prop · FU0333 · 1971-12-31 00:00:00 — Del är f. ö.knappast i enlighet med vedertagna normer alt låta en tjänsteman på sådan gmndfå hittade vid fullgörande av sina arbetsuppgifter. Statskontoret harvisserligen ingen erinran mot atl vid nu rådande prästbrist icke prästvigdatjänstebiträden utnyttjas i vidgad omfattning. Statskontoret anser detemellertid vara principiellt tvivelaktigt all lönekostnaderna bestrids urkyrkofonden. Vidgas användningen av tjänstebiträden ulan rubbning avfinansieringsreglerna öppnas enligt statskontoret möjlighet för»självförsörjande» pastorat all vid sidan av avräk-ningsförfarandet få täckningför vissa lönekostnader. Slalskonloret delar kammarkollegiets uppfattningbeträffande tjänslebilrädesförordnanden i fall av nedsatt arbetsförmåga ochavstyrker utredningsmannens förslag härom. Statskontoret kan inle hellertillstyrka atl kostnader föranledda av starkt ökande folkmängd i pastoratetunder alla förhållanden skaU drabba kyrkofonden direkt. Så synes motiveratendast när ökningen är av tillfällig natur. Förslagelom årlig redovisningsskyldighet avstyrks av några domkapitel. iLund anför i denna fråga bl. Den årliga redogörelsen för meddelade tjänslebilrädesförordnandenbör inskränka sig lill en uppgift om kostnaderna för kyrkofonden. Avses däremoten mera ingående statistik bör denna av arbetsskäl begränsas till deförordnanden som gmndar sig på de föreslagna utvidgade möjligheterna att anlitatjänstebiträden. På så sätt kan en uppfattning vinnas om merkostnaderna förreformen ulan atl stiflskansUerna betungas med en mera omfattande redovisningspUktav elt slag som ej ansetts påkallad. De totala årskostnaderna framgår f.ö. av statskontorets bokslut för kyrkofonden. Vadslutiigen angår den sakkunniges förslag om förordnande av teologie studerandesom tjänstebiträde åt kyrkoherde i svensk utlandsförsamling har del tiUslyrktseller lämnats utan erinran av alla de remissinstanser som yttrat sig i frågan. Enligtgällande bestämmelser får universitetsstuderande, som avser att efter avlagdaexamina söka inträde i prästämbetet, och andra icke prästvigda personer, somfåll biskops tillstånd atl predika, anlitas som tjänstebiträden huvudsakligenåt kontraktsprost eller ål präst som vid sidan av egen tjänst svarar för göromålförenade med annan tjänst. Domkapitleti har under hänvisning till den bristande tillgången på pastoratsadjunkterhemställt, all tjänstebiträden skall få förordnas, förutom åt kontraktsprost,ål präst som styrker behovet av sådant biträde. Domkapitiet syftar på de falldå annars pastoralsadjunkt kunnat missiveras, givetvis med undanlag för sådanasituationer där det fordras prästerlig behörighet. Som framgår av den tidigareredogörelsen skall pastoratsadjunkt i princip vid tillfälligt behov förordnasall vara ämbelsbiträde åt församlingspräst. F. n. får inrättatjänster i befordringsgång för pasloralsadjunkl liU del antal somoundgängligen fordras för alt uppehålla den prästerliga verksamheten i stiftet. Kyrkofondenbestrider kostnaderna för såväl tjänstebiträdenas som pastoratsadjunkternasavlöningsförmåner. svarar dock i viss utsträckning förersättningar för resor i tjänsten. Densakkunnige som fått Kungl. Maj:ls uppdrag all undersöka möjligheterna attanvända icke prästvigda tjänstebiträden i ökad omfattning konstaterar all manfår räkna med betydande prästbrist ett avsevärt antal år framåt. Han framhållervidare att icke prästvigda tjänstebiträden kan vara tiU god hjälp ål församlingspräslemagenom atl hålla predikningar och anordna andaktsstunder samt även i övrigtgenom alt medverka i församlingsarbetet. Den sakkunnige anser alt möjlighetenall använda tjänstebiträden bör utökas, dock i mera begränsad omfattning än domkapitleti har föreslagit. Med hänsyn tiU svårigheten all beräkna kostnaderna påett tillförlitiigt sätt avvisar han tanken på en anslagsram, inom vilkendomkapitlen skulle hålla sig. I stället föreslår han att tiU gällandebestämmelser fogas det tillägget, att domkapitiet får förordna tjänstebiträdeåt präst som för tiUfredsställande församUngsvård uppenbarligen behöver sådantbiträde på gmnd av avsevärt nedsatt arbetsförmåga eller starkt ökande folkmängdi pastoratet även när denna ökning är tillfälUg och föranledd avfritidsbebyggelse och turism eUer i följd av annat särskilt tjänsteåliggandeutom pastoratet än som kan komma i fråga enligt nu gällande regler. Vidareföreslår utredningsmannen all domkapitien skall lämna uppgift lill Kungl.Maj:l om samtUga tjänslebilrädesförordnanden och kostnaderna därför. Remissinstansernaär positiva liU förslaget i stort men viss kritik riktas mot detaljer i delta.Några domkapitel anser att den föreslagna rälten all förordna tjänstebiträdenär aUtför snävt begränsad. önskarman för de teologie studerandenas del skjuta utbildningsinlressel i förgrunden.Ä andra sidan vill kammarkoUegiet och slalskonloret ej godla »avsevärt nedsattarbetsförmåga» eller »starkt ökande folkmängd» utom säsongmässig sådan somgrund för förordnande av tjänstebiträde. Statskontoret anser all det också kansättas i fråga om kyrkofonden skall svara för arvodeskoslnaderna, ifalltjänstebiträden får användas i ökad omfattning. Den föreslagna redovisningspliklenavstyrks av några domkapitel, bl. a. under hänvisning till all den totalaårskostnaden framgår av statskontorets bokslut för kyrkofonden. Ilikhet med utredningsmannen och remissinstanserna finner jag det angelägel alttjänstebiträden får användas i vidare utsträckning än som är tillåtet ,särskilt i syfte all bistå präster i pastorat där arbetsbördan på gmnd avprästbristen blir alltför tyngande. För teologie studerande har givetvis tjänslebilrädesförordnandenelt särskilt värde som led i deras praktiska utbildning, men det avgörandemotivet för all anställa tjänstebiträden är och bör enligt min mening också ifortsättningen vara behovet av god församlingsvård. Liksomden sakkunnige anser jag all domkapitlens möjlighet alt anlita tjänstebiträdenskall vara begränsad. Jag finner dock inle den av utredningsmannen föreslagnametoden helt tiUfredsstäUande. Eftersom förslagel syftar lill alt i möjlig månkompensera brislen på pastoratsadjunkter förordar jag i viss analogi med vadsom gäller om inrättande av pastoratsadjunktsljänsler all domkapitlenfår förordna tjänstebiträde, fömtom i de faU som avses i gällande bestämmelser,i pastorat där så befinns oundgängligen nödvändigt för tiUfredsställandeförsamlingsvård. Dock bör inle flera tjänstebiträden enUgl denna regelsamtidigt få vara anställda än som motsvarar antalet vakanta församlingspräslljänsteri stiftet. Meden sådan begränsningsregel torde risk för missbrak av den vidgade befogenhetenall anställa tjänstebiträden inte föreligga. Om präsl-liUgången ökar, minskarbehovet av tjänstebiträden. F. ö. råder det även begränsad tillgång på personersom kan anlitas för Ijänstebilrädesupp-drag. Genomden nu förordade utvidgningen av tjänstebiträdenas användningsområde öppnasbl. a. möjlighet för domkapitlen all förslärka arbetskraften i sådana pastoratdär befolkningstalet ökar vissa tider av året på gmnd av fritidsbebyggelse ochturism men där denna ökning inle är fullt så stor all extra prästtjänst fårinrättas enligt de normer som jag har förordat i avsnitt II. Också i andra fall då församUngspräsl tiUfälligt får starkt ökadarbetsbörda liksöm då präst är upplagen av tjänsteåligganden utanförpastoratet kan förordnande av tjänstebiträde komma i fråga enUgt den nuföreslagna regleringen. Jagförordar alt kostnaderna för Ijänstebittädena bestrids av kyrkofonden. Jagdelar aUlså inle statskontorets betänkligheter mol alt anUta kyrkofonden,särskilt som ju pastoratsadjunkternas löner bekostas av denna. Eventuellredovisning för användningen av tjänstebiträden kan föreskrivas av Kungl. Densakkunnige har haft i uppdrag att ta ställning också liU elt förslag avärkebiskopen, all i skall beredas möjUghet att förordnateologie studerande som tjänstebiträde åt kyrkoherde i svenskutlandsförsamling. Förulsällningen skall enligt ärkebiskopens förslag vara altstyrkt behov av sådan assistans i församlingsarbetet föreligger. Förslaget ärvidare begränsat så, atl totalt bara två sådana förordnanden under ellkalenderår får meddelas, vartdera avseende av högst , dvs.den tid en blivande präst skall ha fullgjort praktisk tjänstgöring för att fåtillträde lill den praktisk-teologiska övningskursen. Lönen föreslås ulgå urkyrkofonden, men lill skillnad från vad som gäUer för tjänstebiträde ihemlandet skall del inle utgå någon ersättning för resekostnader. Densakkunnige har funnit all ell verkligt behov av tjänstebiträde åtutlandskyrkoherdarna gjort sig gällande. På grund härav och då utbildningsinlresselinle är del huvudsakliga syftet med ärkebiskopens framställning föreslår hanall den bifalles. Arvode bör enligt den sakkunnige ulgå efter samma grundersom för tjänstebiträden i hemlandet. Han beräknar den årUga kostnaden förkyrkofonden till . Remissinstansernahar tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Även jag ansluter mig lUlförslagel. Del ankommer på Kungl. Maj:t all raeddela erforderliga föreskrifteri ämnet. Deändringar jag förordat i della avsnitt bör med hänsyn lill den nya lagstiftningenom kyrkliga kostnader träda i kraft först . Underåberopande av det anförda hemsläller jag att Kungl. medgealt fr. o. m. icke prästvigda tjänstebiträden får, medanlitande av kyrkofondsmedel, användas i den vidgade omfattning som jag harförordat. Vissa anslag ur kyrkofonden 1.Reparationsarbeten på stiftsnämndshuset i Domkapitleti har hemställt om medel tiU reparationsarbeten både pådomkapitelshuset i staden och på det närbelägna s. k. stiftsnämndshuset, soratill största delen disponeras av stiftsnämnden. Det är fråga om invändiga underhåUs-och målningsarbeten i båda husen. ulvändigpuls på domkapilelshuset, anskaffande av en för och stiftsnämndengemensam automatisk telefonväxel samt restaurering av två äldre glober.Kostnaderna beräknas lill . iVästerås tiUstyrker framstäUningen. Landsantikvarien i harfrån antikvarisk synpunkt inget all erinra mot de föreslagna åtgärderna.Byggnadsstyrelsen har låtit besiktiga byggnaderna. Vid besiktningenkonstaterades alt de föreslagna renoveringsarbetena är väl befogade.Kammarkollegiet har inget att erinra mol de planerade åtgärderna. Enligtkollegiets mening bör , som äger domkapilelshuset, med sinaegna medel svara för de kostnader som belöper på detta hus. Även restaureringenav de båda globerna bör bekostas äv , vars reserverade medel enligtvad kollegiet inhämtat uppgår tiU ca . I enlighet med principen alt iförsta hand kyrkofonden skall bekosta sliflsnämndernas verksamhet bör däremotkostnaderna för sliflsnämndshuset bestridas av fonden. Dessa kostnader, somavser invändiga reparationsarbeten och andel med hälften i telefonanläggningenjämte mervärdeskatt, uppgår enligt kollegiets beräkningar tUl högst 33 000 kr.Eftersom det torde vara fråga om sådant bidrag tiU sliflsnämnd som avses i 6 §andra stycket 3 lagen om kyrkofond, torde det ankomma på Kungl. Maj:t ochriksdagen alt bestämma bidragels storlek. Jagansluter mig till kammarkollegiets ståndpunkt i fråga om finansieringen av deföreslagna arbetena på domkapitels- och sliflsnämnds-husen i . För attmöjliggöra arbetena på sliflsnämndshuset bör . 2.Bidrag till avlönande av präster inom diakonien EttårUgl avlöningsbidrag på . utgår ur kyrkofonden tUlvar och en av föreståndarna för de fem diakonianstalterna, Stockholmsstadsmission och lekmannaskola i (prop. 1954:57, 3LU1954:6, rskr 1954:110). 1954: 57 framgår att frågor vid fleratillfällen hade väckts om ell mera vidsträckt slöd ur kyrkofonden tiU avlöningoch pensionering av prästerliga befattningshavare vid diakonianstalterna. Departementschefenansåg emeUertid, all sådana frågor lämpUgen borde prövas i samband medspörsmålet om diakoniens inorganisering i . En särskUd centralstyrelseför diakoniverksamhelen, diakoninämnd, trädde i verksamhet den1 . Stadga för nämnden har faslslällls av Kungl. Maj:t (1964: 551). 1968års kyrkomöte har hemstäUt (kskr 26), att bidrag ur kyrkofonden får ulgå tiUavlöning av det antal prästerliga befattningshavare vid diakoninämnden,diakoniens utbildningsanstalter och övriga tiU diakoninämnden anslutnaorganisationer som Kungl. Maj:t finner erforderligt. 1 denmotion (nr 97) som ligger till grund för kyrkomötets framställning framhålls, atl frågan om ökat slöd ur kyrkofonden till diakonianstalter na torde ha kommit i ell nytt läge genom inrättandet av diakoninämn den. Vidare erinras i motionen om att åtgärder till främjande av krislen verksamhet bland barn och ungdom, ålderstigna, sjuka och andra, som behöver omvårdnad, har tagits upp bland församlings angelägenheter i 2 § lagen (1961: 436) om församlingsslyrelse. Statskontorethar inhämtat, att 16 präster berörs av framstäUningen. Vidare erinrarstatskontoret om all ämbetsverket i yttranden över tidigare liknande framstäUningarframhållit, all principiella hinder inle torde föreligga for all utnyttjakyrkofonden för ändamålet. har statskontoret dock uttalat, all fråganborde prövas i samband med diakoniens inordnande i . Sedanstatskontoret senast yttrat sig i ämnet, har den ändringen inträtt, attdiakoninämnden inrättats och alt Kungl. Maj:l faststäUt stadga för nämnden. Slalskonlorethar inte möjlighet att bedöma, om härigenom sådana ändrade förutsättningar kananses ha inträtt, att frågan om disposition av kyrkofondsmedel tiU avlöning avprästerliga befattningshavare inom diakoniverksamheten komrait i ett annatläge. Maj:t skuUe finna stöd lämpligen böra utgå, synes ett närmareklarläggande böra ske beträffande vilka aktiviteter inom diakoniverksamheten sorabör understödjas. Kammarkollegiet framhåUer,att bildandel av diakoninämnden avsågs vara en första etapp vid lösandet avfrågan om diakoniens inorganisering i . ÅtskUliga spörsmålkvarstår aUtså olösta. På gmnd härav anser koUegiet sig inte nu kunnatillstyrka bifaU liU kyrkomötets framställning i vad den avser bidrag urkyrkofonden för avlönande av präster, som är anställda vid diakoniens utbUdningsanstalteroch övriga till diakoninämnden anslutna organisationer. Beträffandefrågan om kyrkofondsbidrag för avlönande av diakoninämndens sekreterarekonstaterar koUegiet, att nämnden är avsedd atl vara elt centralt kyrkligtorgan vid sidan av centralrådet för evangeUsation och församlingsarbete, sjömansvårdsstyrdsenoch missionsslyrelsen. Kollegiet eriiurar om att avlöningsbidrag utgår tiU sexsekreterare hos centralrådet med belopp, som för var och en är beräknat tillhälften av stiftsadjunkts lön i näst högsta löneklassen, f. n. löneklass 24, i orts-grapp5, vartiU kommer viss reseersättning. När bidragels storlek förstagången bestämdes, beräknades del med utgångspunkt i all sekreterarna det gällde då fyra sekreterare under hälften av sin arbetstid fuUgjordearbetsuppgifter liknande dem som ankommer på församlingspräster samt stifts-och konlraklsadjunkler. hartUlämpats även beträffande de senare tillkorana avlöningsbidragen. KoUegietfinner det för sin del skäligt, alt ett årligt bidrag bevUjas ur kyrkofondenför avlönande av diakoninärandens sekreterare under förutsättning att han ärpräst, vilket f. n. är fallet. Bidraget synes kollegiet lämpUgen böra besläramaspå samma sätt sora skett beträffande bidragen för vissa centralrådetssekreterare. Ilikhet med kammarkoUegiet förordar jag, alt bidrag får ulgå ur kyrkofonden lillavlönande av sekreteraren (generalsekreteraren) hos svenska kyrkansdiakoninämnd. En fömlsällning för bidrag är enligt gällande lag om kyrkofond, atlsekreteraren är präst. Bidraget bör bestämmas efter samma gmnder som gällerför bidrag åt sekreterare hos centralrådet och således utgå med bdopp, sommotsvarar hälften av stiftsadjunkts lön, beräknad efter näst högsta lönddasseni örlsgrapp 5. Beloppet motsvarar enligt löneläge . Genominrättandet av diakoninämnden är frågan om diakoniens inordnande i bara delvis löst. Jag är därför inle beredd att tiUstyrka kyrkomötets framstäUningi vad den avser bidrag tiU lön åt präster vid diakonianstalter ochorganisationer, som är anslutna tUl diakoninäranden. 3.Bidrag till kyrklig verksamhet i Enligtbeslut av riksdag (prop. 1968: 22, 3LU 1968: 28, rskr 1968: 112) utgårfr. t. v. under tte år bidrag ur kyrkofonden med 34 000kr. till avlönings- och resekostnader för en präst med huvudsakligtjänstgöring bland svenskar i . Av nämnda belopp avser 30 000 kr.bidrag tUl prästens avlöning och . , som Kungl. Maj:t har meddelat i anslutning till riksdagensbeslut, gäller sora vUlkor för bidraget, atl behörig präst är anstäUd med stalioneringsorti för tjänstgöring i de svenska församlingarna i och Lausanneoch den skandinaviska församlingen i Ziirich samt bland svenskar på andraorter i . Prästen skall vidare kunna tas i anspråk som förbindelsemanmellan å ena sidan och å andra sidan Kyrkornas världsråds ochLutherska världsförbundels högkvarter i . Han skaU också tjänstgöra blandsvenskar i under några besöksperioder . Slutligen gäUer somvillkor, alt de fömt nämnda församUngama lämnar så stort tillskott tiUprästens lön alt denna motsvarar lönen i löneklass A 24, orts-grupp 5. Prästenlyder i sin ämbetsutövning under dorakapitlet i Upp- sala,sora utfärdar närmare tjänstgöringsföreskrifter efter förslag avförsamlingarna. Som förut har nämntsinnebar statsmakternas beslut , att bidrag t. v. skulle utgå under entreårsperiod. Del förutsattes alt frågan skulle prövas om, innan denna periodlöper ut vid utgången av . Med anledning härav har en framställning ombidrag för liden därefter kommit in från det regionalråd sam numera leder denifrågavarande kyrkliga verksamheten i och . I samband därmedläranas vissa uppgifter ora verksarahetens utveckling. Vid sidan av de tidigarenämnda församlingarna i , och har svenska församlingarbildats i , , och . Antalet adresser på svenskar inomregionen uppgick enligt årsredogörelsen för lUl 2 340. En adressomfattar ofta en hel familj. Rådet anser att behovet av kyrkUg verksamhet blandsvenskarna i och ItaUen är stort. hölls sararaanlagt 79gudstjänster. Härtill kora ett antal kyrkliga förrättningar, bl. 15 dop,samt söndagsskola och en omfattande ungdomsverksamhet; Vidare omnämnes detsociala arbete sora kyrkan utför. För förvaltningen avregionalkyrkans medel har bUdals en särskild fond under uppsikt av tre fondmän,sora regionalrådet har utsett. Under /69 bidrog försaralingsraedleraraamatill verksamheten raed ca , vUket belopp obetydligtöversteg kyrkofondsbidragel. Vid budgetårets slut visade bokslutet enbehållning av . Rådel hemstäUer om ell förhöjtoch kontinuerligt bidrag. Vidare hemsläller rådet, att den anställde prästenspensionsfråga löses. Rådet föreslår slutligen, att regionalkyrkan i någon forminordnas direkt under . Kammarkollegiet anser, atlden utveckling och konsoUdering av verksamheten som har ägt rum talar förfortsatt slöd från kyrkofondens sida. De uppgifter om regionalkyrkansekonomiska förhållanden som har lämnats i ärendet ger emellertid, såvittkollegiet kan finna, inte vid handen att kyrkan är i trängande behov i och försig av elt högre bidrag. Om ett ökat slöd ändå skulle anses böra ulgå, vill koUegietföreslå all detta sker genom elt bidrag tiU tjänstepensioneringen av den berördesvenske prästen. På denna punkt anknyter kollegiet till en möjlighet alt ordnapensionsfrågan, som har pekat på. Det är fråga oraden raöjlighet som anges i 11 kap. 2 § tredje stycket sista punkten lagen(1962: 381) om allmän försäkring och som innebär, alt denna lag kan göras tiUämpligpå svensk medborgare i utlandet med lön från utiändsk arbetsgivare, om svenskastaten avger förbindelse till alt gentemotpensionsfonden svara för avgift tUl försäkringen för tiUäggspension enligt 19kap. 1 § lagen. Enligt uttalande av personalpensionsverket skuUe pensionsfråganför prästen kunna t. v. lösas inora raraen för svensk lagstiftning på så sätt. Maj:t bemyndigar domkapitiet i att för svenska statens räkningutfärda sådan arbelsgivarförbindelse och att betala avgiften raed en del avbidraget från kyrkofonden. KoUegiet har inhäratat, att tUläggspensionsavgiftenår 1970 skulle ha uppgått tUl ca . Under fömtsättning att ökat stödfrån kyrkofondens sida anses böra utgå, föreslår koUegiet en uppräkning av detnuvarande bidraget med i avmndat belopp . Domkapitleti tiUstyrker kamraarkollegiets förslag om fortsatt bidrag tUlverksamheten. Bidragur kyrkofonden raed . utgår sedan den 1 juU 1968 t. v. till avlönings- och resekostnader för en präst raed huvudsakligtjänstgöring bland svenskar i . Eflersora treårsperioden löper ut vidutgången av , är tiden nu inne för den omprövning av bidraget som föratsattesi statsmakternas beslut . Verksamheten leds nuraeraav elt regionalråd med ärkebiskopen sora ordförande. Rådet har hemställt om ettförhöjt och kontinuerligt bidrag. Av de upplysningar som rådet har lämnatframgår, alt verksamheten har utvecklats och konsoUderats. Nya församUngar harbUdals både i och i . Mot denna bakgrand förordar jag ettfortsalt stöd från kyrkofonden. En viktig fråga isammanhanget är prästens pensionsfråga. Denna bör kunna lösas på det sätt somkammarkollegiet beskrivit i sitt yttrande. Enligt min mening bör bidraget tiUavlöning och resekostnader fortfarande utgå med . Däratöverbör ett bidrag utgå med . Jagförordar aUtsä, att bidrag tUl verksamheten t. v. får utgå med . 4.Anslag för anordnande av teologiska fortbildningskurser för präster m. m. Medstöd av 6 § andra stycket 4 lagen om kyrkofond utgår /54ett årligt anslag ur kyrkofonden för studiebidrag åt präster vid tjänstledigheti vissa faU och för anordnande av vissa teologiska fortbUdningskurser förpräster. Anslaget, som har komrait att användas huvudsakligen tiU teologiskaseminarier och kurser för prästema ute i stiften, utgår fr. o. m. den 1 juli1970 med högst . Ärkebiskopen har heraställt,att anslaget skaU höjas raed . Han betonar att förändringarna avsamhällsstrukturen ständigt skärper kraven på prästerna, när det gäUer fömyelseav formerna för att bära frara det evangeUska budskapet tUl raänniskoma. Densakkunnige som med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande den 26 septeraber 1969har tillkaUats för att utreda frågan om de praktisk-teologiska övningsinstitulensframlida ställning, m. m., skall enligt sina direktiv överväga även frågan omprästernas fortbildning. Underde har en allt livligare fortbildningsverksamhet ägt rum i deolika stiften. Del är i regel stiftens prästsällskap som anordnar kurser ochteologiska seminarier. Kostnaderna för denna kursverksamhet är långt större änanslaget. I avvaktan på de resultat utredningen kan leda tiU förordar jag, attanslaget höjs med . raed verkan fr. o. ra. 5.Anslag till anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden Enligt6 § andra stycket 6 lagen om kyrkofond (senaste lydelse av 6 § andra stycket 61959: 139) skall ur kyrkofonden ulgå anslag, som Kungl. Maj:t och riksdagenfinner skäligt ställa tUl vederbörande statsdepartements förfogande föranlitande av biträde vid handläggning av kyrkliga ärenden. För innevarandebudgetår är anslaget uppfört med . För nästa budgetår räknar jag medett lika stort medelsbehov och förordar därför, alt elt oförändrat anslag av80 . anvisas för ändamålet. 6.Bidrag för anlitande av predikobiträden Isamband med statsmakternas beslut om en reform av pasloratsindel-ningen och denförsamlingsprästerUga organisationen anvisades ett årUgt belopp av 100 000 kr.ur kyrkofonden tiU anlitande av predikobiträden för att förrätta högmässa ikyrkor, som annars i viss utsträckning måste vara utan ordinarie gudstjänster (prop.1957: 153 s. 19, SU 1957: 175 s. 7, rskr 1957: 388). Denna meddsanvisning varföranledd av att tjänsteorganisationen inora pastoraten efter reforraen inlekunde väntas bli så orafaltande, att högmässogudstjänst skuUe kunna förrättas varjesöndag i aUa församlmgar. Genora anslaget ur kyrkofonden avsåg raan att minskaantalet samraanlysningar av gudstjänster. Genorabeslut med ändring fördelade Kungl. Maj:tanslaget meUan flertalet dorakapilel, vUka i sin tur skuUe fördela medlen efterbehov mellan de församlingar som kunde komraa i fråga.