prop · FU0340 · 1971-12-31 00:00:00 — I moment 3 föreskrivs alt förädlaren eller hans rättsinnehavareinle får söka registrering såsom benämning för en ny sort av en beteckning förvilken han i någon av unionsstalerna åtnjuter varumärkesskydd för varor avsamma eller liknande slag och inte heller av en beteckning som är ägnad altframkalla förväxling med sådant märke. Registrering får dock enligt sammamoment sökas om vederbörande förbinder sig att avstå från sin märkesrätl närregistreringen av benämning- Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 107 enpå den nya växlsorten kommer till stånd. Slutligen sägs i detta sammanhang attom förädlaren eller hans rättsinnehavare likväl söker registrering avsortbenämningen han inte kan göra gällande någon märkesrätt för ifrågavarandevaror sedan registrering skett. Enligt moment 9 är det tillåtet att för sammaprodukt till benämningen foga ett varukännetecken. Förhållandel till annanskännetecken regleras av moment 10 som anger all intrång ej görs i tredje mansäldre kännetecken, som tjänar till att utmärka hans varor eller företag. Avmoment 8 framgår dels alt från och med den dag då en förädlare eller hansrättsinnehavare erhållit skydd i en unionsstat benämningen inte i någon avunionsslaterna kan användas som benämning på annan sort av samma ellernärbesläktad art, dels att från och med samma tidpunkt benämningen på den nyasorlen skall anses som generisk beteckning för denna sort. I moment 8 angesvidare alt en beteckning som är identisk med benämningen på den nya sorteneller är ägnad att framkalla för-växling med denna inte kan i någon unionsstatanmälas till registrering eller meddelas skydd som varukännetecken för varor avsamma eller liknande slag i märkeslagsliftningens mening. Ikonventionens arlikel 13 ges också vissa administrativa föreskrifter förregistrering av sortbenämning. Om det visar sig att en benämning för vilkenregistrering söks inte uppfyller de ställda villkoren skall myndigheten enligtmoment 4 vägra registrering och anmoda förädlaren eller hans rättsinnehavareatt föreslå annan benämning. I moment 5 föreskrivs att när ansökan om skydd fören ny sort görs i flera unionsslaler det skall ske under en och sammabenämning. Den myndighet i varje stat som är behörig att meddela skydd ärskyldig att registrera den benämning som angetts, såvida myndigheten intefinner atl benämningen är olämplig i denna stat. I sådant fall kan myndighetenanmoda förädlaren eller hans rättsinnehavare att föreslå en översättning av denursprungliga benämningen eller en annan lämplig benämning. Slutligen ges imoment 6 vissa föreskrifter som är avsedda att underlätta den inlernalionellatillämpningen av sortbenämningsreglerna. Sålunda föresklivs att då ansökan omregistrering av sortbenämning görs den behöriga myndigheten skall lämnameddelande om benämningen till unionens byrå, vilken skall underrättavederbörande myndigheter i övriga unionsstater. Alla unionsslaler kan genombyråns förmedling översända sina eventuella invändningar till den stal somlämnat meddelande om benämningen. Myndigheten i varje unionsstat skall ocksåunderrätta unionens byrå om varje registrering av benämningar på nya sorter ochom varje beslut varigenom sådan registrering vägrats. Byrån skall underrättavederbörande myndigheter i övriga unionsstater och även sända uppgift omregistreringar till medlemsstaterna i Parisunionen för industriellt rättsskydd. Föratt ytterligare utveckla och underlätta tillämpningen av sortbenämningsreglernahar inom unionen tillsatts en arbetsgrupp med företrädare för unions- och signatärslaler och med observatörer från och Maj:ts proposition nr 1971 Ungern.Gruppen har utarbetat elt förslag till provisoriska anvisningar försortbenämningar, vilket antagits av unionens råd . Dessaprovisoriska anvisningar torde böra beaktas vid tillämpningen av lagenssortbenämningsregler. Innehållet i anvisningarna anges därför i del följande. Härfastslås som huvudregel alt sortbenämning skall göra det möjligt alt skiljaväxtsorten från andra sorter, eller, annorlunda uttryckt, alt identifierasorten. som handlar med sorten har inle bara rätt ulan också, enligtartikel 13 moment 7 i konventionen och 22 § departementsförslaget, skyldighetatt använda sorlbenämningen. Denna skyldighet kvarstår t. o. m. efterskyddstidens slut. Eftersom syftet är attidentifiera sorlen måste väljas en benämning som har identifieringsförmåga.Viss vägledning kan man få genom att anlita den internationeUa växtnamnkoden,the International Code of Nomenclature for Cullivaled Plants, som gerdetaljerade anvisningar om vilka slags namn som lämpligen bör användas påodlade växter. Koden tillämpas redan i vid bestämmande av sortnamn somgodtas för intagning i rikssorllislan. Sortbenämningen måsteenligt de nämnda provisoriska anvisningarna beslå av elt eller flera ord. Denbör helst bestå av ett ord och får inle bestå av mer än tre ord. Orden får intevara orimligt långa eller svåra att uttala. Anvisningarnaanger vidare att sortbenämningen inle får bestå enbart av det botaniska ellerallmänt använda namnet på en växtart. Inte heller får sortbenämningen innehållaord sådana som "sort", "cultivar", "form","hybrid" eller "korsning" eller översättningar av sådanaord. Sortbenämningenbör företrädesvis bestå av ett fantasinamn. Fantasiord kan vara antingenkonstruerat eller ingående i det allmänna språkbruket. Det måste beaktas altenligt konventionen samma benämning skall användas vid ansökan omväxtförädlarrätt i andra unionsländer. Imotsats till vad som gäller beträffande varumärke får sortbenämning emellertidvara beskrivande. Sorlens egenskaper, dess geografiska ursprung, tiden för desstillkomst eller dess användningsområde får alltså anges eller antydas ibenämningen. Även uppgift om förädlaren får framgå av sortbenämningen. Av viktär dock givetvis all en beskrivande benämning inle i något avseende blirvilseledande. Sålunda får exempelvis en benämning inte hänvisa lill vissegenskap, som är gemensam eller troligen kommer alt bli gemensam för en helgrupp av närslående sorter. En antydd egenskap måste med andra ord varakarakteristisk för just den sort varom fråga är. Enligtväxlnamnkoden föreligger elt absolut hinder mot sorlbenämning beslående avbokstäver som ej bildar ett uttalbart ord. Utredningen anser attbokstavskombinationer undantagsvis kan godtas. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 109 arnainom unionen föreskriver dock att sortbenämning inte får beslå av enbartbokstäver. Jag återkommer till frågan om bokstäver i samband med sifferförbudeti andra styckel. Idetta stycke uppräknas vissa speciella registreringshinder för sorlbenämning.De är föranledda dels av föreskrifter i konventionen, dels av överväganden somanknyter lill regislreringshindren i varumärkeslagen (1960: 644). I andra stycket 1 anges ianslutning till konventionen, arlikel 13 moment 2, att sortbenämning inte fårbestå av enbart siffror. Motiveringen härför är att siffror anses saknatillräcklig identifierihgsförmåga. De provisoriska anvisningarna kompletterarförbuden mol sorlbenämningar, beslående av enbart siffror eller bokstäver, medföreskriften att benämningen inle heller får bestå av i ord utskrivna siffroreller någon kombination av dessa tre kategorier. Däremot är det enligtanvisningarna tillåtet att bilda en sortbenämning genoin att till ord fogasiffror eller bokstäver eller en kombination av siffror eller bokstäver, underförutsättning all antalet inte överskrider, såvitt gäller siffror fyra ochsåvitt gäller bokstäver tre. En ytterligare förutsättning är alt tillägg avsiffror eller bokstäver enligt den nationella myndighetens uppfattning ärvedertagen inlernalionell sedvana för den växtart varom fråga är. Sistnämndaförutsättning preciseras i så måtto att ett tillägg som är ägnat att användasinom ramen för ett kodsystem för sorlbenämningar inte är tillåtet. Iandra stycket 2 stadgas, i anslulning både lill konventionen, artikel 13 moment2, och varumärkeslagen (VmL) all sorlbenämning inte får godtas om denuppenbarligen är ägnad alt vilseleda allmänheten. De provisoriskaanvisningarna förtydligar della förbud i flera avseenden. Sålunda anges all ensortbenämning inte får vara ägnad att vilseleda eller föranleda förväxlingbeträffande sorlens ursprung, härstamning, karakteristiska egenskaper ellervärde eller beträffande förädlarens identitet. Den får inte heller innehålladel botaniska eller allmänt använda namnet på en växtart om della är ägnat attvilseleda eller föranleda förväxling. Vidare föreskrivs att sortbenämningeninte får vara densamma som benämningen på en annan sort tillhörande sammaväxtart eller så lik denna att del är ägnat att vilseleda eller föranledaförväxling. Slutligen anges atl sortbenämning inte får antyda atl sorlenifråga härstammar från eller är besläktad med annan sort om detta inte ärförhållandel. Somframgår av formuleringen av andra stycket 2 skall det vara uppenbart atl enbenämning är ägnad atl vilseleda för alt registrering skall kunna vägras enligtdenna punkt. Den omfattande prövningen av sortens biologiska egenskaper, somgörs under regislreringsförfarandel, bör kunna ge elt tämligen säkert beskedhuruvida sorlen har de egenskaper som benämningen Maj:ts proposition nr 1971 Hinder mol registrering lorde anses föreligga bara om den egenskaphos sorlen, varom elt vilseledande kan föreligga, är av mera väsentligbetydelse. Regislreringshinderföreligger enligt andra stycket 3 om sortbenämningen strider mot lag ellerannan författning eller mol allmän ordning eller om den är ägnad att väckaförargelse. Hindret i fråga har sin motsvarighet i varumärkeslagen men nämnsinte i konventionen. De provisoriska anvisningarna innehåller förbud molsorlbenämning som är ägnad att väcka anslöt. Enligtandra stycket 4 får sorlbenämning inte godtas om den kan förväxlas medsortbenämning som för sort av samma eller närstående växtart införts ellerföreslagits för införande i växlsorlregislrel eller annan officiell sortlistaeller som används på förökningsmaterial av sådan sort. Bestämmelsen geruttryck för den princip, som kommit till uttryck i arlikel 13 moment 2 andrastycket andra punkten i konventionen. Likhetsprövningenskall till en början avse sortbenämningar som intagils i växtsortregistreteller för vilka ansökan om registrering föreligger. Föreligger tillprövning två eller flera likalydande eller eljest förväxlingsbara benämningarpå sorter tillhörande samma eller närbesläktad växtart har det förslagföreträde som först kommit in och som godkänns i samband med attväxtförädlarrätt beviljas. Normalt torde dagen för ansökan om växtförädlarrättbli avgörande för prioriteten, men sammanfaller inte denna dag med dagen föringivande av senare fastställt förslag till sorlbenämning blir det densistnämnda dagen som avgör prioriletsfrågan. Vidareskall likhetsprövningen omfatta sortbenämning som införts i annan officiellsorllista. Härmed avses främst rikssortlistan men även andra officiellaförteckningar, bl. a. som strax skall utvecklas utländska officiellasortlistor. Regislreringshinderföreligger också om benämningen är förväxlingsbar med benämning som utan attvara intagen i sortlista används på föröknings-material av sort tillhörandesamma eller närslående växtart. Prövningsorganet kan svårligen göra någonfullständig granskning i fråga om detta hinder men det kan aktualiseras genominvändning. Konventionenuttrycker klart att den likhetsprövning som här är ifråga skall utsträckasockså till sorlbenämningar på sorter tillhörande samma eller liknande växtart iövriga unionsländer. Denna prövning kan givetvis i praktiken bli vansklig, menavsikten är att den skall underlättas av den omfattande underrättelseskyldighetgenom förmedling av unionens byrå som föreskrivs i konventionen. Det framstårdock såsom osäkert om byrån under uppbyggnadsskedet harresurser att fullgöra de föreskrivna uppgifterna. Iandra stycket 5 behandlas förhållandet till annans skyddade varumärke ellerannat kännetecken. Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 111 Konventioneninnehåller ingen regel i detta ämne. Anledningen härtill är alt del ansågs varaförenat med alltför stora svårigheter all vid granskningen av en föreslagensorlbenämning beakta äldre varumärken och andra kännetecken. Konventionenfastslår dock i artikel 13 moment 10 atl registrering av en sorlbenämning inlerubbar annans äldre rält lill kännetecken som tjänar till atl utmärka hansvaror eller företag. Såvittgäller svenska förhållanden är det emellertid möjligt att genomföra en ordning,som är ägnad all förhindra kollision med annans skyddade kännetecken. Denkontroll som härvid kommer i fråga är densamma som görs av patent- ochregistreringsverket vid registrering av varumärke. I andra styckel 5föreskrivs därför alt sortbenämning inte får godtas om den kan förväxlas medvarumärke, namn, firma eller annan beteckning för vilken annan än sökanden åtnjuterskydd och som skulle ha utgjort hinder mot att registrera sortbenämningen somvarumärke för material av växtsorl eller för varor av liknande slag. Växtsortnämndentorde kunna få erforderligt bistånd av patenlverket, när det gäller kontrollenav registrerade varumärken och vissa firmor. Vad gäller inarbetade men ejregistrerade varumärken saml övriga kännetecken lorde del föreslagnakungörelseförfarandet vara ägnat att bringa förefintliga kollisionsrisker idagen i form av invändningar. Med"annan beteckning" i punkt 5 avses beteckningar på stiftelser,ideella föreningar och därmed jämförliga sammanslutningar, konstnärsnamn ochandra likartade namn, såsom pseudonym, signatur, artistnamn och dylikt, undervilket eller vilken någon blivit känd, samt titel på annans skyddade litteräraeller konstnärliga verk, där titeln är egenartad. Framkommergenom invändning eller på annat sätt atl kolUsionsrisk föreligger mellanföreslagen sortbenämning och utomlands skyddat kännetecken torde sökanden böraunderrättas härom. Det utländska kännetecknet utgör dock interegislreringshinder i vidare mån än det skulle ha verkat som sådant hinder vidregistrering av varumärke. Avallmänna varumärkesrättsliga regler följer alt en benämning som registreratssom sortbenämning därefter inte kan få skydd som varumärke för samma ellerliknande varor, eftersom sortbenämningen är en allmän varubenämning som avsersorten som sådan oavsett dess kommersiella ursprung. Säljareav utsäde får givelvis, som också uttryckligen sägs i konventionen, artikel 13moment 9, till sortbenämningen foga ell varumärke, som han enligt VmL ärberättigad att använda. Frågan om en köpare som efter förökning av det undervisst varumärke inköpta utsädet vid försäljning av sin skörd som utsäde fåranvända samma varumärke får avgöras enligt känneteckensrättsliga regler.Sorlbenämningen är såsom framgår av 22 § varje säljare skyldig alt använda. Avhänvisningen till varumärkesrättsliga regler följer att ett registrerings- Maj:ts proposition nr 1971 hinderkan undanröjas genom medgivande av den lill kännetecknet berättigade.Registrering får dock inle ske om sorlbenämningen uppenbarligen skulle varaägnad alt vilseleda allmänheten. Punkt5 är i enlighet med allmänna känneteckensrältsliga principer konstruerad somelt skydd för annans skyddade kännetecken. I konventionens artikel 13 moment 3stadgas emellertid att förädlaren eller hans rättsinnehavare inte får sökaregistrering såsom sortbenämning för en beteckning för vilken han själv i någonunionsstat åtnjuter varumärkesskydd. I överensstämmelse med delta moment ikonventionen stadgas i andra stycket 6 att sortbenämning inte får godtas om denkan förväxlas med sådant varumärke för material av växtsorl eller för varor avliknande slag för vilket sökanden åtnjuter skydd. Omsökanden föreslår sitt varumärke som sortbenämning innebär det i praktiken atthan är beredd all avstå från sin varumärkesrätt, eftersom en sådan åtgärdmedför att han mister kontrollen över varumärket. För ordningens skull tordedock böra krävas bevis för alt sökanden avslår från varumärkesrätten. GäUer detelt registrerat varumärke kan detta ske genom elt bevis från patent- ochregistreringsverket om atl märket avförts ur varumärkesregistret. Gäller detett varumärke som är skyddat enbart genom inarbetning torde sökanden införväxtsortnäriinden böra förklara alt han avslår från sin varumärkesrätt. Stycketupptar en speciell regel om behandling av utomlands registrerad sorlbenämning. Iartikel 13 moment 5 i konventionen föreskrivs, som nämnts, att när ansökan omskydd för en ny sort görs i flera unionsslaler del skall ske under en och sammabenämning. Vidare åläggs vederbörande myndighet i varje stat skyldighet altregistrera den benämning som angetts, såvida myndigheten inte finner attbenämningen är olämplig i denna stal. I sådant fall kan myndigheten anmodaförädlaren eller hans rättsinnehavare alt föreslå en översättning av denursprungliga benämningen eller annan lämplig benämning. Föranslutning till konventionen torde krävas all här angivna grundsats omsortbenämnings enhetlighet inom konventionsområdet avspeglas i lagen. Iförevarande stycke bemyndigas därför Kungl. Maj :l atl, under förutsättning avömsesidighet, förordna att sortbenämning som registrerats eller anmälts förregistrering i främmande stat får.ulan hinder av första och andra styckenaregistreras i , om benämningen inte är olämplig. Tänkbara exempel påfall, då undantagsbestämmelsen kan bli tillämplig, är atl en sorlbenämning påfrämmande språk är elt fantasiord men på svenska är en allmän varubeleckningeller elt ord som är ägnat all väcka förargelse. Förtillämpning av den nu behandlade regeln torde del vara nödvändigt Kungl.Maj:ts proposition nr 197.1 113 atlsökande i samband med atl han inger förslag lill sortbenämning upp' lyser omalt denna benämning tidigare registrerats eller föreslagits i annan unionsstatför samma sort. Iförevarande paragraf, som motsvarar 8 § i utredningens förslag, föreskrivs attregistrering av mer än en v'äxtsort inte får sökas i samma ansökan (jfr 10 §PalL och 11 § ML). Föreskriftenhar tillkommit av administrativa skäl. Även fiskaliska hänsyn har spelat in. Enligtdenna paragraf, som i utredningens förslag motsvaras av 9 §, skall sökande sominte har hemvist i ha ett här bosatt ombud som kan företräda honom iallt som rör ansökningen (jfr 12 § PatL och 12 § ML). Bestämmelsenär föranledd av praktiska hänsyn. För växtsortnämnden underlättas ansökningensbehandling av att nämnden inte behöver stå i direkt förbindelse med sökande somär bosatt utomlands. Även allmänheten bör kunna vända sig till någon inomlandet för besked eller för att få kontakt med sökanden. Med hemvist avses förfysisk person den ort där vederbörande är bosatt i avsikt att stadigtkvarstanna och för juridisk person den ort där styrelse eller annatställföreträdande organ har sitt säte. Bestämmelsenavser krav på ombud endast . om skyldighet försorlinnehavare att ha ombud i finns i 46 § departementsförslaget.Uppdelningen är betingad av all följderna för underlåtenhet atl ställa sigföreskrifterna till efterrättelse är olika. Vad gäller ombud underansökningstiden är påföljden av sådan försummelse alt ansökningen avskrivseller avslås, 11 resp. 12 § departementsförslaget. Enligt47 § departemenlsförslaget kan Kungl. Maj:t medge undantag från ombudstvånget.Härtill återkommer jag vid nämnda paragraf. Dennaparagraf, som motsvarar 10 § i utredningens förslag, innehåller bestämmelser omväxtsorlnämndens inledande behandling av en ansökan om registrering av växtsort(jfr 15 § PatL och 14 § ML). Härföreskrivs att om sökanden inle iakttagit vad som är föreskrivet om ansökaneller om annat hinder föreligger för bifall lill ansökningen sökanden skallföreläggas alt yttra sig eller vidta rättelse. Ansökanom växtförädlarrätt behandlas enligt ett förprövningssystem. Växtsorlnämndensofficialgranskning skall avse såväl att ansökningshand- Maj:ts proposition nr 1971 lingenfyller givna föreskrifter i formellt hänseende som all sorten uppfyller de förrättsskydd uppställda kraven. Vid granskningen skall också prövas om hinderföreligger all godkänna den förslagna sortbenämningen. Deformaliteter som gäller för erhållande av rättsskydd framgår endasl delvis avsjälva lagen (710 §§). I övrigt kommer föreskrifter härom all tas in ilillämpningskungörelsen. De materiellaförutsätlningarna för registrering utgörs av kraven på särskillnadsförmåga,homogenitet och stabilitet. Vid den inledande granskningen är det framför alltdet första av dessa krav som kan uppmärksammas. Granskningsmaterial är iförsta hand här i landet beviljade och sökta växtförädlarrälter inom växtarteni fråga samt sorter som upptagils på rikssortlistan eller annan officiell listaeller för vilka ansökan om upptagande föreligger. Men eftersomsärskillnadskravet i princip är ett krav på absolut nyhet, måste granskningenockså avse beviljade och sökta växtförädlarrälter i andra unionsländer samlsorter som upptagits i eller sökts upptagna i officiella sortlislor i andraunionsländer. Det kan förutsättas att registreringsmyndigheterna iunionsstalerna kommer att samarbeta och därigenom underlätta prövningen såvittgäller dessa stater. I vart fall på kort sikt torde emellertid inte rimligenböra krävas mer än att hänsyn tas till någorlunda lätt tillgängligaupplysningar om existerande sorter i och i andra länder med motsvarandeodlingsförhållanden. Strängt laget bör granskningen slutligen också utsträckastill sorter som ligger utanför rältsskyddssyslemel och de officiellasorllislorna, men de praktiska möjligheterna härtill är givelvis starktbegränsade. I delta sammanhang bör observeras atl, om en sort som rätteligeninte uppfyller särskillnadskravet registrerats, domstol enligt 31 §departementsförslaget kan häva registreringen. I någon månsärskillnadsförmågan men framför allt homogeniteten och stabiliteten hos densort för vilken skydd söks undersöks vidare vid de praktiska prov som skallgöras enligt föreskrift i 16 § departemenlsförslaget. Om granskningen hosväxtsortnämnden ger vid handen att något formellt eller materiellt hinder motbifall till ansökningen föreligger skall sökanden föreläggas att inom viss tidyttra sig eller vidta rättelse. Om granskningen inte uppdagar något hinderfortsätter behandlingen av ansökningen med ett kungörelse- ochinvändningsförfarande enligt 15 § deparlementsförslaget. Ettföreläggande till sökanden skall vara tydligt till sill innehåll, och klartmotiverat. Tidsfristen bestäms av växtsortnämnden efter omständigheterna i detenskilda fallet. Om sökanden inle lämnatförslag på sortbenämning eller föreslagit en endast preliminär beteckning försorten skall han föreläggas att föreslå definitiv sorlbenämning. I sådantfall torde det ofta vara praktiskt alt Kungl.Maj:ts proposition nr 1971 115 låtaförprövningsförfarandet beträffande sortbenämningen löpa fristående från deninledande behandlingen av ansökningen i övrigt. Enligtandra stycket är påföljden för en sökande, som inte inom förelagd lid yttrarsig eller vidtar åtgärd för att avhjälpa brist, alt ansökningen avskrivs. Dennapåföljd inträder även för det fall all sökanden underlåter atl efterkommaföreläggande alt föreslå sortbenämning. Erinran om påföljden skall tas in iföreläggandet. Om ansökningen avskrivssker ingen fortsatt saklig prövning av densamma. Beslut om avskrivning kanenligt 18 § departementsförslaget överklagas. Som utredningen anmärktbör en begäran om anstånd med att besvara föreläggande inle betraktas som ettyttrande över föreläggandet. Å andra sidan bör som advokatsamfundframhållit en skrivelse som endast innehåller en begäran om saklig prövningpå föreliggande material i regel betraktas som ett yttrande som föranledersaklig prövning och normalt resulterar i att ansökningen avslås. Vid avslagföreligger besvärsräll med möjlighet till ny saklig prövning, eventuellt efteråterförvisning. anfört lorde behovet av en motsvarighet lill den i PatL stadgademöjligheten för sökanden att få en avskriven ansökan återupptagen vara såringa, atl någon bestämmelse härom inte är behövlig.