prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Studentsammanslutningen har inormalfallet behållit majoriteten i styrelsen och överlåtit 13 mandal lillkommunen. Om de allmänna förutsätlningarna äruppfyllda utgår lån till studentbostadsföretag av låneunderlaget. Lånkan fördjupas av låneunderlagetmot högst i övriga flerfamiljshus. Det är emellertid relativt ovanligt attstudentbostadsförelagen behöver utnyttja denna fördjupningsmöjlighet. Vidare kan panlvärdet bestämmas all motsvara den godkända produktionskostnaden. För lån lills. k. insprängda studentbostäder gäller samraa villkor som för vanliga bostäderi flerfamiljshus. Lån tiU sludentbostadsföretag kan utgå även föranskaffning och förnyelse av inventarier. Studentbostädema ärvanligtvis förlagda tiU kategorihus men de kan också vara inplacerade i vanligflerfamiljshusbebyggelse, s. k. insprängda lägenheter. I fråga ommatlagningsmöjUgheterna dominerar grupp-kökslösningen för de ensamstående studerandena. Endast ibegränsad omfattning förekommer egen kokmöjlighet. Hygienstandarden i nyprcv-duktionen är hög.Varje rum utrustas med toalett, tvättställ, dusch eller badkar. Gemensamhetsutrymmena brukar,fömtom de nämnda grupp-köken, omfatta bastu, tvättstuga, bordtennisrum, TV-mm,fotolaboratorium samt molionsmm. Totalt finns f. n. i landet markreserverad eller i andra former utlovad för ca 23 000 rumsenheter. Underförutsättning atl denna produktion kommer till stånd beräknar utredningenantalet rumsenheter i mitten av 1970-talel tUl ca 83 000. I fråga om övriga specialbostäderframhåller utredningen att i samband med utbUdningsväsendets expansion en delskolformer har fått mycket storaupptagningsområden. Detta är särskUt fallet med yrkesskolorna. För atttillgodose elevernas bostadsbehov har inackordering ordnats i elevhem. Antaletplatser i sådana hem uppskattas till f. n. 14000, varav huvuddelen avser yrkesskolhemmen. Skolöverst3Telsen räknarmed alt nybyggnadsbehovet uppgår tUl sammanlagt5 000 platser. Servicen i elevhemmen omfattar helinackordering.Rummen skall i princip endast användas förläxläsning och vila. Vid heraraen finns en föreståndare samt i vissafall även en frilidskonsulent. En mångfald former av huvudmannaskapförekommer för de olika skolformerna. Såväl primär- som sekundärkommuner ärengagerade som huvudmän, dock ulan att skyldighet enligt lag föreligger. Statsbidrag kan utgå för både anordnande,drift och inredning av elevhem. De övriga bosläder för ungdom m. fl. somutredningen redovisar är vissa specialbostäder för främst skolungdom, industri-och offentligt anställda, ungdomshotell och inneboenderum. Omfattningen avbefintliga ungdomsbostäder m. m. framgårav följande tabell. Befintliga,producerade och planerade ungdomsbostäder m. m. BefintUga(delvis skattade uppgifter) Ärstillskott A Inneboende 1629 årmantalsskrivna B Skolinackorderade (+studiemedels-berättigade) (omfattning ej utnyttjande) Ungdomshotell (inkl.diverse former av ung-dorashem m. Kollektivaindustri-bostäder (aUa åldrar) Offentligatjänstebostäder (statens, kommunernas, främst landstingens vårdpersonalbostäder)små-bostäder 1 888 (-69) 3 236 (-68) ca 500 ca 100 4 332 (prel. lånebeslut -70) 5 000 (7 är) 600 (69/70) (ca 50 000 centralt och lokalt förvaltade, ingenfullständig statistik tillgänglig) * Angiven siffra grundarsig på mycket osäker officiell statistik. Det reella antalet inneboende tordevara avsevärt högre. Vidare redogörutredningen för resultaten från vissa undersökningar som visar bl. a. atl yngrepersoner upp tiU ca 25-årsåldem gärna bor i ungdomsbostäder men atl de isamband med giftermål eller stadigvarande arbete slutar alt identifiera sigmed ungdomsgrupperna och därför föredrar vanlig flerfamiljshusbebyggelse. Ungdomens bostadsbehov, bakgrundsfaktoreroch f r a m L i d s t r e n d e r. Enligt en prognos utarbetad avstatistiska centralbyrån kommer befolkningen i den hushåUsbildande åldem 2029år atl minska starkt i antal meUan för all därefter öka,dock ulan alt uppnå nivå. tror emeUertid försin del att denna minskning inte kommer att bU så kraftig beroende på enförväntad, relativt omfattande nettoimmigration av framför allt personer under 30år. Utredningen erinrar omatl svenskt näringsliv imder senare år har kännetecknats av en allt starkaremekanisering och koncenttation tiU större enheter inom framför allt industtinsamtidigt som servicenäringarna har utvecklats mycket snabbi. Denna utvecklinghar givetvis påverkat migrationen och väntas även göra detta, vilketför Prop.1971:1 Bilaga 13 ] 53 medsig atl en allt större del av den svenska befolkningen kommer att bo istorstadsregioner. Förutom nämnda strukturomvandling spelar även åldem ochutbUdningsnivån en viktig roU för flyttnmgama. Med hänsyn till sistnämndafaktor antar utredningen alt flyttningama relativt sett kommer alt öka iframliden i takt med den höjda utbildningsnivån. Vid mitten av 1960-lalet flyttade drygt 1/2 milj. människor årligen.Huvuddelen av de flyttande utgjordes av ungdomar. domineradekvirmorna, bl. a. av arbetsmarknadsskäl och på gmnd av lägre giftermålsålder, och männen. För båda könen var flytl-ningslalenlåga . har enomfattande invandring skett till , påpekar utredningen. Invandrarnakännetecknas av stor rörUg-hel. Inle återvänder lillhemlandet efter en tids vistelse i Sverige.Invandrama skiljer sig åldersmässigt markant från totalbefolkningengenom den starka dominansen av yngre personer. Invandrama söker sig vanligtvis till deexpansiva regionerna i landet. För all underlätta deras assimilering bör enligtutredningen en boendemiljö skapas som underlättar kontakten medsvenskspråkiga. Gjordaundersökningar visar atl invandrarkolonier håller på att bildas istorstadsregionerna, framför allt koncentrerade tiU innerstadsdelar medsaneringsbebyggelse. Vidare har framgått att invandrama oftast är meratrångbodda än svenskar som har inflyttat lill samma ort. De gymnasialaskolformerna har expanderat kraftigt . Redan vid mitten av1970-talet beräknas emellertid en mättnad av utbyggnadsbehovet ha nåtts. Allasom så önskar skaU då beredas möjlighet atl gå i gymnasieskolan. Påvuxenundervisningens område väntas en fortsatt hög utbyggnadstakt. I och med att gymnasieexpansionen kommeratt dämpas räknar utredningen med att även antalet s. k.direktintagna elever vid universiteten kommer att anpassas tUl dennautveckling. Däremot pekar flera faktorer påall tillströmningen kommer atl öka väsentligt av studerande, som fyllt25 år och har yrkeserfarenhet. Det ökade tUlskottetav vuxenstuderande kommer all inverka på efterfrågan på sluderandebostäder. Med allsannolikhet kommer dessa studerandeatt ha starka krav på ett individuellt boende samt troligtvis även på en högbostadsstandard. Den prognos som gjorts beträffandehushållsbildningen fram visar enligt utredningen på att antalethushåll med unga gifta och pensionärshushåll kommer att öka kraftigt, medandäremot hushållen med medelålders personer beräknas minska i antal. Föråldrarna under väntas ökningen bli mycket stark. Antalet hushåll med de yngsta gifta, därmannen är högst , fömtses blikonstant. Den närmast äldre gmppen, , beräknas däremot öka iantal, i varje fall fram . 1971:1 Bilaga 13 154 av hushållen antasbestå av högst två personer och mindre än en tiondel av minst fem personer. Under perioden19661980 förväntas antalet ehpersons- och två-personshushåll komma att öka med mer än 300 000 vartdera,medan antalet hushåll med minst tre boendeantas förändras obetydligt. Antalet småhushåU antas öka mest i åldramaöver och ökningen beräknas tUl inte mindre än drygt 400 000. Enligt uppgifterfrån bostadssiyrelsen förutses en kraftig avgång av lägenheter på grund av stmkturomvandUngeninte endast i glesbygder utan även i många mindre tätorter. emotseselt starkt utbyggnadsbehov i storstadsregioner och övriga expansiva regioner. Utredningen finner att ungdomarnasmöjUgheter att skaffa bostäder är klart sämre än för äldre gmpper i samhället.Detta beror dels på att färre ungdomar är heltidsarbetande och dels på altungdomama befinner sig i början av en yrkeskarriär, vUket gör att de i storutsträckning kan sägas utgöra en låginkomstgrupp. hade av de ogifta i åldersgmppen en inkomst om högst 10 000 kr.Inkomsterna bland männen var mer spridda än bland kvinnorna. Även hushåU medgifta, där mannen var högst , hadelåga inkomster. av hushållen hade en årsinkomst på högst 15 000 kr.och för av hushållen varierade årsinkomsten . Av de nyproduceradelägenheterna i stora och medelstora kommuner fördelas en mycket stor del genombostadsförmedlingarna. Eftersom bostadsbristråder, spelar bostadsförmedlingarnas prioriteringsprinciper viss roll när det gäUer atl styra olika gruppersbostadsinnehav. För att undersöka ivUken utsträckning icke gifta ungdomar ulan lägenhet, som avsåg att bUdaenpersonshushåll, kom i fråga för tilldelning av lägenheter har uttedningengenomfört en enkätundersökning. I enkäten ombads förmedlingarna att angeantalet förmedlade bostäder tUl ungdomar födda tidigast ,lägenhelsstorlek, ungdomsköns storlek m. m. Enkäten sändes ulliU bostadsförmedUngama i de tre storstadsregionerna samt övriga kommimer medminst 20 000 invånare. Av resultaten framgickatl en stor del av ungdomskön, ca 41 000 av ca 56 000 ungdomar, var anmäld vid Slor-Stockholmsförmedlingen,att de förvärvsarbetande utgjorde majoriteten av de sökande och att hemmaboendevar betydUgt vanUgare än bostad i hyresmm.Av de liUdelade lägenhetema var 90 %fuUt modema men vanUgtvis mindre än vad de sökande önskade. Vidare framgick atltiUdelningsprincipema varierade starkt meUan kommunema och att en stordel av ungdomamas bostäder, främst de halv-eller omoderna, erhölls på annatsätt än genom bostadsförmedlingen. Endast en blygsam del av de sökande fickunder sitt bostadsbehov tillgodosett genom förmedlingen. Prop.1971:1 Bilaga 13 155 jämfört med andra gmpper. I var ungdomarnanästan helt utestängda från bostadsdistributionen. Vad bostadsförmedlingarna iförsta hand tUlgodosåg varsociala förtursfall. Ett tydligt samband kunde utläsas meUan ungdomarnasbostadssituation och ortens storlek. Utredningenframhåller sammanfattningsvis atl den boendeform som fortfarande dominerar bland ogift ungdomsåväl i tätorter som på landsbygden är hemmaboende hos föräldrama. Flertaletungdomar bor kvar i föräldrahemmet tiUs de gifter sig och bildar egetfamiljehushåU. I fråga omattityder till bostadsmtegralion refererar utredningen till resultaten från eltpar sociologiska undersökningar som visar bl. a. att majoriteten avungdomen är positivt instäUd till integration mellan förvärvsarbetande ochstuderande ungdom. Av andraundersökningar som behandlar de inneboendes bostadssituation framgår enligt vad utredningen anförbl. a. atl de bostäder som erbjuds nyinflyttad, ogift ungdom är synnerligenolika i fråga om standard, hyreskostnad m.m. Bostäderna motsvarar sällan ungdomamas bosladsvanor och skäliga önskemål. del av de inneboende saknar tillgångtill bad eUer dusch. Även matlagningsmöjligheter saknas eller är starktbegränsade. Vidare har i ett antalbostadsundersökningar framkommit att någon större skillnad mellanförvärvsarbetande och studerande ungdomars anspråk på rmnmens storlek,utformning och standard inte föreligger. Sålunda önskar flertalet ungdomarmatlagningsmöjligheter i anslutning till detegna rummet, en egen hygienutmstning saml goda förvarings-möjligheter.Beträffande komplementlokalerna prioriteras tvättstuga, TV-rum och motionshall. förbyggnadsforskning har i sararåd raed ungdomsbostadsutredningen utarbetat och kostnadsstuderat ettprojekteringsunderlag för servicebostäder.Något ställningslagande till materialet har inte skett från utredningenssida. Däremot har utredningen ansett det angeläget all i betänkandet redovisamaterialet lill ledning för i främsta hand byggherrar och projektorer. Utredningenhar formulerat följande mål för sitt arbete: attskapa ökade möjligheter till individuellt boende för ungdomar m. fl. attskapa tUlgång till god bostadsstandard, service och gemenskap, att underlättarörlighet inom och tUl bostadsmarknaden, särskilt på atterbjuda bostäder tUl självkoslnad och utan enskUt vinstintresse, att genomrationell projektering och produktion åstadkomma ekono- 1971:1 Bilaga 13 156 misktutformade servicebostäder av sådan kvalitet atl de kan ersättainneboendemarknaden och även på lång sikt finna efterfrågan, att integrera de nuförefintiiga specialbostadsformerna så alt de kan utnyttjas av aUa, att med åtgärder somär ägnade att tillfredsställa bostadspolitiska och bösladssociala kravi övrigt skapa förbättrad tillgång till bostäder för småhushåll, främst för yngreensamstående. Allmänna synpunkterpå frågor rörande integration på bostadsmarknaden m. m. Med hänvisning till den diskussion omboendemiljön som har förts under senare årframhåller utredningen att en uppydelning av bostadsområden efterinkomst, ålder o. d. är olycklig. En kategorisering motverkar nämligen en god boendemiljö, vUket bl. a. erfarenheterna från1930-talets barnrikehusbyggande visar. Därför bör man eftersträva enintegrering, vUken bl. a. är angelägen från servicesynpunkl. Trots denna gmndinslällning kan speciellaåtgärder inte uteslutas för atl tillfälligtlösa vissa grappers behov. TUl dessa griipper hör bl. a. studenterna.Det stora antalet studerande vid universitet och högskolor har framtvingatspeciella lösningar av bostadsfrågan, lösningar som i huvudsak har inneburit atl bostäder för en viss kategori människor har koncentreratsområdesvis. Utredningen lar med eftertryck avståndfrån den koncentration som skett i universitetsorterna. Den form avservicebostäder det här är fråga om behöver inte planeras i särskilda områdeneUer fastigheter. Utredningen ser det som ett jämlikhetskrav attbostadsområdena utformas så att klasskiUnadinte uppstår i boendel genom en ensidig social sammansättning av deboende. Beträffande denintegrering som har skett mellan studerande och förvärvsarbetande på ungdomshotellen i framhållerutredningen att de skilda dygnsrytmerna inte har vållat några problem och attungdomama intar en klart positiv inställning i integrationsfrågan. a. den anledningen får en fortsattsegregation genom studerandebostäder anses vara olämplig. Samhället böraktivt eftersträva att en integrering sker mellan studerande ochförvärvsarbetande ungdom. Fömtom utbildningsexpansionen har destrukturella förändringarna i samhället medfört att stora skaror ungdomar varjeår flyttar från glesbygd tiU tätort. Samhället måste känna ansvar för attdessa ungdomar får en tillfredsställandebostadsmiljö på den nya orten. Även för grupper som invandrare och nyligenfrånskilda krävs en lämplig lösning av bostadsfrågan. För nu nämndakategorier kan inneboenderummen inle ansesacceptabla, även om del gäller elt tidsbegränsat boende. För all komma lill rätta med bl. a.nyssnämnda gruppers bostadsproblem fordrasenligt utredningen speciella insatser. Man bör vid planeringeneftersträva en produktion av bostäder med utbyggd service och därvid beakta atthuvuddelen av de bostadssökande kommer att 1971:1 Bilaga 13 157 För den skuU bör emeUertid inte sättas någon övre åldersgräns förinflyttning. Det svenskasamhället kännetecknas av en stark befolkningsmässig rörlighet. Rörligheten inombostadsbeståndet är emellertid otiUräcklig främst av två skäl, nämligenbostadsmarknadens stela institutionella karaktär och den otillräckligatillgången på bostäder i de orter som har ett eflerfrågeöverskoll. Vidare måstede bostadspoUtiska åtgärdema ha som mål enbostadsmarknad som tillförsäkrar bostadskonsumenlerna en hög grad avvalfrihet. För atl åstadkomma valfrihet och rörlighet på marknaden måste bostadsmarknaden innehålla variation av bostadstyper. En rörligarebostadsmarknad skulle dels underlätta möjligheterna att bedriva en rörlighetsfrämjandearbetsmarknadspolitik, dels tillgodose kravetpå bättre behovsanpassning inom det befintliga bostadsbeståndet. Åtgärdersom kan vidtas i rörlighetsstimulerande syfte på bostadsmarknaden ger såledesdubbla effekter. Utredningenfinner det orealistiskt atl vissa grupper med specieUa krav och villkor alltidskall kunna tillgodoses vid tilldelningen av bostäder. Även om t. ex. handikappanpassning slår igenom generellt i bostadsplaneringen kan inte alla med särprägladeoch individuella handikapp ges en acceptabel bostad i normalproduktionen.Särskilda åtgärder måste i sådana faU vidtas. Detta får emellertid intehindra en integration av olika boendeformer inom ett och samma bostadsområde. Utredningen eftersträvar att åstadkomma ökad rörlighetpå bostadsmarknaden genom atl skapa ett tillskott av bosläder med snabb genomströmning av boende. Genom de relativtkorta boendelider som kan förväntas och blandningen av olika efterfrågegrupperundviks negativa kategoriseringseffekter. Beståndet av sådana bostäder kan sägas komma att fungera som en slussningsmekanismlill bostadsmarknaden i övrigt. En ökad rörlighetinom bostadsbeståndet skulle bl. a. minska trångboddheten. Medlen för att uppnådetta är såväl ekonomisk stimulans som ökad bjftesservice i samhällets regi. Även i framtidenblir del nödvändigt med ett byggande av smålägenheter för att lösabostadsfrågan för olika kategorier av småhushåll som efterfrågar nyproduceradelägenheter. Ekonomiskt svaga grupper, som exempelvis ungdomar, bör ha lika rätttill dräglig och funktionell bostadsstandardsom andra i motsvarande ålder, vilka genom famUje-bildning eller ekonomiskt oberoende kan lösa sin bostadsfråga på elt tillfredsställandesätt inom ramen för det reguljära bostadsbeståndet. Servicebostäder förungdomar m. fl. Erfarenhetema från gjorda undersökningar visar enligt vad utredningenanför att bostäderna bör ge möjlighet till självständigt boende med ostörtprivatliv. Därför föreslås alt särskildabostäder, vad utredningen kallar servicebostäder, tillskapas för deskilda efterfrågegmppernas behov. Dessa bostäder skall i första hand lösakortsiktiga bostadsbehov. Bostädema bör utformas med tanke på såväl behovet avintegration som behovet av avskildhet. Bostäderna föreslås bli försedda medtoalett, dusch eller badrum, kokmöjligheter samt tillräckligaförvaringsutrymmen. I ett särskiltyttrande anför ledamöterna att benämningenservicebostäder kan vara ägnad att skapa förvirring och tveksamhet då delgäller definitionen av och boendeservicens utformning och innehåll. I avvaktan påservicekommitténs förslag bör man i ställetanvända benämningen »bostäder för ungdom m. fl.» eller »specialbostäder». Utredningen framhåller att vidplaneringen av servicebostäderna även de gmpper som föredrar kollektivtutformade bostäder (t. ex. korridorrum medgruppkök) bör få sina önskemål tUlgodosedda. Vidare bör sam-varomm förgemensamt utnyttjande tiUskapas. TUlräckliga och väl utformade kontaktmöjligheter är nämligen en förutsättning för att enintegration mellan de boende skall kunna åstadkommas. Beträffande inplaceringenav dessa bostäder i bebyggelsen rekommenderar utredningen inte någon generell lösning utan anserall frågan bör avgöras pådet lokala planet. Utredningen framhåller dock all, om servicebostäder anordnasi särskilda fastigheter, dessa inte får uppföras så att de bildar egna områden. En stor nackdel med särskilda fastigheterär enligt utredningen risken för social och kulturell isolering från andragrupper. Genom integration med övriga efterfrågegrupper och genom att anordnagemensam service för boende i hela bostadsområdet bör denna nackdel tiU stordel kunna elimineras. I sarama syfte pekarutredningen på möjligheterna att placera grupper av servicebostäder iflerfamiljshus. Ett annat altemativ utgör insprängda enstaka lägenheter. Insprängda servicebostäder kan även haformen av s. k. lillskottsmm, dvs. bostädersom kan anslutas till en moderlägenhet men som har egen ingång och egnasekundärutrymmen. Tillskottsmm bör ha samma standard som övriga insprängdalägenheter och bör därigenom kunna bli en välfungerande bostad såväl för ett enpersonshushåll som för en växande familj.Rummet skall kunna utnyttjas antingen som självständig lägenhet,servicebostad, eller som en del av den bostadslägenhet med vUken det har förbindelse. Tillskotlsruraraet bör ståhelt fritt emot moderlägenheten och del bör enligt ulrednmgens förslagförvaltas av ett bostadsföretag, som börsvara även för möbleringen. Efter det att tUlskoltsmm-men fungerat somservicebostäder skaU de, om innehavaren av moderlägenhelen så önskar,kunna införlivas med lägenheten. Rörande de s. k. ulhymingsmmmen, dvs. mmmed egen ingång och eget wc och uthyrda avmoderlägenhetens innehavare, anför utredningen atl målet måste vara altavveckla dessa. 1971:1 Bilaga 13 159 Sammanfattningsvisanger utredningen atl bostäderna bör tillgodose följande funktioner. Möjlighet till ostört privatliv. Möjlighet tUlindividueU matlagning. Möjlighet tillpersonlig hygien och andra funktioner inom bostadens ram. Möjlighet tillservice i fråga om tvätt, TV-rum, motionsutrymmen, möblering, ev. städning, mathållning osv. Möjlighet tiUgemenskap med andra boende. Utredningen stryker under all elt vUlkorför att bostäderna skall kunna fyUa sinuppgift att tiUgodose kortsiktijga bostadsbehov är att omsättningen avboende är stor. Lokal behovsanalys.Utredningen säger sig inte kunna ange det totala framtida behovet av ungdomsbostäder.Den lokala bostadsmarknadens villkorfår bli avgörande för behovsbedömningen. Det bör därför ankomma på kommunernaalt i samråd med andra intressenter utarbeta lokalabehovsanalyser inom de femåriga bostadsbyggnadsprogrammens ram. Med hänsyn till den snabba expansionen avtätorternas bostadsbyggande synes utrymme finnas för en ökad andel servicebostäderinom ramen för del totala bostadsbyggandet. Eftersom ramarna för beslut ombostadslån fr. o. m. fördelas i kvadratmeter våningsyta, kan koraraunerna vid behov inriktabostadsproduktionen mot fler mindre bostadsenheter utan all därmed förloranågot av bostadsbyggandets volym. Med hänsyn lill denna fördelningsgrundföreslår utredningen atl den särskUda kvoteringen beträffande studentbostäderinte skall tiUämpas vid fördelningen avlänsramarna. Det blir nämligen, om utredningens förslag förverkligas,varken möjligt eller motiverat atl särskiljaolika typer av specialbostäder beroende på de boendes grupptillhörighet. Utredningen finner den nuvarande splittringen i byggandet avspecialbostäder på skUda huvudmän olycklig. Det är därför angeläget atl servicebostädernakommer tUl stånd under så likartade ekonomiska och administrativa villkor sommöjligt, företrädesvis underell gemensamt huvudmannaskap. Det kommunala ansvaret förbostadsförsörjningen har till uppgift atl bl.a. begränsa spekulativa vinstintressen inom bostadssektorn, påpekar uttedningen.En uttalad politik från statsmakternas sida är att huvuddelen av nyproduceradeflerfamiljshus skall förvaltas av företag sora arbetar utan enskUt vinstintresse och i nära samarbete med kommunerna.TiU dessa förelag räknas de allmännyttiga bostadsföretagen samt derikskooperativa bostadsföretagen . Dessa företagsandel av nyproduktionen i fråga om lägenheter i flerfamiljshus uppgick till . Företagen har under lång 1971:1 Bilaga 13 160 tidverkat på bostadsmarknaden och de har ettbestånd av äldre smålägenheter. Vidare har de allmännyttiga företagenmöjlighet atl tillämpa hyresutjämning mellan bosläder av varierandeålder och kostaader. På grund av bl. a. här berörda förhållanden anseruttedningen förelagen lämpliga som huvudmän för servicebostädema. Ytterligareskäl härför finner utredningen i bl. a. behovet av integration samt produktioni rationella former och stora enheter. Vidare framhåller uttedningen att,eftersom hyran skall täcka även vissa serviceåtaganden, huvudmannen bör sättaförvaltningsintresse före ekonomiskt intresse av verksamheten. De rikskooperativabostadsföretagen med sina bostadsrättsföreningar arbetar i förhållande till de allmännyttiga bostadsföretagenunder andra villkor, bl. a. tillämpas bostadsrättslagstiftning och andralånevUlkor. Vidare är hyresutjämning svåratl åstadkomma.