redovisas för i form av en bilaga till denreviderade finansplanen. Långtidsbudgetenutgör på utgiftssidan en kalkyl över omfattningen av de finansiella och realaresurser som krävs för alt av statsmakterna uppställda målsättningar skallkunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. betecknas i del följande"oförändrad ambitionsnivå". På inkomstsidan förutsätts nu gällandeskatteregler beslå. Vid beräkningen av slalsinkonislernas utveckling har vidarevissa anlaganden gjorts om skatteunderlagets tillväxt. Ingaförsök görs atl förutse vUka nya beslut som kan komma att fattas under periodeneller effekterna härav. Långtidsbudgeten är sålunda varken en plan eller ettprogram för den önskvärda utvecklingen eller en prognos för den sannolikautvecklingen. Långtidsbudgetens syfte är alt ange de inteckningar i delfram.lida resursutrymmel som gjorts genom redan fattade beslut och alldärigenom utgöra cn del av statsmakternas beslutsunderlag. På grundval av dellakan förslag om nya aktiviteter bedömas och omprövningar av redan gällandeprogram aktualiseras. Resursanspråkeninom samtliga verksamhetsområden beräknas med utgångspunkt från atl oförändradambitionsnivå skall upprätthållas. Detta begrepp är inte liktydigt medoförändrad standard eller oförändrade resursinsatser. Nedanstående typfallavser atl närmare belysa innebörden av begreppet oförändrad ambitionsnivå somdel används i långtidsbudgeten. 1.I vissa fall har statsmakterna beloppmässigt kvantifierat ambitionsnivån.Detla gäller i allmänhet utgifter av transfereringskaraklär. De sålundakvantifierade programmen kan vara av olika slag: a)För några aktiviteter föreligger målsättningar som gäller tills 1 1971.1 saml. vidare och som inle innefattar standardhöjningar. Deltagäller t. ex. de aUmänna barnbidragen som utgår med faslslälll belopp för allabarn . Här påverkas anslagsutvecklingen vid oförändrad ambitionsnivåendast av anlaganden om befolkningsutvecklingen. b) För vissa verksamheter innefattarden kvantifierade målsättningen standardhöjningar under hela eller en del avden tid som omfattas av långtidsbudgeten. Oförändrad ambitionsnivå innebär idella och liknande fall atl utgifterna successivt höjs i enlighet med denbeslutade planen. Etl exempel härpå är anslaget till folkpensioner. Ilångtidsbudgeten har således lagts in utgifterna för den årliga slandardslegringeni form av pensionstillskott. c) Slutligen finns på några områdentidsbegränsade program. I dessa fall har utgifterna antagits falla bort i ochmed all programmet upphör. exempel är programmet för bidrag till vallen-och luflvårdande åtgärder inom industrin vilket löper ul /74.Några utgifter för detta ändamål därefter har därför inte lagts ini långtidsbudgeten. Den här beskrivna metoden för beräkning av stalsulgiflernainnebär inle något ställningstagande tUl frågan om programmen bör förlängaseller ändras. I den mån det är orealistiskt atl räkna med alt anslagen kommeratt falla bort när programmen löper ut underskallas omfattningen av deframlida resursanspråken. I vissa fall har statsmakterna låtit förstå all tidsbegränsadeprogram avses bU förlängda i en eller annan form ulan alt formella beslutfaltals härom. Det gäller t. ex. del regionalpolitiska slödel. Utgifterna fördessa program fömtsatts i dessa fall ligga kvar på oförändrad nivå. I fråga omvissa avlal inom sjukvården, som löper ul men somskall förnyas, har schablonmässigt antagils oförändrad anslagsnivå. I andra fallhar slatsmaklerna kvantifierat målen men inle i an-slagstermer. Sådanapreciseringar återfinns beträffande viss offentlig produktion. exempel pådella är bostadsbyggnadsprogrammel. I dessa fall har i långtidsbudgeten lagilsupp de resurser som beräknats nödvändiga för alt uppnå de faststäUdamålsättningarna. Eftersom beräkningarna avser de erforderliga resursinsatsernautgår de från vissa anlaganden om rationalisering och produktivitet. För de flestaanslag saknas av statsmakterna kvantifierade mål. I dessa fall har oförändradambitionsnivå bedömts från andra och i allmänhet mera skönsmässigautgångspunkter. a) En i vissa fall användbar melod är atl utgå frånoförändrad kvalitet på den statliga tjänsteproduktionen som den upplevs av denenskilde konsumenten. Delta innebär atl produktionen får anpassas lUlförändringar i efterfrågan. Vid beräkningen av insatsen av resurser tas hänsyntill produktivitetsutvecklingen. Denna metod är i princip den som används för bl. a. de flesta myndighetsanslag,dvs. utgifter för löner och omkostnader. Oförändrad ambitionsnivå innebär t.ex. oförändrade väntetider för de tjänster statsmyndigheterna tillhandahållerallmänheten. Det bör dock understrykas all stora svårigheter föreligger alträll bedöma efterfråge- och produktiviletsulvecklingen. Antagandena måste görasmycket schablonartade. b) För de statligaverksamhetsgrenar som förekommer på statsbudgetens utgiftssida i huvudsak sominvesteringar, bl. a. kommunikalionsverken och vägbyggandel, föreliggersärskilda svårigheter alt avgöra vilken anslagsutveckling som krävs för allanpassa produktionen lUl förändringar i efterfrågan. Delta sammanhänger främstmed svårigheten alt mäta produktionen och dess samband med investeringar ochefterfrågan.