prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Tillskottetutgörs av det antal skattekronor och skatteören, som kommunen måste tiUförasför att skattekraften skaU motsvara viss procent av medelskattekraften i landet.För landstingskommun gäller dessutom den särskilda garantin att tillskottet avskatteunderlag inte skall understiga vad landstingskommunen för haruppburit i tiUskjutet skatteunderlag enligt tidigare bestämmelser om skatteersättning.Om den sammanlagda utdebiteringen för allmän kommunalskatt i kommununderstiger medelutdebiteringen, skall de procenttal som gäller inom de olikaskattekraftsområdena reduceras. Bidraget utgår med ett belopp som motsvararprodukten av skatteunderlagstillskottet och kommunens utdebiteringssats förbidragsåret. Skatteutjämningsbidragetvid hög utdebitering utgår efter en viss procent av den del av den sammanlagdautdebiteringen för året före bidragsåret som överstiger medelutdebiteringen iriket. Extraskatteutjämningsbidrag utgår i form av vanliga extra bidrag och s. k.stimulansbidrag. Vanliga extra bidrag utgår i vissa fall till kommuner där denordinarie bidragsgivningen är otillräcklig. Syftet med stimulansbidragen äratt stimulera till frivilliga kommunsammanläggningar. Dessa bidrag utgår isådana fall där sammanläggning av kommuner leder tUl en inte oväsentligminskning av den ordinarie bidragsgivningen. Övergångsbidrag utgår isyfte att begränsa utdebiteringshöjning för delar av kommun i samband medkommunsammanläggningar. Bidraget kommer invånarna i viss del av den sammanlagdakommunen till godo. Bidraget utgår i regel , varvidbidraget successivt minskar. De ordinarieskatteutjämningsbidragen fastställs av före det årsom bidragen skall utbetalas tUl kommunerna. Storleken av dessa bidrag är,såvitt gäller bidrag vid brist på skattekraft, beroende av deutdebiteringssatser som har beslutats av kommunerna för det kommande året.Övergångsbidrag och extra bidrag fastställs av Kungl. Maj:t efter ansökan ochprövning i varje särskilt fall. De totalaskatteutjämningsbidragen för åren 19661971 framgår av följande tabell. Ibeloppen ingår ej övergångsbidrag. 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1052 1157 1307 1460 1608 1 781 Prop.1971:1 Bilaga 9 Finansidepartementet Skatteutjämningsbidragenför fördelar sig på län och invånare enligt följande. Kr./inv. Kr./inv. Jag övergår härefter tUl berällaiingen avanslaget för /72. Medelsbehovet under detta budgetår avserbidrag som utbetalas under andra hälften av och första hälften av år1972. Storleken av de beslutadeskatteutjämningsbidragen och övergångsbidragen för ochberäknade bidrag för framgår av följande tabell. Skatteutjämningsbidrag och 1972 (milj. Bidrag vid brist på skattekraft Bidrag vid hög utdebitering Extra bidrag Skatteutjämningsbidrag vid brist påskattekraft uppgår tUl 1 602,1 milj. kr. Bidraget under år 1972är beroende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och avkommunernas utdebiteringssatser . De kan alltså inte nu beräknasmed säkerhet. Om man utgår från de fastställda utdebiteringssatserna för år1971 och med beaktande av en viss höjning av skatteunderlaget leder detta tUlett totalt belopp för ordinarie skatteutjämningsbidrag vid brist på skattekraftför av ca 1 735 milj. kr. Bidrag vid hög utdebitering harfastställts till 159,3 milj. kr. Storleken av detta bidrag underår 1972 är främst avhängig av spännvidden meUan de beslutade; utdebiteringarnai kommunerna för . Genom utdebiteringshöjningen i bl. ochGöteborg har denna spännvidd minskeit. Mot denna bakgrund kan storleken avbidraget vid hög utdebitering beräknas tiU 100 milj. kr. Prop.1971:1 Bilaga 9 91 Extra bidrag för har av Kungl.Maj:t bevUjats 119 kommuner. Det sammanlagda beloppet för dessa bidrag uppgårtill 19,4 mUj. Härav avser 15 milj. kr.vanliga extra bidrag, 4,3 milj. kr. stimulansbidrag och 0,1 milj. kr.bidrag tiU utgifter för lokal trafikservice. Förår 1972 beräknar jag utgifterna för de vanliga extra bidragen tiU oförändrat belopp, 15 milj. kr. Utgifternaför bidrag tUl lokal trafikservice torde komma att stiga något dettaår. Maj:t bör få disponera det belopp som behövs för ändamålet. Deomfattande kommunsammanläggningarna berälmas leda tUl enkraftig höjning av stimulansbidragen för . Jag beräknar utgifterna fördenna form av bidrag till 60 milj. kr. TUl detta belopp kommer bidragsom utgår på grund av tidigaresammanläggningar. Enligt tillämpade avtrappningsregler kan dessa bidragberäknas tUl ca 2 mUj. Övergångsbidrag harenligt Kungl. Maj:ts beslut beviljats ett antal kommuner med anledning avkommunsammanläggningar . utbetalas ca 44 mUj.kr. kan dessa bidrag med hänsyn till gällande awecklingsreglerberäknas tiU ca 22 milj. kr. De sammanlagda utgiftema under anslagetuppgår således till 1 824,8 mUj. och 1 934,1 milj. kr. år 1972.Hälften av dessa belopp, 1 879,5 milj. kr., utbetalas under /72.Jag förordar att anslaget förs upp med avrundat 1 880 milj. kr. Jag hemställer, att Kungl. Maj:t föreslårriksdagen att tUl Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 9 92 Ersättning till statens allmänna fastighetsfond:Slottsbyggnadernas delfond 1969/70Utgift 6 444 895 1970/71 Anslag 6 652 000 1971/72Förslag 4 442 000 Jag kommer senare denna dag att anmälaförslag till stat för statens allmänna fastighetsfond för /72.Därvid kommer jag att redovisa utgifter om sammanlagt . för debyggnader som är upptagna under slottsbyggnadernas delfond. Av detta beloppberäknas . kunna täckas genom hyror och andra inkomster. Återstående belopp, , bör bestridas frånförevarande anslag. Jag hemställer därför, att Kungl. att till Ersättningtill statens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggnadernas delfond för /72anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationella byråer ochorganisationer m. m. 1969/70Utgift 783 023 1970/71 Anslag 900 000 1971/72Förslag 1 020 000 Från anslaget bestrids f. n. utgifter förSveriges bidrag till internationella rådet för samarbete på tullområdet,, internationellastatistiska institutets permanenta byrå, internationella byrån för måttoch vikt, internationella tulltariffbyrån, internationeUa organisationen förlegal metrologi, internationella forskning ochnordiska statistiska sekretariatet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarjag till . Jag hemställer, att Kungl. att till Bidrag till vissainternationella byråer och organisationer m. m. för budgetåret l! )71/72 anvisaett förslagsanslag av . m. m. 1969/70Utgift 39 401 1970/71 Anslag 39 000 1971/72 Förslag 41 000 Prop.1971:1 BUaga 9 93 Från anslagetbestrids utgifter för statens krigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämnd. beräknar medelsbehovet för verksamheten under nästa budgetår tUl 31 000kr., varav ca . för arvoden och ca . De par t em en tschefen beräkning av medelsbehovet kanjag godta. Jag räknardessutom med . till utgifter för statens krigsskadenämnd. Anslagetbör alltså föras upp med . Jag hemställer, att Kungl. att till m.m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 25 000 1970/71 Anslag 35 000 1971/72 Förslag 35 000 Från anslaget utgår bidrag tillFöreningen för upplysningsverksamhet rörande alkoholfria fest-och sällskapsdrycker. föreslår attanslaget förs upp med . Jag biträder riksskatteverkskommitténsförslag. Jag hemställer, att Kungl. att tUl Bidrag till FöreningenFruktdrycker för /72 anvisa ett anslag av . Bidrag till vanföra ägare av motorfordon 1969/70Utgift 1 416 638 1970/71 Anslag 1700 000 1971/72Förslag 1 900 000 Enligt förordningen(1960: 603) om bidrag till vanföra ägare av motorfordon utgår bidrag av statsmedel till sådana vanföramotorfordonsägare som har befriats från fordonsskatt. Bidragen motsvararskattekostnaderna för viss mängd bensineUer brännolja. Bidragen utgår i efterskott för budgetår och betalas utav länsstyrelsema. Medledning av medelsförbrukningen under /70 och Prop.1971:1 Bilaga 9 94 medhänsyn tiU effekten av höjningen av drivmedelsbeskattningen beräknar jagutgifterna för bidragen till 1,9 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemstäUer,att Kungl. att tUl Bidrag till vanföra ägare av motorfordonför /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag Institutet förstorhushållens rationalisering har tUl huvudsaklig uppgift att främja ochsamordna sådan rationaUserings- och utvecklingsverksamhet som väsentiigt kanbidra tUl att höja produktiviteten inom storhushållen. Institutetskall dessutom bedriva informations- och utbildningsverksamhet inom sitt område. Institutet är organiserat som ettfristående organ, som drivs gemensamt av staten och en för ändamålet bildadstiftelse med företrädare för landstingsförbundet, kommunförbimdet ochrestaurangnäringen. regleras genom avtal som Kungl. Maj:t efter bemyndigande avriksdagen (prop. 1966: 72, SU 106, rskr 237) slutit med stiftelsen.Enligt avtalet bidrar staten tUl kostnaderna för verksamheten med . per budgetår och s;tiftelsen medminst . Avtalet gäller tiU utgången av juni månad 1971. Vid överläggningarmellan och stiftelsen har överenskommelse träffats om att förlänga det nuvarandeavtalet att gälla under med den ändringen att bidragen frånstaten och stiftelsen höjs till 300 000 resp. . Den måltidsverksamhet som ombesörjs avstorhushållen omsätter mycket stora belopp. Med hänsyn härtill och medbeaktande även av den starka expansion som karakteriserar storhushållen är detangeläget med en fortgående rationalisering inom området. Jag anser det därför lämpligt att det samarbete mellan ;itaten rationalisering som ägt rum under denförflutna avtalsperioden fortsätter. På gmnd av kostnadsutvecklingen börbidraget från staten höjas. Jag har ingen erinran mot att avtalet medstiftelsen förlängs på föreslaget sätt. Ommera betydande kostnadsökningar skulle inträffa börKungl. Maj:t ha möjlighet att höja storleken av det statiiga bidraget. Under åberopande av det anfördahemställer jag, att Kungl. Prop.1971:1 Bilaga 9 95 1) godkänna vad jag förordat om bidrag . 2) till Bidrag till Institutet förstorhushållens rationalisering för /72 anvisa ett anslag av . Utveckluigen inomden svenska dagspressen har inneburit stora förändringar. Genom de snabbaförbindelsernas utveckling, bl. a. viaflyget, och genom en etablering av satellitanläggningar förtidningsframställning på olika håll i landet har ett fåtal storstadstidningarfått en alltmer dominerande ställning i fråga om detta för allmänheten viktigakommunikationsmedel. Kännetecknande för situationen är vidare att den störstatidningen inom de olika spridningsområdena av naturliga skäl framstår som mestattraktiv för annonsörerna, varför de annonsinkomster som får en avgörandebetydelse för tidningens ekonomi i regel hamnar hos den på orten ledandetidningen. Ändra-och tredjetidningarna, även i de fall de objektivt framstårsom lika goda nyhetsförmedlare ochinformatörer i för allmänheten viktiga frågor, upplever just på grundav sin ställning som andratidningar ständigt ökande svårigheter att överleva.Dessa förhållanden har manifesterats i enfortgående nedläggning av dagstidningar, företrädesvis med lokala spridningsområden.Nedläggningen har oavsett partifärg drabbat de tidningar som blivit lidande ikonkurrensen om annonsinkomsterna. Problemet har tidigare uppmärksammats avstatsmaktema och föranlett vissa åtgärder.Vid riksdag fattades sålunda beslut om ett presstöd i form avbidrag till samdistribution och genom inrättandet av en lånefond, avsedd för investeringar och saneringslån. Vid det tillfälletunderströks vikten av att trygga en fri och obunden pressdebatt i samhällsfrågor ochangelägenheten av att förebygga risken av en monopolisering av det fria ordet.Detta kan icke nog understrykas i ett land som vårt vars demokrati bygger på enfri debatt uppburen av de meningar ochmeningsbrytningar som framspringer ur de politiska partiernasideologier, uppfattningar och ställningstaganden. Fördagen kan vi emellertid konstatera att beslut ej är tillräckligt föratt realisera det mål som därmed avsågs. Tidningsdöden synes fortsätta och om inte ett ingripande skerkommer väsentiiga delar av vårt land snart att sakna en allsidigpolitisk samhällsdebatt som den företrädes av en livskraftig lokalpress och sominte kan ersättas av de alltmer dominerande rikstidningarna. För att uppnå detavsedda syftet krävs ett direkt stöd till tidningsföretagens löpande verksamhetmed samma motivering som riksdagenaccepterat för nu utgående press- och partistöd. Presstödet bör varadirekt destinerat till tidningsföretagen.. Prop.1971:1 BUaga 9 96 Förslagom de närmare reglerna för och administrationen av ett utbyggt presstöd avsesatt framläggas i en proposition till vårriksdagen. På grund av vad jag haranfört bör i riksstatsförslaget preliminärt föras upp ett anslag om 30 milj.kr. för stöd åt dagspressen. Vidare bör slutlig medelsanvisning ej nu föreslåsför anslagen Samdistributionsrabatt för dagstidningar och Pressens lånefond.Jag hemställer, att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Stöd till dagspressen för /72 beräkna ettförslagsanslag av . Med åberopande av vad jag anfört underföregående punkt hemställer jag, att Kungl. att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för /72 beräkna ett förslagsanslag av . Avlöningar tili personal på inclragningsstat m. m. 1969/70Utgift 94 026 1970/71 Anslag 150 000 1971/72Förslag 100 000 Från anslaget bestrids främst utgifternaför vissa ersättningar till personal på indragningsstat. föreslår attanslaget förs upp med . Jag biträder personalpensionsverketsförslag. Jag hemstäUer, att Kungl. att till Avlöningar till personal påindragningsstat m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 3 774 235 Reservation 908 879 1970/71 Anslag 4 132 000 1971/72Förslag 4 482 000 Prop.1971:1 Bilaga 9 97 Från anslaget bestrids utgifter förstatens personalutbildningsnämnds ochvårdutbildningsnämndens kursverksamhet samt utgifter för resekostnadsersättningoch traktamente tUl kursdeltagare m. m. Vidare bestrids utgifter för driften avstatens kursgård, Sjudarhöjden, i från detta anslag. Nämnden planerar bl. a. att sammanställakurspaket, som kan användas avmyndigheterna med hjälp av utbUdningsledare och sålunda möjliggöra endecentralisering av nämndens egen utbildningsverksamhet. För budgetåret1971/72 beräknar nämnden medelsbehovet till . För /72 räknarvårdutbildningsnämnden med att anordna 20 kurser tUl en sammanlagd kostnad av3,9 milj. kr. bör undernästa budgetår främst inrikta sig på en konsolidering av sin verksamhet. Jaghar ingen erinran mot den av nämndenplanerade uppläggningen av kursverksamheten. Omfattningen avvårdutbildningsnämndens kursverksamhet bestäms av antalet nyanställda inomgruppen vård- och vaktpersonal vid fångvårdsanstalter,ungdomsvårdsskolor och vårdanstalter för alkoholmissbrukare. Jag anseratt antalet kurser kan begränsas tUl 17. Med hänsyn till att viss medelsbehållning kan beräknas uppstå påanslaget vid utgången av innevarande budgetår beräknar jaganslagsbehovet till , varav . till vårdutbildningsnämndens verksamhet. Vid beräkningenhar jag efter samråd med chefen för tagit hänsyn tUl att vårdare vid enskUda nykterhetsvårdsanstalter i vissomfattning bör beredas tUlfälle att delta i vårdutbildningsnämndenskurser. Jag hemställer, att Kungl. att till Viss utbildningsverksamhet /72 anvisa ett reservationsanslag av . Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering 1969/70Utgift 1 881 072 1970/71 Anslag 1 200 000 1971/72Förslag 4 400 000 Från anslagetbestrids kostnaderna för avlöningsförmåner vid viss omskolning och omplacering av partielltarbetsföra såväl inom den anställdes eget verk som mellan statlig ochicke-statlig anställning, för vilken statiiga pensionsbestämmelser gäller.Anslaget används även för Prop.1971:1 Bilaga 9 98 utgifteri samband med undersökning om sjukpensionerads återanställ-ning. Bestämmelser i ämnet återfiims i cirkuläret(1960: 553) angående anställningsvillkor m. m. för partieUt arbetsföra inomstatlig och statsunderstödd verksamhet (ändrad : 277). Ändamålet för detta anslag bör vidgas tUlatt omfatta vissa kostnader som kan uppkomma vid friställande av personal isamband med omorganisation eller nedläggning a statligt reglerad verksamhet.Med hänsyn härtUl och med ledning av bl. a. medelsförbrakningen under budgetåret1969/70 beräknar jag niedelsbehovet till 4,4 milj, kr. för nästa budgetår. Jag hemställer, att Kimgl. Maj:t föreslårriksdagen att tUl Lönekostnader vid vissomskolning och omplacering för /72 anvisa ettförslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder m. m. 1969/70Utgift 593 939 1970/71 Anslag 700 000 1971/72Förslag 370 000 Från anslaget bestrids kostnadema förstatsdepartementens förhandlingsdelegation, statsdepartemente;nsföretagsnämnd, statstjänstenämnden (såvittavser statsverkets andel), kontraktsdelegationen, statens lönenämnd,statens tjänstebostadsnämnd, statens och kommunernas samarbetsnämnd ilönefrågor (såvitt avser statsverkets andel), statens grupplivnämnd, statens omplaceringsniimnd, statensmaskinpersonalnämnd, vårdutbildningsnämnden, samarbetsdelegationen förförplägnadsfrågor, statsförvaltningens centrala förslagsnämnd,statsförvaltningens centrala samarbetsråd för personalfrågor m. m. (såvittavser statsverkets andel) och civila statsförvaltningens centralaarbetarskyddsnämnd (såvitt avser statsverkets andel). Under anslaget B 19. har jag föreslagit att statens personalvårdsnämnd och statensomplaceringsnämnd skall sammanföras till en myndighet, statens personalnämnd.Kostnaderna för omplaceringsnämnden kommer siiledes inte längre att belastadetta anslag. Jag beräknar därför anslaget till . Jag hemställer,att Kungl. Maj :t föreslår att till Kostnader för vissa nämnder m.m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1971:1 Bilaga 9 Fimanädepartementet 99 Viss förslagsverksamhet m. m. 1969/70 Utgift 41 820 1970/71 Anslag 80 000 1971/72 Förslag 50 000 Från anslaget bestridsutgifter för ersättningar och belöningar i förslagsverksamheten i denutsträckning beslut härom meddelas av statsförvaltningens centralaförslagsnämnd. Utgifternaför ersättningar och belöningar beräknas öka (-f- . Utgifterna förinformationsmaterial beräknas minska ( . Föredraganden Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer, att Kungl.Maj:t föreslår att till Vissförslagsverksamhet m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av50 . Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m. m. 1969/70 Utgift 2 236 400 1970/71 Anslag 1 000 1971/72 Förslag 1 000 Förhandlingarna om nästaavtalsperiods löner pågår. Det är därför inte möjligt att nu beräkna det medelsbehovsom kan uppkomma på grund av avtal mellan parterna på den statligaarbetsmarknaden. Maj:t bör därför begära ett preliminärt anslag på 1 000kr. för täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. i avvaktan påatt avtal träffas och lönekostnaderna m. m. kan redovisas i proposition tillriksdagen. Under hänvisning tiU vadjag sålunda förordat hemställer jag, att Kungl. att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Täckning av merkostnader för löner ochpensioner in. för /72 beräkna ett förslagsanslag av 1 000kr. Premiering av visst frivilligt sparande Maj:ts förslag om premiering av det sparande som sker i anslutning tillatt överskjutande preUminär skatt enligt taxering betalas ut (prop1970: 197, BaU 67, rskr 384). Prop.1971:1 Bilaga 9 100 Kostnadernaför premieringen är direkt beroende av vilken omfattning sparandet får. Jagavser att återkomma till frågan om medel till täckande av ifrågavarandekostnader när omfattningen har klarlagts. Jag hemställer, att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Premiering av visst frivilligtsparande för /72 beräkna ett förslagsanslag av . Kostnader för viss statlig annonsering Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:tatt i särskild proposition lägga fram förslag om vissa åtgärder för attförbättra samhällsinformationen. Vilkaåtgärder som bör komma i fråga är f. n. föremål för överväganden. Detstår emellertid redan nu klart att myndigheternas kostnader för annonseringkommer att öka. Med hänsyn härtill bör ett preliminärt belopp föras upp istatsverkspropositionen för detta ändamål. Jaghemställer, att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Kostnader för viss statligannonsering för /72 beräkna ett förslagsanslag av . Prop.1971:1 Bilaga 9 101 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 1969/70 Utgift 150 574 211 Behållning 41 595 310 1970/71 Anslag 30 750 000 1971/72 Förslag 70 850 000 ' Anslaget Uppförande av förvaltningsbyggnader iStockholm. Från anslaget bestrids utgifter förinvesteringar i byggnader för statlig förvaltning eller annan statligverksamhet och för vilka medel inte anvisas under annat anslag. För uppförande avförvaltningsbyggnad i kv. Loen, för vilket objekt redogörelse har lämnats iprop. 1965: 64 (SU 83, rskr 219), föreslår att kostnadsramen förs upp med 33 milj.kr. enligt prisläget , vUket innebär en höjning med ca 3 mUj. Denna kostnadsökning beror påtillkommande kostnader med anledning av byggnadens användning förstatsdepartementen, försvårad grundläggning, komplikationer vid provisoriskförstärkning av grannfas-tigheter, ökade projekteringskostnader m. m.Härutöver kan kostnader tillkomma dels för skador på intilliggande fastigheter,dels för provisorier i angränsande gator, som varit nödvändiga för attmöjliggöra transporter till byggnadsplatsen, och dels för av styrelsen lämnadegarantier i samband med stadens tidigare inlösen och rivning av fastigheten ikv. Loen nr 11. Denna rivning har begärts av styrelsen för undvikande av orimliga merkostnader för provisoriskaförstärkningar av fastigheten i samband med uppförandet avförvaltningsbyggnaden. Redogörelse för ombyggnadsarbetena i kv.Neptunus Större har lämnats i prop. 1966:150 (SU 159, rskr 384). Redogörelse föruppförande av förvaltningsbyggnad i kv. Garnisonen har lämnats i prop. 1968: 118 (SU 118,rskr 272). Den i prop. 1970; 1 (bU. 9 s. 84) angivna kostnadsramen, 187 milj.kr. enligt prisläget 1.4. 1969, skulle med indexuppskrivning t.o.m. 1.4.1970för de vid tidigare redovisningstillfälle ej upphandlade delarna uppgå till204,7 milj. kr. Styrelsen föreslår dock att ramen t. v. tas upp med 199 milj.kr. I denna kostnadsram ingår vissa kostnader som Kungl. Maj:t genom skilda beslut medgivit styrelsen att bl. a.förskottsvis bestrida från ifrågavarande anslag. 7 1971.1 saml. Prop.1971:1 Bilaga 9 102 Redogörelse för ombyggnaden av kv.Mercurius för bl. a. statsdepartementen har lämnats i prop. 1970: 1 (SU 63,rskr 167). Kostnadsramen uppgår tUl . enligt prisläget ,vilket innebär att den på grund av begärdaändrings- och tilläggsarbeten höjts med . Byggnadsstyrelsenhar redovisat förslag avseende tillbyggnad i kv. och hemställt omKungl. Maj:ts uppdrag att upphandla projektet på totalentreprenad inom enkostnadsram av 39,5 milj. kr. 'illbyggnaden äravsedd för allmänna kontorsändamål och beräknas inrymma ca 600 arbetsplatser. har den 14 december1970 redovisat byggnadsprogram och viss förberedande piojektering avseendeombyggnad av befintlig lagerbyggnad inom kv.Primus tUl lokaler för en datamaskincentral. Ombyggnaden och viss tUlbyggnadomfattar ca 8 500 m rumsyta vUket beräknas ge 238 arbetsplatser samtpersonal-, kund- och servicelokaler. Kostnaden för om- ochtillbyggnaden har uppskattats tUl 11,4 milj. kr. i prisläget ochfördelar sig på ombyggnad med 6,8 milj. kr. och tUlbyggnad med 4,6 milj. kr.Kostnaden för den tidigare nämnda tillbyggnaden för kontorsändamål minskarhärigenom tiU ca 35 milj. kr. Sedanlokaliseringen av det förslag om nybyggnad för mynt- och medaljtillverkningen i somredovisades i prop. 1970: 1 (SU 63, rskr 167) ifrågasatts vidriksdagsbehandlingen, torde i avvaktan på Kungl. Maj:ts beslut i ärendet enf.n. inte fuUt överskådlig tidsförskjutning av nybyggnaden kunna förutses. De part em entsch ef en Jag har inget att erinra mot de avbyggnadsstyrelsen föreslagna änd-ringama av kostnadsramarna för pågåendebyggnadsobjekt. i planerastill- och ombyggnader av befintliga byggnader, avsedda at); utgöra delskontorsbyggnad, dels byggnad fördatamaskinanläggning. Om- och tillbyggnaden har kost-nadsuppskattats tUl46 milj. kr.