prop · FU0320 · 1971-12-31 00:00:00 — Vidarehar beredningen tagit upp en föreskrift att medel som gäldenären i måletbetalar till utmätningsmannen anses utmätta i målet om inte betalningen harskett med villkor som strider häremot. Samma regel skall gälla i mål som äranhängigt hos ÖE. föreskrivs i della moraenl att me- KungLMaj:ts proposition nr 1971 305 del,som gäldenären i mål som är anhängigt hos ÖE betalar till utmätningsmannen, avdenne skall tillställas ÖE. Frågannär betalning av utinätningsfordran senast skall kunna ske för att medföra altfrågan om utmätt egendoms försäljning förfaller berörs i några remissvar.Länsstyrelsen i vänder sig mot beredningens uppfattning allbetalningen vid auktionsförsäljning skall kunna ske ända fram till dess inrophar godtagits. Enligt är del från praktisk synpunkt mertilltalande att vid auktion sätta gränsen för betalning vid klubbslaget,eflersora detta bildar en för alla tydligare raar-kerad gräns än godtagandet avinropet. I fråga ora auktion på fast egendom anser iÖstergötlands län att inledandel av budgivningen bör utgöra gräns för frivilligbetalning. Enligt visar erfarenheten attutmätningsgäldenärer i stor utsträckning dröjer med attbetala med följd att många utsatta auktioner måste avlysas i sista stund.Föreningen anser att en tidsgräns, som innebär atl betalning som sker senare änt. ex. före auktionen inte utgör hinder för försäljning, skullemedföra betydande fördelar. i distrikt har samraauppfattning. Haregendom utmätts, bör gäldenären självfallet genom att betala utmätningsfordranoch de kostnader som har uppstått kunna hindra att egendomen säljs. I och medatt betalning sker har exekutions-ändamålet uppnåtts och försäljning av denutmätta egendomen bör då inte äga rum. I likhet med beredningen anser jag att detbör vara möjhgt för gäldenär, vars egendom har utmätts, att genom betalningförhindra försäljning av egendomen så länge den inte är såld. Som beredningenframhåller kan vid exekutiv auktion försäljning inte anses ha skett förräninrop har prövats och godtagits av auktionsförrättaren. Försäljning under handfår i fråga om lös egendom anses vara genomförd när anbud har accepterats ochbeträffande fast egendom när köpehandling har upprättats. Liksom beredningen anserjag att vad sora nu har sagts bör komma till uttryck genom föreskriften, altfrågan om utmätt egendoms försäljning förfaller, om utmätningssökandensfordran och uppkomna kostnader betalas innan egendomen har sålts. har tagits in i 1 mom. av denna paragraf i departeraentsförslagel. Till 2 mom. har, som jagförut har framhållit, förts över den genom lagändring i 74 § 1 mom.upptagna regeln, alt medel som gäldenären i utsökningsmål betalar tillutmätningsmannen anses utmätta i målet, om inte betalningen har skett med villkorsom strider häremot. Jag dalar beredningens uppfattning att regeln nu börutsträckas till att avse också mål som är anhängigt hos ÖE. Detta har ideparleraentsförslaget skett genora ett till-lägg till 2 mom. Föreskriftbeträffande förfarandet med medel som gäldenären frivilligt betalar lillutmätningsmannen i mål som är anhängigt hos ÖE bör enligt min Maj:ts proposition nr 1971 meningges i tillämpningsföreskrifter. Vad beredningen har föreslagit i del avseendetsaknar alltså raotsvarighet i deparleraentsförslaget. Departementschefen.I 1 mom. föreskrivs nu att försäljning av utmätt egendom skall ske på auktionutom i fall som avses i 96 a §, dvs. fall då utmätt lös egendora kan säljasunder hand. I 2 mom. görs i fråga om försäljning av utmätt luftfartyg ochutmätta intecknade reservdelar till sådana fartyg en hänvisning tillbestämmelserna som meddelas i den särskilda lagen därom. Ienlighet med beredningens förslag har bestämmelsen i 1 mom. i deparleraentsförslagetbegränsats till atl gälla endast lös egendom. En raotsvarande bestämmelsebeträffande fast egendom har lagils in i 1 § FfL. Den i paragrafens 2 mora.upptagna hänrisningen har behållits oförändrad. Enligt 1 § i förslaget tilllag om exekutiv försäljning av luftfartyg m. m. skall utmätta luftfartyg ochintecknade reservdelar alllid säljas på auktion. Departementschefen.I 2 mom. finns bestämmelser om utbrytning av sådan rält lill andel iinteckning i fast egendom eller luftfartyg eller därtill hörande reservdelarsom har utmätts. Som framgår av detföregående (jfr 60 a §) skall ulraält ägarhypotek i fast egendom inte vidarekimna utbrytas. I enlighet med förslag av beredningen har bestämmelserna ii 2mom. av förevarande paragraf därför ändrats så atl de inte längre gällerägarhypotek i fast egendom. Däreraot skall de fortfarande gälla beträffandeägarhypotek i luftfartyg och intecknade reservdelar därtill. De nya bestämmelserna omutmätning av ägarhypotek i fast egendom har i departemenlsförslaget tagits uppi två följande paragrafer, betecknade 91 a och 91 b §§. Paragrafenraotsvarar 78 § i lagberedningens förslag. I paragrafen ges föreskrifter omutmätning av ägarhypotek. Lagberedningen.Beträffande förfarandet vid ulraälning av rätt till ägarhypotek föreskrivs iden av beredningen föreslagna bestäramelsen att pantbrevet skall tas i förvareller, om annan än fastighetens ägare innehar detsamraa, förbud meddelasinnehavaren all utlärana det ulan tillstånd av utmätningsmannen. Utmätningenskall vara fullbordad först när pantbrevet har omhändertagits eller förbuddelgivits den som innehar pantbrevet att utlämna det. När della har skett,skall enligt förslagel 77 § ha motsvarande tillämpning. Beredningenframhåller att av förbudet följer alt panthavaren inle får KungLMaj:ts proposition nr 1971 307 utlämnapantbrevet till fastighetsägaren, om denne betalar sin återstående skuld tillpanthavaren. Förbudet innebär å andra sidan inte, att panthavaren betagesmöjlighet all låta annan la hand om pantbrevet för panlhavarens räkning. Villhan t. ex. inge pantbrevet till inskrivningsmyndigheten för åtgärd som inteinverkar på utmätningssökandens rätt, kan han göra det utan att begäratillstånd av utmätningsmannen. Däreraot får han inte utan sådant tillståndraedverka till dödning av inteckningen, relaxation eller nedsättning. Försådana åtgärder krävs i vanliga fall fastighetsägarens samtycke. Efterutmätningen får emellertid fastighetsägaren inte förfoga över ägarhypoteket pådylikt sätt. Självfallet får då panthavaren inte heller medverka tillåtgärden. På motsvarande sätt gäller att fastighetsägaren inle får till skadaför ulmätningssökanden använda pantbrevet sora säkerhet för utökad belåning hospanthavaren. Om pantbrevets innehavareåsidosätter förbudet, blir han skyldig att ersätta utinätningssökanden denskada sora därigenora åsamkas denne. Har pantbrevet obehörigen återställts tillfastighetsägaren, kan skada undvikas, om utmätningsmannen hinner ta pantbreveti förvar innan fastighetsägaren gjorl bruk av handlingen. Beredningen har vidaretagit upp elt uttryckligt förbud raot försäljning av ägarhypotek. I momentetanges därefter de åtgärder sora i stället skall slå till buds efter utmätningav ägarhypotek, dvs. atl den fasta egendom vari ägarhypoteket gäller tas ianspråk eller att ägarhypoteket pantförskrivs. Enligt förslaget harsökanden möjlighet alt välja mellan näranda alternativ. Önskar ban attfastighelen tas i anspråk, skall han framställa yrkande därom hosutmätningsmannen. Yrkandet, som kan göras formlöst, skall framställas inom enmånad från det att beslut om utraätning av ägarhypoteket meddelades. Dennabegränsning avser att hindra, att förfarandet drar ut för långt på tiden.Frislen kan enligt förslaget inle förlängas. Sökanden kan emellertid redan isaraband med utmälningsansökan begära att fastighelen tas i anspråk och sedanåterkalla yrkandet. Om sökanden i behörig tid har yrkat att fastigheten tas ianspråk, skall utmätningsmannen meddela beslut härom. Underlåter sökanden att itid framställa yrkande om fastighetens ianspråktagande, skall utmätningsmannenpantförskriva ägarhypoteket till honom. Detsamma gäller, om sökandenåterkallar yrkande att fastigheten skall tas i anspråk. Återkallelse avseskunna ske så länge fastighelen inle är såld. Den fasta egendomen skallanses utmätt, när utmätningsmannen meddelat beslut atl den skall las ianspråk. Detta innebär bl. a. atl bestämraelserna om exekutivfastighelsförsäljning blir tillämpliga i fortsättningen. Försäljningen av faslighetenkommer atl ske lill gäldande av den fordran för vilken ägarhypoteket utmättsoch fordringen har därvid den förmånsrätt i fastigheten som följer raedägarhypoteket. Omelt inlett försäljningsförfarande avbryts, skall utmätningen av faslig- Maj:ts proposition nr 1971 Detta innebäi' inte att även utmätningen av ägarhypoteket skall gååter. Man har då kommit i samma läge som om ulmätningssökanden aldrig begärtatt fastigheten skulle tas i anspråk. Det ankomraer på utraälningsraännen attpantförskriva ägarhypoteket till säkerhat för ulmälningsfordringen. Ävenideell andel av ägarhypotek kan utmätas enligt beredningens förslag, nämligenhos den som endast har ideell andel av fastigheten. Borgenär för vars fordransådan andel blivt utmätt kan därefter enligt förslaget begära, attfastighetsandelen skall tas i anspråk. Däremot får andelen i ägarhypoteketenligt 79 § sista punkten i beredningens förslag (jfr 91 b § sista punkten idepartementsförslaget) inte pantförskrivas för sig. Orautmätningssökanden inte avstår från atl fastighelen tas i anspråk, skall enligtförslaget pantförskrivning inte ske förrän en månad förflutit förulmälningsbeslutet. Rådertvist huruvida gäldenären har rätt till ägarhypotek är del inle lämpligt, attfastigheten säljs utan att det är klarlagt om något ägarhypotek finns. Inteheller är det i sådant fall lämpligt att ägarhypotek pantförskrivs tillutmätningssökanden. Utmätningsmannen kan därför förelägga ulmätningssökandenatt väcka talan mot fastighetens ägare och den som bestrider dennes rätt tillägarhypotek. Utmätningsmannens föreläggande bör enligt beredningen lämpligenmeddelas i samband raed beslut ora utraätning. Enligt förslagel skall talanväckas inom efter det att föreläggandel delgirits borgenären. Talanskall väckas hos den rält sora i 10 kap. 10 § RB anges för där avsedda fall,dvs. i allmänhet hos rätten i den ort där fastigheten ligger. Föreläggandetskall innehålla föreskrift härom. Förslaget medger, att utmätningsmannen kange föreläggande så länge han inte har raeddelat beslut att fastigheten skalltas i anspråk. Beredningen har inte anselt, att ÖE bör få en raotsvarandebefogenhet, sedan fastighelen tagils i anspråk och skall anses iilinätt. Delskulle medföra, alt frågan om utmätningens verkan förblev svävande alltförlänge. Närföreläggande har givits måste enligt förslaget som regel lagakraftvunnen domavvaktas innan utmätningsmannen får meddela beslut om alt fasligheten tas ianspråk. För att inte elt klart oberättigat bestridande av gäldenären ellerIredje man skall stoppa förfarandet kan emellertid enligt förslaget rättenförordna att tvisten inle skall hindra beslut ora alt fastigheten tas ianspråk. Elt dylikt förordnande skall givetvis inte meddelas ulan atlulraälningssökanden framställt yrkande därora. Enligt förslaget utgör tvistinte något direkt hinder raot alt utmätt ägarhypotek pantförskrivs. Omutmätningsmannen har hänvisat ulraälningssökanden atl inleda rättegång ochdenne inte väckt talan inora föreskriven lid och vid behörig domstol, skallutmätningen gå åter. Denna påföljd är ovillkorlig och inträder t. ox. omsökanden väckt lalan mot endast endera av gäldenären eller tredje mannen, närtalan skall väckas mot bägge. Utmätningen skall enligt för- KungLMaj:ts proposition nr 1971 309 slagetockså gå åter, om ulmälningssökanden visserligen väckt talan i enlighet medgivet föreläggande men hans talan ogillas genom dom som vinner laga kraft ellermålet avvisas eller avskrivs eller hans talan förfaller och det inte längrestår honom öppet att fullfölja eller ånyo väcka talan. Beredningen har ocksåberört frågan var utmätning av ägarhypotek får sökas. Beredningen påpekar attenligt 56 § UL som allraän regel gäller att utmätning alltid får sökas hosutmätningsmannen där gäldenären är bosatt. Härjämte medges att utmätning avegendom som finns på annan ort än gäidenärens hemvist får sökas där egendomenär. Utmätning av fordran i pengar får jämväl sökas där den förpliktade är, ävenom fordringen skall anses finnas på annan ort, F. n. torde enligt beredningenvara klart att utmätning av inteckning som fastighetsägaren innehar får sökasdär inteckningen finns. Motsvarande kan antas gälla beträffande utmätning avfastighetsägaren tillkommande del i belånad inteckning. Utmätning torde ocksåfå sökas hos utmätningsmannen där fastigheten ligger, eftersom inteckningengrundar betalningsanspråk mot fastigheten. Beredningen utgår från att pantbrevenligt JB skall anses i så måtto jämförliga med inteckningshandlingar enligtgällande lag alt ägarhypoteket kan tas i mät av utmätningsmannen i den ort därpantbrevet finns. Dessutom bör ägarhypoteket kunna tas i mät avutmätningsmannen där fastigheten ligger, eftersom ägarhypoteket ger en rätttill betalning som är riktad mot fasligheten. Det senare alternativet kan hasärskild betydelse, när man önskar ta i mät fastigheten ochägarhypotek i denna. Remissyttrandena.Hovrätten för förordar att i lagtexten tas in en besläramelseatt utraätning av ägarhypotek får sökas, förutom där gäldenären är bosatt,såväl där pantbrevet finns sora där fastigheten är belägen. Enligtlänsstyrelsen i förekoraraer utmätning av ägarhypotek f. n. idet övervägande antalet fall mellan en exekutiv fastighetsauktionoch sararaanträdel för fördelning av köpeskillingen. Ut-raätningsprotokolletinnehåller i dessa fall ett förbud för ÖE att utge det belopp, för rilkelutmätning har skett. ÖE betalar härefter ulmätningsbe-loppet tillutmätningsmannen för ridare redorisning i målet angående utmätning avägarhypotek. Tillvägagångssättet är enligt mening ett smidigtsätt att tillgodose de borgenärer som i brist på pantförskrivning ellarexekutionstitel vid auktionslillfället varit förhindrade alt göra gällande sinrätt. sätter i fråga om denna ändamålsenliga rutin kommer allkunna behållas även om beredningens förslag följs. FöreningenSveriges kronofogdar anser att det inte bör åligga utmätningsman attpantförskriva ägarhypotek till borgenären i fall när fastighet först har tagilsi anspråk på begäran av borgenären men fastighetsutmätningen därefter av någonanledning har gått åter. I sådana fall då målet handläggs av ÖE, börpantförskrivning av det utmätta ägarhypoteket enligt föreningen Maj:ts proposition nr 1971 kunnaverkställas av ÖE i stället för att raålet för denna åtgärd skall behövaåterlämnas till utmätningsraan. Departementschefen.Huvuddragen av beredningens förslag beträffande utmätning av rält tillägarhypotek har jag behandlat i den allmänna motiveringen. I enlighet härmedhar beredningens förslag lill utformning av bestämmelserna av sådan utmätningi sak oförändrade tagits in i denna paragraf i departementsförslaget. Jagansluter mig till beredningens uppfattning i frågan var utmätning avägarhypotek får sökas. Särskilda föreskrifter i det avseendet behöver enligtmin mening inte i delta sammanhang tas in i UL. Vid utarbetandet av" UBbör emellertid frågan härora las upp till nytt övervägande. Liksomberedningen anser jag att det alltid bör ankomma på utmätningsmannen attpantförskriva ägarhypotek till säkerhet för utmätningsfordran. Enligt minmening bör det sålunda inte för de enstaka undantagsfall som FöreningenSveriges kronofogdar berör i sitt remissyttrande föras in en regel ora attpantförskrivning skall kunna verkställas av ÖE. Ocksåi övrigt ansluter jag raig till vad beredningen har anfört i anslutning till deföreslagna bestämmelserna. Medanledning av vad i har anfört vill jag framhållaatt det enligt rain mening inte är något som hindrar atl man, när ägarhypotekhar tagils i mät först efter exekutiv auktion på fastigheten, också ifortsättningen går tillväga på så sätt alt besked om utmätningen lämnas ÖE somdärefter överlämnar vad som vid köpeskillingsfördelningen kan falla ut påägarhypoteket till utmätningsmannen för redovisning till utraätningssökanden. Isådant fall får utmätningen anses avse den rätt lill del av köpeskillingen sompå grund av ägarhypoteket kan tillkomma fastig-helsägaren. Paragrafenmotsvarar 79 § i lagberedningens förslag. I paragrafen ges bestämmelser omförfarandet när utmätningsmannen skall pantförskriva utmätt ägarhypotek. Lagberedningen.Enligt beredningens förslag skall pantförskrivning av utmätt ägarhypotek skegenora att utraälningsraännen till utinätningshorge-nären utfärdar beris attpantbrevet utgör pant för dennes fordran och överlämnar pantbrevet lill honom.Ora annan än fastighetsägaren innehar pantbrevet, underrättas i ställetinnehavaren om pantförskrivningen. Närmare bestämmelser om hur underrättelsenskall ske bör enligt beredningen meddelas i administrativ ordning. Närunderrättelse ora panlförskrivning skall tillställas den sora inneharpantbrevet, skall utmätningsmannen enhgt förslaget ange, attinnehavaren inte får utlämna pantbrevet till skada för borgenären (ulmätningssökanden). Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 311 Beredningensförslag innehåller dessutom förbud raot alt, när ägarhypotek tillkomraer ägareav andel i fastighet, efter utmätning pantförskriva dennes ägarhypotek för sig. De avberedningen föreslagna bestämmelserna har utan ändring i sak tagits upp i dennaparagraf i departeraentsförslagel. Departementschefen.I 3 raora. av förevarande paragraf finns bestämmelser om förfarandet när efterexekutiv auktion på utmätt fartyg köpeskillingen inte till fullo betalas senastvid sammanträdet för köpeskillingsfördelning. Enligt sista punkten i momentetgäller att auktionsförrättaren, om pant eller borgen har ställts förköpeskillingen, vid behov skall sälja panten eller utsöka borgensförbindelsen. I enlighet med vadberedningen föreslagit har generella bestämmelser om indrivning av pant ochutsökning av borgen i sådana situationer som den i 3 mora. av denna paragrafavsedda tagits in i departeraentsförslagel. Bestämmelserna har i detta förslagfått sin plats i en ny paragraf, betecknad 143 a §. Somen följd av att generella bestämmelser nu föreslås har föreskrifterna i 3 mom,sista punkten av förevarande paragraf i enlighet med beredningens förslag fåttutgå. Departementschefen.Om fartyg eller gods i fartyg eller i luftfartyg under konkurs skall säljasutmätningsvis, äger borgenär som för sin fordran har förmånsrätt enligt 17 kap.4 § HB, dvs. löneborgenär, enhgt 1 mora. sista punkten rätt att få betalning urköpeskillingen, om yrkande därom framställs före auktionen. Förmånsrätt som avses i 17kap. 4 § HB motsvaras av förmånsrätt enligt 10 eller 11 § FRL. Hänvisningen i 1mora. sista punkten har ändrats i enlighet därraed. Dennaparagraf raotsvarar 142 § i lagberedningens förslag. Tilldenna nya paragraf i departementsförslaget har utan sakliga ändringar förts dennuvarande föreskriften i 143 § 1 mom. andra punkten såvitt denna avserfördelning av ersättningsbelopp som försumlig inropare vid auktion på fartygär skyldig att utge (jfr 95 §). Paragrafenöverensstämmer i sak med vad beredningen har föreslagit. 143§ Gällande rätt. I 143 § ges f. n. föreskrifter om fördelning av medel som harflutit in vid särskild försäljning av fastighetslillbehör och om fördelning 312 KungL Maj:ts proposition nr 1971 avbehållen avkastning av utmätt fastighet. Olika regler gäller för fall då självafastigheten har sålts på auktion och för fall när försäljning av fastigheteninte har kommit till stånd. I del förra fallet skall köpeskilling för tillbehöroch avkastning enligt 1 mom. fördelas med köpeskillingen förfastigheten. I det senare fallet skall enligt 2 raom. ett särskilt fördelningssammanträdehållas. Eieträffande avkastning gäller att fördelningen då skall ske eftersamma grunder som enligt 7 kap. gäller för fördelning av medel som har flutitin under tvångsförvaltning. Detta innebär att avkastning, sedan nödig kostnadbetalts, skall användas för betalning av utmätningssökandens fordran ochfordringar med bättre rätt i den ordning som anges i förmånsrättsordningen (172§ UL). Inteckningsborgenär, som inle själv är exekulionssökande, får emellertidendast ta del i likriden för räntor och andra årliga upplöpande belopp. I 143 §finns också regler om fördelning av ersättningsbelopp, som en försumliginropare av fartyg eller fastighet har atl erlägga enligt 95 eller 130 §. Vidfördelningen skall i formellt hänseende förfaras på det angivna sättet.Har försäljning av fastigheten inte kommit till stånd, skall emellertid sådantersättningsbelopp fördelas enligt särskilda grunder. Enhgt 2 mom. gällersålunda att ersättningsbelopp, sedan kostnadema för förfarandet betalts, iförsta hand skall användas lill betalning av utmätningssökandens fordran.Eventuellt överskott skall fördelas på samma sätt som avkastning. I142 § 2 mom. UL ges f. n. en föreskrift för det fallet att fördelningssammanträdeinte kan hållas därför alt högre myndighet har förordnat om inställande avridare åtgärd i målet. Inställandet av sammanträdet skall då kungöras. Upphörhindret, skall ny tid för sammanträdet utsättas och kungöras. Kungörelsen skallinföras i Post- och och ortstidning minst föresammanträdet. Lagberedningen.I beredningens förslag tas i denna paragraf upp bestämmelser omköpeskillingsfördelning för olika fall då fast egendom har varit utmätt. I 1 mom. behandlas detfallet att utmätt fastighet har sålts på auktion. Liksom i gällande lag skallenligt förslaget behållen avkastning då fördelas tillsammans medköpeskillingen. Med avkastning avses i förslaget medel som har flutit in enhgtbestämmelserna i 10 eller 11 § FfL (jfr 8 och 9 §§ i motsvarandedepartemenlsförslag). med köpeskillingen för fastigheten skallenligt förslaget fördelas också andra medel som har flutit in. Till grund förfördelningen skall ligga den sakägarförteckning som har upprättats vidbevakningssammanträdet, om inte annat följer av 145 § 2 mom. i förslaget (jfr145 § i departeraentsförslagel). Den grundläggande regeln all fördelningenskall ske i enlighet med förteckningen har upptagits som första punkt i 1 mom.med tillägg att förteckningen inte gäller, om det framgår att fordringenunderstiger vad som har tagits upp i förteckningen. Beredningenerinrar ridare om att medel som har flutit in genom särskild Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 313 försäljningav tillbehör skall fördelas raed iakttagande av 18 § FfL (jfr 16 § iraotsvarande departemenlsförslag). Enligt 148 § UL gäller nuatt fordran, som bort tas upp i borgenärsförteckningen ora den hade anraälts irätt tid, betalas efter de fordringar som har lagils upp i förteckningen. Enraotsvarande regel har beredningen tagit upp som andra punkt i 1 mom. Dengäller även kostnad som inle har anmälts . I båda fallen förutsättsanraälan innan fördelning har skett. I 2 raora. i beredningensförslag behandlas köpeskillingsfördelning sedan utmätt fast egendom sålts underhand. Beredningen framhåller alt köpehandlingen vid försäljning under hand kanfungera som sakägarförteckning, fastän rättsverkningarna inte är desamma. a. också vad som skall betalas kontant. Det kan emellertid uppkommaen del lillämpningsfrågor. Man kan också tänka sig en kombination av separatförsäljning av tillbehör och underhandsförsäljning av själva fastigheten.Vidare kan ägaren tillkommande överskott vara utmätt. I den mån köpevillkoreninte ger ledning i dessa hänseenden skall enligt förslagel tillämpas degrunder som gäller för upprättande av sakägarförteckning. Tidpunkten förköpeskillingsfördelning efter underhandsförsäljning anges i 4 raora. I 3 mom. behandlarberedningen fördelning av tillgängliga medel när förfarandet har avbrutitsinnan fastighelen har sålts. Beredningen föreslår alt i moraentet tas upp engenerell bestäraraelse som direkt reglerar frågan i huvudsaklig överenssläraraelsemed vad som gäller beträffande avkastning. Till skillnad från gällande lag,sådan den tillämpas, skall emellertid inteckningsborgenär, som inte själv ärutmätningssökande, inte få betalt för förfallna amorteringar.