prop · FU0338 · 1971-12-31 00:00:00 — Den ämnesmelodiska utbildningen bör enligtutredningen bygga på adjunklsbehörighel för gymnasietjänsl med normallstudiekurser om 60 poäng i vederbörande ämne samt 20 poäng i pedagogik. Dessutombör lärarutbildningen ha genomgålls innan forskarutbildningen påbörjas. Om defyra årens studielid för den ämnesmelodiska forskarutbildningen kvantifieras ielt poängsystem så atl doktorsexamen motsvarar 160 poäng utöver grundexamen,bör enligt utredningen ca 50 poäng beräknas för studierna i pedagogik ochmetodik, ca 30 poäng för fortsalla ämnessludier och ca 80 poäng föravhandlingsarbetet. Delta betyder all den totala utbildningen (grundutbUdningoch forskarutbildning) kommer atl innehålla studiekurser om ca 70 poäng ipedagogik och metodik, ca 90 poäng i ämnet och ytterligare 80 poäng föravhandlingsarbetet. Förskjutningar i dessa poängtal kan dock vara motiveradeav t. ex. ämnets specieUa karaktär. Utredningen föreslår atl utbildningen lederfram till doktorsexamen i pedagogik med ämnesmetodisk inriktning avseendevederbörande ämne. Denna examen bör ge samma behörighet lill lektorstjänst iämnet vid gymnasium som den konventionella merilerings-vägen. Den föreslagna utbUdningenbör enligt utredningen prövas ge- nomen försöksverksamhet för i första hand kvantitativt stora ämnen i skolan. Pedagogikutredningenanser vidare alt det finns behov av en utbildning för utbildningsplanering ochundervisningsteknologi. Följande studiegång föreslås för utbildningsplanerare:1) grundutbUdning inom ramen för utbildningslinje 5 med pedagogik, sociologioch samhällskunskap upp lUl 100 poäng samt ytterligare 20 poäng iinformationsbehandling, påbyggnadskurs i pedagogik eller grundkurs i sociologi,2) en orienterande utbildning motsvarande 810 poäng för lärare, psykologer,jurister och samhällsvetare främst inom momenten »pedagogik och samhälle», »beteendevetenskapligagrunder» samt »mål, utbildningsmetoder och resultat», 3) utbildning fram lilldoktorsexamen med fördjupat studium inom problemområdet. Förundervisningsteknologiska uppgifter avseende läromedelsutveckUng och läromedelskonslmktionföreslås följande. Projektledare för läromedelsframsläUning anses behöva minst80 poäng i pedagogik, varav en påbyggnadskurs om 40 poäng med utbildningsteknologiskinriktning. För projektsekreterare inom läromedelsframsläUning lorde t. ex. enkurs om 20 poäng i undervisningsteknologi enligt del förslag som universitetskanslersämbetetsdelegation för viss yrkesutbildning vid universiteten (DYRK) lagt fram varaanvändbar. Denna kurs kan ingå som studiekurs i Iredje avdelningens studier förfilosofie kandidatexamen eller som särskild kurs t. ex. för personer medpraktisk undervisningserfarenhet. Slutligen bör finnas en orienterandeutbildning i den speciella problematik som läromedelskonstruktionen.innebär,avsedd för t. ex. läroplansexperler och ämnesexperter. Detutbildningsbehov som finns för andra studerandegrupper än de som här behandlatstorde t. v. kunna tillgodoses genom de studiekurser som redan finns inomämnesområdet pedagogik inom ramen för grundläggande utbildning vid filosofiskfakultet. Möjligen kan universitets-pedagogik och vuxenpedagogik behövauppmärksammas särskilt. TiU denna sista fråga avser utredningen återkommasenare. Utbildningen för universiletspedagogiska uppgifter förutsätts bevakadav universiletspedagogiska utredningen. Inomvarje institution krävs särskilda insatser för alt forskning dch utbildningskall fungera på elt tillfredsställande sätt. Utredningen har funnit detangelägel alt i detta sammanhang uppmärksamma vissa specieUa arbetsuppgifter av servicekaraktär, nämUgen 1) samordning och samplanering avverksamheten inom institutionen och vid lärarhögskolorna gentemotlärarutbildning och skola, 2) forskningsadministrativauppgifter, t. ex. samordning av testningar och enkäter, kontakter medförsöksskolor, ledning och organisation av studiebesök, lokalfrågor, kontaktermed tryckerier och förlag, ansvar för institutionens produktion ochdistribution av forskningsrapporter samtuppföljning och verkställande av beslut från prefekt och inslilu-lionskoUegiumi alla frågor som ej gäller utbildningen, 3) personalledning innefattandeledning och samordning av institutionens personal, särskilt kanslipersonal ocharkivpersonal, nyanställningar, förordnanden samt lönefrågor, 4) ekonomiskafrågor beträffande institutionens och uppdragsforskningens räkenskaper,infordrande av anbud m. m., fördelning av expenser samt ekonomisk planering förinstitution och uppdragsforskning. Dessaolika serviceuppgifter är så omfattande att de motiverar särskilda tjänster.Vid lärarhögskolorna i , och finns forskningssekreterare,som utför dessa arbetsuppgifter. Utredningen föreslår att nya sådana tjänstersom forskningssekrelerare inrättas vid lärarhögskolorna i , ochUppsala. För forskningssekre-terartjänsterna har som behörighetskrav gäUtavlagd licentiatexamen i pedagogik, psykologi eller sociologi. I framlidenskulle motsvarande behörighetskrav närmast vara doktorsexamen. Utredningenfinner att det i och för sig är angeläget atl forskningssekreteraren harutbildning i pedagogik. Del synes dock ej finnas skäl atl kräva doktorsexamen,då arbetsuppgifterna främst är av administrativ karaktär. Erfarenhet och lämplighetför angivna arbetsuppgifter bör vara utslagsgivande vid Ijäns-telillsältningen. Kostnader,som är förenade med institutionernas åtaganden för arbete utanförinstitutionerna, bör belasta den verksamhet som servicen omfattar. Då lärareeller forskare engageras i t. ex. kursgivning, försöks-och utvecklingsarbeteinom skolväsendel, konsult- och experluppdrag för myndigheter bör såledeskostnaderna för sådana åtaganden bestridas av uppdragsgivaren. Därvid bör ocksåbeaktas de kostnader som är förenade med administration, utnyttjande avbiträden och utmstning inom institutionen. 2.1.3Organisation m. m. Depedagogiska institutionerna vid universiteten har tiUkommit i samband medprofessurer i ämnet. F. n. finns sådana institutioner vid samtliga universitet.Vid universitet finns en särskild organisatorisk anordning på så sätt allprofessorn i pedagogik vid också svarar för utbildning ochforskning i pedagogik vid . Lärarhögskolinslilutionemahar tillkommit för pedagogikutbildning och pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete fraraför aUt inom de områden som berörs av högskolomaslärarutbildning, dvs. den obligatoriska skolan och dess gymnasialapåbyggnader. De pedagogiska institutionerna vid lärarhögskoloma är enligt pedagogikulredningenav vital betydelse såväl för lärarutbildningen som för utvecklingen av vårtlands skolväsen.Genom kontakterna med har arbetet vid institutionerna kunnatlänkas in på för utbildningsväsendet aktuella problemfall, och forskningen harå sin sida tiUfört de centrala skolmyndigheterna värdefulla rön. Enförutsättning för fortsatt gynnsam utveckling i dessa avseenden är altinstitutionerna får behålla sin centrala ställning inom lärarhögskolorganisationen. Av stor betydelse förutvecklingen av lärarhögskolinslilutionema har anknytningen lill universitetenvarit. Professor och bittädande professor vid lärarhögskola är medlem av densamhällsvetenskapliga fakulteten vid och skall fuUgöra viss delav sin undervisning som universitetsundervisning. Förläggningen avdidaktisk-metodisk utbildning i pedagogik vid universiteten i , Göteborgoch lill lärarhögskolorna i Malraö, resp. Stockholra harockså främjat lärar-högskolinslilutionernas samverkan med universiteten. Universitetenspedagogiska institutioner kommer även i fortsättningen atl ha betydelsefullauppgifter inom skolforskningen. har också vuxit fram andraviktiga arbetsområden för dessa institutioner. Sålunda ingår pedagogik som enviktig komponent i psykologulbildningen. Vidare ingår pedagogik som ämne iutbildningslinje 5 vid filosofisk fakultet tillsammans med sociologi och andrasamhällsinriktade ämnen. Institutionerna har också på flera orter åtagit sigpedagogisk utbildning av universitetslärare. Institutionerinom universiteten kan för vissa gemensamma angelägenheter bilda en inslilutionsgrupp.De för gruppen gemensamma angelägenheterna handhas därvid av ell instilutionsgruppskollegiumoch en institulionsgruppsprefekt. Pedagogikulredningen föreslår all principernaför inslilutionsgrupp tiUämpas på de pedagogiska institutionerna viduniversitet och lärarhögskola. Därvid utgör universitelsinslilu-tionen och lärarhögskolinstitutionentvå institutioner, som för handhavandet av gemensamma angelägenhetertillsammans bildar en inslilutionsgrupp för pedagogik. Utredningens förslaginnebär vidare, att Kungl. Maj:t föreskriver vilka ärenden som skall handläggassom gemensamma angelägenheter. Enligt utredningens mening bör man därutöver, alltefter de lokalaförulsättningarna, till gemensamraa inslitulionsgrupps-angelägenheterkunna hänföra även andra angelägenheter än dem som Kungl. Gradenav samordning bestäms av de speciella förhållandena på varje studieort. Pedagogikutredningenbeskriver den föreslagna organisationen på följande sätt. I utgångslägetbetraktas universitets- och lärarhögskolinstitutionen som två separatainstitutioner, varvid till universiletsinslilutio-nen hänförs sådant som enligtuniversiletsstadgan ankommer på universitetsinstitutionen och till lärarhögskolinstitutionensådant som enligt lä-rarhögskolstadgan åvilar institution vid lärarhögskola.För universitets- sektorntillförs institutionen personal och materiella resurser enligt vad som gällerför . Lärartjänster och forskartjänster uppförs på universitetetsstat. Tillsättning sker enligt bestämmelserna för universitet och lönerutbetalas av . Beräkning och tilldelning av personal ochmateriella resurser för lärarhögskolseklorn sker enligt vad som gäller förlärarhögskola. Lärare m. fl. Vid tillsättningtillämpas lärarhögskolstadgan och lön utbetalas av . Anslag förforskning som getts av , universitetskanslersämbetet,forskningsrådet rn. förvaltas av det lärosäte, tUl vUkel den enskildeforskaren eller institutionen som ansvarar för projektet hör. Varje institutionfungerar som en separat enhet utom i de frågor som definierats som gemensamma inslilutionsgruppsangdä-genheler.Den lägsta graden av samordning bör tiUämpas, där institutionerna är lokalmässiglvilt skilda. De gemensamma angelägenheterna som enligt utredningen börförekomma i detta faU är a) viktigare frågor rörande forskningen vidinstitutionerna, b) forskarutbildning, c) studieplaner och andra viktigarefrågor rörande utbildningen i pedagogik för filosofisk grundexamen och förlärarutbildning, d) förslag till årliga anslagsframställningar. I sådana falldå universiletssektorns och lärar-högskolsektorns hela verksamhet handläggsgenom instilulionsgmpps-kollegiel anser utredningen alt de två institutionernai den praktiska verksamheten kommer alt kunna fungera som en enda institution. Utredningen anför vidareföljande. Både personal och materiella resurser för forskning i pedagogik ärbegränsade och behöver användas på bästa möjliga sätt. Detta gäller för såvälde kvalificerade forskarna som de experter och konsulter som behövs förforskningsverksamheten. Forskningsinriktningen behöver avvägas med hänsyn tillbehov och möjligheter att säkerställa erforderliga resurser. Därför börviktigare frågor angående forskningsprojektering och forskningens inriktningalltid handläggas som gemensam instilutionsgruppsangelägenhel. Forskarutbildningbör ges med utnyttjande av såväl institutionernas fast anställda forskare som kvaUficeradeprojektanslällda forskare och bör alllid utgöra en gemensam angelägenhet. Detär därvid självklart atl viss del av forskarutbildningen lämpligen förläggstill , viss del lill . Det är vidare av stor viktalt det finns en sammanhängande utbildning från grundläggande lärarutbildningvid lärarhögskola tiU forskamtbildning i pedagogik.' När avståndet mellanuniversitetsinstitutionen och lärarhögskoUnslilutionen är stort uppfylls detta utbildningskravbäst genom atl det lill lärarhögskolinstitutionen förläggsuniversitetsutbildning i pedagogUc (gmndläggande utbildning vid fUosofiskfakultet samt forskarutbildning). Om institutionerna ligger i omedelbaranslutning till varandra spelar förläggningen till den ena eller andra lokalenmindre roll. Denna fortsatta pedagogikutbildning för lärare kan ej ses isoleradfrån annan pedagogikutbUdning, t. ex. för ulbUdningsplanerare och undervis- ningsleknologer.Utredningen har därför funnit, all all utbUdning i pedagogik för filosofiekandidatexamen bör utgöra gemensam instilutionsgruppsangelägenhel. Dellagäller även utbildningen i pedagogik för psykologexamen. Härför talar bl. a.anknytningen lUl speciallärar-ulbildningen vid lärarhögskolorna samtmöjligheterna alt skapa miljöpraktik och tillämpat psykologarbele i anslutningtill verksamhet. Den grundläggande lärarutbildningen kan tyckasligga mera exklusivt inom lärarhögskolornas intressesfär, men även här finns skälatl viktigare utbildningsfrågor handläggs gemensamt, bl. a. anknytningenmellan lärarutbildning och fortsatta pedagogikstudier samt viss gemensamdisposition av lärarkrafter. Utredningen har därför funnit att studieplaner förlärarutbildning bör vara en gemensam instilutionsgruppsangelägenhel. Medhänsyn till arten av de gemensamma angelägenheterna (gmndläggande utbildningvid filosofisk fakultet saml forskarutbildning m. föreslås dels atl inslitulionsgruppenskall slå under konsistoriets tillsyn, dels att konsistoriet i ärende omtillsyn av inslilutionsgrupp skall samråda med rektor.Utredningen finner det även ändamålsenligt att prefekten vid resp. institutionadjungeras som ledamot i fakultet resp. lärarråd vid ärenden som gällerpedagogiska institutionernas verksamhet. Personalenvid lärarhögskolinstilulion och universitelsinslitulion bör i viss ulsttäckningkunna tjänstgöra över institutionsgränserna. Detta gäller såväl undervisare ochforskamlbildare som övrig personal. Om icke utbildning eller forskning är lokalmässiglsamordnad är det givelvis ändamålsenligt all personalen har sill huvudsakligaarbete förlagt till den institution, där den har sin anställning. Eftersomsåväl forskarutbUdning som andra viktiga utbildningsfrågor är gemensamma instilu-tionsgruppsangelägenhelerär det också självklart, all man vid planeringen av utbildningen lar hänsyntill vUka personer som lämpligen bör ansvara för resp. ulbUdningsmoment.Utredningen föreslår all tjänstgöringsskyldighet vid båda institutionernaföreskrivs för all personal vid dessa. För atl underlätta ett sådantarrangemang med tjänstgöring vid både universitet och lärarhögskola böråtgärder vidtas för atl så långt som möjligt ekvivalera behörighels- och tjänstgöringsbestämmelser. Planeringav lokaler för de pedagogiska institutionerna är beroende av en mängd oUkafaktorer. De studerande kan ha behov av alt nå annan undervisning paraUellt medpedagogikstudierna. Så är fallet i utbildning, där elevernastuderar flera ämnen paraUellt t. ex. ämnessludier och metodik i olika ämnen samtpedagogik. Av betydelse i detta sammanhang är också behovet alt samordnautbildningen i pedagogik med annan utbildning. Lärarhögskolornas studieplanerär uppbyggda kring en djupgående samverkan mellan framförallt pedagogik, melodUc och praktisk utbUdning. Därför kan pedagogikundervisningeni lärarutbildningen knappast i någon större utsträckning vara lokalmässigtskild från den övriga utbildningen vid lärarhögskolorna. Vidare harpedagogikutbildningen behov av alt Ugga i närheten av de utbildningsanstalteroch institutioner där demonslrations-och auskullalionsmöjligheter erbjuds ochdär tillämpningsuppgifter kan genomföras. Universitetsinstitutionerna har isistnämnda avseende elt likartat behov som lärarhögskolorna, men genom att de studerandesarbetstid helt kan disponeras av pedagogikinslilutionen är närhelskravet ej såpåträngande som vid lärarhögskoloma. För samverkan med forskare vid andrainstitutioner, närheten till forskningsfältet och service gentemotförsöksverksamhet har förläggningen mindre betydelse. Ettrationellt och ändamålsenligt utnyttjande av resurserna på orten är ett viktigtkrav på den organisatoriska lösningen. En gemensam användning av materiel ochhjälpmedel, serviceinstitutioner och bibliotek samt av kanslipersonal förulsätlergemensamma lokaler eller lokaler som ligger nära varandra. Därför bör manenligt utredningen vid nyplanering av pedagogiska institutioner alllid strävaefter gemensamma eller intill varandra liggande lokaler. Om ej allvarliga ölägenheteruppslår kan man också, om inslilulionslokalerna befinner sig på rimligt avståndfrån varandra, länka sig en annan funktionell lösning av lokalernas utnyttjandeän efter instilulionslinjer, t. ex. så alt all undervisning på lägre stadierförläggs lill den ena institutionens lokaler och all forskning ochforskarutbildning till den andra institutionens lokaler. Om gemensamma lokalerfinns bör förvaltningen av lokaler, materiel, hjälpmedel, bibliotek m. m. varagemensamma inslilutionsgruppsange-lägenheter. För gemensamma inslilulionsgruppsangdägenhelerkan varje institution behöva avsätta viss del av sill driflkostnadsanslag. Försådana angelägenheter, som ej angetts som gemensamma svarar resp. institutionsjälvständigt. Om förutsättningar för gemensam förvallning saknas bör lokalernaoch serviceanordningarna enligt utredningen förvallas separat av varjeinstitution. Denpedagogiska forskningen och utbUdningen i behöver kunskaper omforskning och utvecklingsarbete i andra länder. Möjligheterna alt få eneffektiv dokumentation av utiändskt pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete är således av stor betydelse för belysningen av vårt egetlands pedagogiska problem. Spridningen av information angående det pedagogiskaforsknings- och utvecklingsarbetet i är vidare av utomordentligbetydelse för all delta arbete skall kunna främja utbildningsväsendetsutveckling i vårt eget land. Pedagogisklitteratur och annan dokumentation i pedagogik finns i lUlgänglig vidde vetenskapliga biblioteken på universitetsorterna saml vid de aUmännabiblioteken, folkbiblioteken och olika skolors bibliotek.Dessutom finns elt specialbibliotek för ämnesområdet, nämligen statens psykologisk-pedagogiskabibliotek i . Härtill kommer lärarhögskolornas bibliotek. För det pedagogiskaforsknings- och utvecklingsarbetet i finns ingen central dokumentation.Vissa sammanstäUningar av den svenska forskningen och forskningsrapporternagörs dock. Pågående svensk skolforskning som finansieras genomskolöverstyrelsen redovisas i en projeklkatalog. utger ävenuniversitetskanslersämbetet en projeklkatalog för det universiletspedagogiskaforsknings- och utvecklingsarbetet. för samhällsforskningpublicerar en katalog över avslutade undersökningar med sammandrag avforskningsrapporter, som färdigställts vid universitets- och högskolinstilutio-nernaför pedagogik och psykologi. Detta oaktat torde det vara så atl en mycketbetydande del av forsknings- och utvecklingsarbetets resultat ej når fram tillflera väsenlliga avnämargrupper. De analyser somutredningen har låtit utföra visar behov av två olika typer av funktioner, delsdokumentation, dels informationsverksamhet. Dokumentalionsbehovel går attprecisera klarast i avseende på forskarnas och forskningens behov. Utredningenär medveten om all i samband med nästan all pedagogisk forskning utförs ettomfattande lillera-tursökningsarbele. Detta får ses som en nödvändig del i enrationellt bedriven pedagogisk forskning. Vid den mera individuellt bedrivna forskningengör ofta forskaren själv en mycket omfattande litteraturgenomgång. I sambandmed projektorganiserad uppdragsforskning avdelas ofta en assistent till allunder en arbeta med dokumentationsinsamling.Utredningen har övervägt möjligheterna alt vid varje pedagogiskforskningsinstitution ha en särskild dokumentationstjänst. Fördelarna med ettsådant arrangemang skulle vara främst vederbörandes nära kontakt med forskarna.Det torde emellertid f. n. vara av större betydelse atl få en dokumenlationsservicesom är knuten till en central, där del finns en stor mängd lagraddokumentation och som har väl etablerade kontakter med utländskadokumentations-organ. Utredningen föreslår därför en lill statens psykologisk-pedagogiskabibliotek knuten dokumenlationsservice. Därvid förutsätts alt specialbiblioteketfinns kvar, även om det organisatoriskt skulle samordnas med andra bibliotek.Om så ej skulle vara fallet, behövs nämligen väsentliga resursförstärkningarpå annat håll. Omfattningen och formerna för en sådan dokumentationsservice äremellertid svåra att förutse. Därför bör verksamheten ej ges definitiv form,förrän man genom försöksverksamhet vunnit tillräcklig erfarenhet. För en försöksulformadverksamhet talar också vissa dokumentationstekniska problem. Generellagrundvalar för vetenskaplig informations- och dokumentationsverksamhet med utnyttjandeav moderna tekniker behöver utarbetas. Beslut om vilken teknik som skallanvändas behöver fattas. systemetmedge överföring tUl och från olika internationella system. n. på att pröva olika modeller för hur de vetenskapliga huvudbibliotekenoch institutionsbiblioteken skall kunna samarbeta och hur tillgängligaresurser bättre och mer översiktUgl skall kunna utnyttjas. En försöksverksam.hetbör utformas så alt den kan utvärderas innan beslut fattas om en fastorganiserad dokumentationsservice. Utvärderingen bör ske inom ramen förskolöverstyrelsens eller universitetskanslersämbetets pedagogiska forsknings-och utvecklingsarbete. Utredningen föreslår för denna försöksverksamhet all lillall börja med medel ställs till förfogande för anställande av en dokumentalislvid statens psykologisk-pedagogiska bibliotek fr.o.m. . Utredningenhar funnit atl det också föreligger ett myckel starkt behov av en utbyggd, merlättillgänglig information om pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete,främst då det som bedrivs i . Olika lösningar kan tänkas, t.ex. en redaktörstjänst.Redaktörens uppgifter skuUe bestå i all samla in information om pågående ellernyss avslutad forskning och sedan transponera informaiionen för spridning tillskUda avnämargrupper. Svårigheter lorde emeUertid föreligga atl i en och sammaperson förena den kompetens som fordras för alt sälla sig in i vilt skildaforskningsprojekt och olika avnämargruppers informationsbehov. Såväl skolöverstyrelsensom universitetskanslersämbetet har till uppgift all sprida information om delpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet inom resp. verks ansvarsområde.F. n. övervägs inom verken formerna för en intensifiering av denna informationsverksamhet.Utredningen avstår därför från att framlägga förslag i denna fråga ochbegränsar sig till all understryka behovet av en väl anpassadinformationsverksamhet kring pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete. Detankommer även på statens råd för samhäUsforskning och de enskilda pedagogiskainstitutionerna all ge denna information. 2.2.1Pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete Skolöverstyrelsenanser att forskning rörande metoder för målformulering och läroplansulformningsamt utvärderande mätningar är särskilt angelägna områden för omedelbarainsatser, liksom frågor om lärarlämp-lighet och lärarurval. annat viktigtforskningsområde är metoder för diagnostisering av elevens studieförulsättningarsom underlag för en fortsatt individualisering av undervisningen, inte minstinom vuxenutbildningen och invandrarundervisningen. Överstyrelsen betonar ävenvikten av forskning kring effektiva undervisningsmedia. stämmervidare i utredningens bedömning av behovet av yrkespedagogisk forskning ochmenar, all en successiv upprustning av forskningens resurser i ökad omfattningbör komma den yrkesinriktade utbildningen lill godo. Behovet av yrkespedagogiskforskning understryks även av TCO och LO. och Teckningslärarinstitutetframhåller alt del behövs pedagogisk forskning i estetisk-prakliska ämnen.Socialstyrelsen poängterar behovet av en utökad barnpsykologisk forskning. LUKbetonar viklen av forskning kring hela den pedagogiska processen alltifrånförskola liU vuxenutbildning.