prop · FU0365 · 1971-12-31 00:00:00 — Ännu en olikhet består i att behörighet all föra fordon iyrkesraässig personbefordran inle behandlas i konventionen. Denna olikhetsaknar betydelse i praktiken. Utredningen påpekar vidare atl de nya svenskareglerna skiljer sig från konventionen i fråga ora ålderskravel för lillslåndalt föra tung lastbil, vilket enligt riksdagsbeslutet skall vara raedankonventionen ger räll att vägra godta sådani lillslånd för den som är under 21år. Körkorl för lätt motorcykel kan i ulfärdas fÖr den som fyllt 16år. Enligt konventionen behöver raan inle godta den som är under 18 år.Avvikelserna lorde emellertid inte vara av större betydelse än all den avriksdagen beslutade klassindelningen kan användas för de svenska körkorten utanrisk för att dessa inle accepteras i till konventionen anslutna länder. För alt innehavare av körkort för personbil eller lättlastbil skall få föra fordon raed tillkopplal tyngre släpfordon eller iyrkesraässig personbefordran krävs enligt riksdagsbeslutet särskUd prövningoch angi- Prop.1971: 65 39 vande härav på körkortet. Påleckning på körkortet blirdock inte möjlig raed den utforraning av körkorten sora utredningen föreslår.Nya körkort måste därför utformas för dem sora sederraera får räll alt köraraed tyngre släpfordon eller i yrkesmässig personbefordran eller bådadera.Detta innebär att raan får tre olika lilläggsbehörigheler till körkorl förpersonbU och lätt lastbil. Behörighet all föra fordon raed till-kopplatsläpfordon, vilket inle orafattas av klass AB, bör betecknas med bokstaven E.Räll all föra personbil och lätt lastbil i yrkesraässig personbefordran sominte behandlas i konventionen och alltså inle faller under någon av de därangivna bokstavsbeteckningarna kan sora tidigare påpekats utmärkas raedtillägget "TAXI". Enligtkonventionen skall samtliga de kategorier som omfattas av innehavarensbehörighet anges på körkortet. Delta innebär all endasl klass A komraer atlanges raed bara en bokslav. 1 övriga fall orafattar behörigheten alltid tvåeller flera klasser. Körkort för buss, som orafattar alla slag av fordon,skall innehålla alla fera bokstäverna. För alla körkortsklasser sora innefattarräll all föra tillkopplal tyngre släpfordon skall bokslaven E finnas raed.Beteckningen "TAXI", sora inle har någon betydelse enligtkonventionen, behöver dock las raed endasl när del gäller personbil och lättlastbU. Man får alltså sju körkortsklasser för raotorfordon. Påkörkorlen skall angivelsen av klassen korapletteras raed en asterisk på platsenför bokstav sora inle skall anges på körkortet, utom i fråga ora"TAXI". Körkorlsklass koramer således alt anges på körkortet enligtföljande: AB*''*, AB***TAXI, AB**E, ABC*E, Riksåklagaren, i ochmotorredskapsutredningen har en i huvudsak positiv inställning till förslagen.Utredningen anmäler alt en differentiering av kunskapskraven kan aktualiserasäven för raotorredskapsförare eftersom enbart traklorbehörighet synes alllförringa i mänga fall. Önskemål om ett körkort med behörighet för buss iyrkesmässig trafik utan att prov behöver avläggas även på tung lastbil medsläpvagn, dvs. en klass AB*DE, anförs från många håll, däribland postverket,flera länsstyrelser, . Näringslivets trafikdelegation.Svenska kommunförbundet, trafikbilägares riksorganisa- Prop.1971: 65 40 Även statenstrafiksäkerhets-verk kommer från delvis andra utgångspunkter fram till all raanbör ha ett särskilt körkorl för buss. Flera av de nyssnämnda remissinstanserna hävdar också alldet för körning av i första hand buss men även tyngre lastbilar inom garageplatser,verkstadsområden ra. m. för reparation, service osv. inle bör fordraskvalificerat körkort för buss eller tung lastbil utan endast körkort klassAB***. En sänkning av rainimiåldern för erhållande av körkorl förbuss liksom sänkning av lägsta ålder för övningskörning med tyngre fordonföreslås i flera remissvar. anser sålunda atlkörkortsäldern för buss bör sänkas lill , och Svenska lokaltrafikföreningenliksom önskar gränsen satt till förerhållande av busskorl och lill för övningskörning raed sådani fordon.Förbundets önskemål avser även annat tyngre fordon än buss. SverigesIrafikbUägares riksorganisation och anseråldersgränsen för körkorl för tyngre fordon böra sättas lill och gränsenför övningskörning lill . Vidare föreslås att yrkesskoleelev som fåttsärskild yrkesförarutbildning skall få avlägga prov för klass ABCDE före fyllda20 år och alt vid provet utfärdat kompetensbevis får vUa lUls åldersgränsenuppnås saral att körkortet då kan erhållas ulan förnyat prov. Från flera håll anförs, att molorcykelkörning är av sådansvårighetsgrad alt den inte bör tillålas på gmndval av elt bilkörkort ulan atlsärskild utbildning raed prov erfordras. Synpunkter på taxiförares behörighetskrav i del nyasystemet anförs likaså. anser atl klasserna AB****E TAXI bör slås samraan lill en klass raed behörighet alt föra personbUoch lätt lastbil, även i yrkesraässig trafik och med släpvagn oavsett dennaslotalvikl. i föreslår att tilllägget TAXIskall raedföra räll all köra även s. k. sraåbussar. anser atl klassen AB**E TAXI och den av förbundetföreslagna bussklassen AB*DE kan sararaanföras till en klass. Förslaget om bibehållande av ell särskilt traklorkörkorlsom framställs och utformas på ell avsevärt enklare sätt än övriga körkorl hartillstyrkts av flertalet reraissinstanser. ställer sig kritiskt tillförslagel och ifrågasätter om inte Iraklorkörkorlel bör behandlas på sararaasätt som övriga körkort. i anser likaså atlrationella skäl talar för likforraiga rutiner för alla körkort. Prop.1971: 65 41 utbyte av nuvarande körkort För ett obligatoriskt utbyte av garala körkorl raot nyatalar bl. a. atl det medför en önskad inventering av förarbeslåndel,ulraönslring av illegala förarbevis och aktualisering avkörkorlsregistreringen. Införandel av de nya föreskrifterna orakörkortsindelning och korapetenskrav är beroende av lösningen av frågorna orakörkortsregistrering och om körkortens utformning. De skäl för utbyte somanförts äger gUtighet även när etl centralt ADB-baserat körkortsregisterinrättas. Möjligheterna till körkorlskontroll bygger i stor utsträckning påatl registret och körkorlen innehåller identiska dala. Förslagel om körkortensutformning ger ytterligare skäl för utbyte. Om de äldre körkorlen inte byts utkoraraer del all finnas två helt olika typer av körkorl , ettstorl antal av de äldre körkorten koraraer fortfarande atl vara i bruk om 4050år. Det nuvarande svenska körkortet godtas i raånga länder, trots att det inteär utformat enligt gällande vägtrafikkonvention.. inför ettkonvenlionsenligl körkorl kan befaras alt konventionsländerna inte accepterarden äldre körkortslypen jämsides med den nya. Om utbyte inte sker komraervidare förfalskningsriskerna all förbli så gott sora oförändrade under långtid. Innehavare av äldre körkort koraraer inte atl kunna anv'ånda detta somfullgod legitiraalionshandling. Starka skäl talar alltså för all de garala körkorlen skallbytas ut. Delta gäller dock inle körkorl för traktor, som inte behöver bytas uteftersom det inte skall utgöra legiliraalionshandling. Det är eraeUertid knappast möjligt att genoraföra utbytetomedelbart i samband med det nya körkortets införande. Att i förväg låtatUlverka alla nya körkort och vid etl enda tillfälle byta ut dera raot nya ärheller inte lämpligt. körkorlen skall förnyas periodiskt, kan det ligganära till hands alt saraordna utbytet av de gamla körkorten med den föreslagnaordningen för förnyelse. Det medför emellertid att utbytet kommer att sträckasig över en lid av . Med hänsyn härtill är en samordning mellanförfarandet vid förnyelse och utbyte inte läraplig. Den kortast raöjliga lidryraden för ell utbyte är tre år.En treårig utbytestid innebär atl under vart och ell av dessa år ca 1 railj.körkorl måste bytas ut som den vanliga tillverkningen av ca 225 000kort pågår. är praktiskt möjligt atl genomföra. Vid en tillverkning av ca 225 000 körkort ora året tordeför prövning, tillsyn och utfärdande krävas högst ytterligare åtta befattningshavareinora Irafiksäkerhetsverkel. Om produktionen ökas lill ca 1,2 milj. körkort,dvs. om utbytet sker , lorde detta antal behöva ökas med ca 30 årsarbetareför en treårsperiod. 1971: 65 42 återkommer i varje tioårsperiod.Definitivt förslag komraer all läggas fram i slulbelänkandet. Ensärskild fråga är i vilken inbördes lurordning de nuvarande körkorten skallbytas ul. Turordningen raåste bestäraraas så atl en järan utbylestaklgaranteras under hela ulbylesliden. För alt åstadkoraraa delta bör körkortendelas upp i likvärdiga grupper raed en beslämd bylesperiod för varje sådangrupp. För all underlätta utbytet bör körkortsinnehavarna aviseras, vUkelinnebär all utbytet inte kan börja förrän det centrala registret tagits i bmk.Utredningen redovisar i betänkandet förslag liU ulbylesruliner. När delgäller frågan om vilket slag av körkort av den nya typen som körkorlsinnehavareskall få vid utbyte är huvudregeln, atl den sora har körkorl för motorcykelskall tilldelas körkorl klass A**** och den som har körkorl för bil körkorlklass AB***. Den som har trafikkort måste antas motsvara de krav sora skaUställas på innehavare av körkort klass ABC*E eller, ora trafikkortel berättigartill förande av buss, klass ABCDE. Ävenkörkorlsinnehavare sora inle har irafikkort raen sora vid de nyabesläraraelsernas ikraftträdande har en viss lids vana atl föra tyngre fordonjärate släpfordon bör utan prov få byta ul sitt äldre körkorl raot ell nytt,som ger behörighet för sararaa fordon. För Irafikkort uppställs f. n. krav påsex eller, för busskorl, tolv raånaders körvana raed vanlig bil. Enligt de nyareglerna skall för körkorl för tyngre släpfordon eller för tung lastbil ellerbuss krävas tolv raånaders körvana med vanlig bil. Med hänsyn härtill bör förutbyte lill körkorl för tyngre fordon inle krävas så lång lids körvana medtyngre släp, tung laslbU eller buss, som bUförarutredningen föreslog eller treår. Del synes tillräckligt med ca två års vana, varav rainst etl år före detnya sysleraels början. Kör-vanan raåste styrkas raed intyg. Inlygsgivningen orasådan körvana bör begränsas till polisen saral arbetsgivare sora är statligeller myndighet eller som fått särskilt bemyndigande all utfärda intyget. Rätt attfå mera kvalificerat körkort bör gäUa även för dera som undergått särskildutbildning, vilken kan antas ge raotsvarande erfarenhet och körvana. Den sorahar erforderlig körvana bör få körkort för fordonskalegori sora motsvarar denhan dittills kört. När del gäller förslagen om obligatoriskt utbyte av gamlakörkorl mol nya och om förfarandet därvid har de flesta remissinstanserna antingenallraänl tillstyrkt dera eller förbigått dera helt. Bland de instanser sorakoraraenteral tillstyrkande kan näranas postverket och statskontoret, sorapåpekar all utbytet bör ske så snabbt som möjligt. 1971: 65 43 betsdelegationoch ansluter sig tillutbylesförslagen ulan närraare koraraenlarer, medan Motorbranschens riksförbundpåpekar viklen av att körkorlsinnehavarna aviseras om utbytet i god lid. Frågan ora vilket slag avkörkorl av den nya typen sora körkorlsinnehavare skall få vid utbyte harföranlett kommentarer särskilt beträffande körvaneintyget. Sålunda noterarpostverket alt möjlighet visserligen föreslås för person, som under viss lid ibetydande orafallning kört buss eller sora genomgått s°årskUd kömlbUdning, allfå ell bevis sora berättigar till förande av buss. Dessaövergångsbestäraraelser är dock alllför snävt utforraade. anför Uknande resonemang och föreslår att lidsperiodensätts ned till 12 raånader. Kretsen av inlygsutfärdarehar bedörats sora alllför snäv av trafikmålskommittén. Näringslivets irafikdelegalion, trafikbilägaresriksorganisation. och vilka föreslår olika utvidgningar av rätten attraeddela intyg. och i länhar å andra sidan frarahållit att inlygsgivarnas antal bör hållas lågt. Isamband raed behandlingen av bilförarutredningens förslag (prop. 55, SU89, 3LU 31, rskr 204 och 209) tog statsmakterna ställning tUl frågorna ora enallraän höjning av förarutbildningen och av kraven i saraband med förarprovensaml ora en differentiering av förarulbildning och förarprov. I fråga omföramlbildningens målsättning framhöll bUförarutredningen atl föreskriftersedan lång lid tiUbaka meddelas rörande de allraänna kompetenskrav sora börgälla för olika kategorier av förare. Dessa föreskrifter kan även sägas utvisade raål raan önskar uppställa för förarutbildningen. Bilförarulredningenanförde all raan framför allt från trafiksäkerhelssynpunkt numera raåste ställakravet att samtliga förare av motorfordon besitter alla de grundläggandekunskaper ora skUda faktorer inora trafikorarådel, sora sammantagna utgör förutsättningenför största raöjliga trafiksäkerhet. Fråndessa utgångspunkter angav utredningen de vidgade krav sora körkortsaspiranlenbör uppfylla i fråga ora kunskaper ora gällande trafikföreskrifter, insikterora trafikutvecklingen och Irafiksäkerhels-probleraatiken, i fråga omkörskicklighel ra. Utvidgningen av gällande raål för förarutbildningenorafattar bl. a. kraven på förbättrad undervisning i landsvägs- ochgatukörning samt köming under mörker. 1971: 65 44 ningenpreciserade vidare de krav, sora utredningen utifrån sina överväganden ang.körkortsdifferentieringen och den allmänna målsättningen för föramlbUdningenansåg sig böra i förarkorapetenshänseende ställa på innehavare av olika slag avförarbevis. Närdet gäUer föramlbildningens innehåll frarahöU utredningen nödvändigheten avall utbildningen ges en pedagogiskt riktig utforraning bl. a. på så sätt atlden teoretiska och praktiska undervisningen följs ål. Utredningen fraralade ianslutning härtill riktlinjer för en geraensara kursplan för förarutbUdningensteoretiska och praktiska del. Utredningen utgick från atl del liksom hittillsskall ankorama på lUlsynsrayn-dighelen all fastställa kursplan och i anslulningdärtill utfärda råd och anvisningar för utbildningen. Beträffandeformerna för förarutbildningen räknade utredningen med atl huvuddelen av dengrundläggande förarutbildningen allljäral skall äga rum vid av myndighetgodkända trafikskolor. Kraven på ulbUd-ningspersonalen föreslogs skärpta.Rätten lill privat förarutbUdning borde bibehållas. Härvid skulle dock krävasalt privatutbildning skett i princip efler sarama plan och med utnyttjande avsarama studiematerial sora används i trafikskolorna. Beträffande den railitäraförarutbUd-ningen uttalade utredningen atl den bör vara så upplagd all den iförsta hand raotsvarar den grundutbildning sora meddelas i trafikskola. Fråganom forraerna för vidareutbildning för högre korapelens påverkas avbilförarutredningens förslag ora körkortsdifferenliering. För rätten all köratung lastbil och buss krävs oavsett ora fråga är ora yrkesraässig ttafik ellerinle innehav av kvalificerat korapelensbevis. Utredningen redovisade förslagtill bestäraraelser angående övningskörning med tung lastbil och buss. Vadbilförarulredningen sålunda föreslog bör enligt utredningens uppfattning ledalill att vidareutbildning för erhållande av kompetens för framförande av tunglastbil och buss i fortsättningen inle komraer att ske i så okontrolleradeforraer sora nu mången gång är fallet. Av väsentlig betydelse för en utveckUngi den nu antydda riktningen är emellertid att goda möjligheter till enrationell UtbUdning under ledning av härför skolad personal står de blivandelastbils- och bussförarna till buds. Dådel här i allt väsentligt rör sig om utbildning av yrkesförare är det enligtutredningens uppfattning följdriktigt och lämpligl all utbildningen i störstaraöjliga utsträckning meddelas inom ramen för yrkesskolornas verksamhet. Utredningenförordade en mera omfattande utbildning av yrkesförare inom yrkesskoleväsendelsram. Även om raan sora utredningen ansåg erforderligt från det allmännassida raåste vara beredd all göra stora insatser för en utbyggnad avyrkesskoleväsendet, torde det vara nödvändigt all räkna raed även andrautbUdningsraöjUgheter för de blivande yrkesförama. Betydelsefullt är därvid allyrkesförarnas utbildning blir i Prop.1971: 65 45 raöjligasle raån enhetlig. Utredningen räknade med atlvidareutbildning för erhållande av kvalificerat förarbevis alltjämt skallförekoraraa också i trafik- och åkeriföretag saral i privat regi ochmotsvarande, i militär regi och i trafikskolor. I propositionen godtogs i huvudsak vad bilförarulredningenanfört om förarutbildningen. I fråga ora vidareutbildning för högreförarkora-petens underslröks viklen av all goda möjligheter till en rationellutbildning under ledning av skolad personal står de blivande lastbUs- ochbussförarna lill buds. Under hänvisning lill önskemål som fraraförls från bl.a. de fackliga organisationernas sida om en utbyggnad avyrkes-skoleverksaraheten på delta oraråde frarahölls alt de ekonomiska konsekvensernaav en sådan utbyggnad inle är klarlagda. Riksdagsbehandlingen föranledde inga ändringar i deredovisade principerna. Tidsplanen för körkortsreformens genomförande Syslemarbelel för del nya körkortsregislrel bör ulförasförst sedan statsmakterna tagit principiell ställning till registretsutformning. På grund härav och då systemarbetet lar kan ell centraltkörkortsregister införas tidigast . Den utformning av de nya körkorlenoch del förfarande för deras utfärdande sora föreslås, innebär att kör-korlsreforraeni sill slutliga skick kan genoraföras först när det centrala körkorlsregislretlagils i bruk. Med hänsyn lill trafiksäkerheten är del dock angeläget all dedifferentierade körkorten införs . Utredningen föreslårdärför etl övergångsförfarande med början . Vissa av utredningennärmare redovisade avvikelser i fråga om behörigheten, körkortens utforraning,ansökningsförfarandet och förfarandet vid utfärdande av körkorten blir dånödvändiga till dess del centrala registret las i bruk. Utredningen påpekar vidare, all utbyte av de äldrekörkorten kan börja först när det centrala körkortsregislrel tagits i bruk. konstaterar all utredningarnaslidsplaner överensstäraraer vad beträffar saraordningen dem emellan. påpekar att stora ansträngningar bör göras för altora raöjligl förkorta övergångstiden för körkortsreforraens genomförande.Länsstyrelsen i vill ha en ändring till stånd och påpekar, atttidpunkten för ikraftträdandet av differentieringen bör bestämmas medutgångspunkt främst i trafikskolornas omställningspro- Prop.1971: 65 46 blem och färdigställandet av nya utbildningsplaner. Del ärosannolikt atl allt detla kan vara klart lill föreslagen tidpunkt.Tjänstemännens centralorganisation pekar på de stora krav på en riktigpersonalutbildning sora reformen medför på såväl central sora regional nivå.Flera remissinstanser, bland dem vissa länsstyrelser, anför liknandesynpunkter. När del gäller nuvarande kostnader uppskattar utredningenantalet tjänstemän, som var sysselsatta hos länsstyrelserna medkörkorlsärenden, lill 164 heltidsanställda. årskostnader fördenna personal kan lönenivå beräknas till ca 6,3 railj. HärtUlkoraraer folkbokföringsrayndighelernas kostnader för utfärdande av personbevissaral de lokala skaltemyndigheternas kostnader för besked om mantalsskrivning.Dessa två poster tillsamraans beräknas uppgå lUl ca 1 raUj. per år.Kostnaderna för körkortsblanket-ler saral för blanketter för körkortsansökan,läkarintyg, personbevis och ansökan ora läraplighelsinlyg järate kostnadema förtjänsleposlförskolt beräknas lill ca 0,2 railj. De körkorl som inte sändsmot postförskott läranas ul på länsstyrelsernas kassaexpeditioner. Personalendär har inle tagils med vid beräkningen av personalkostnaderna.Ulläraningskoslna-derna antas uppgå liU 0,2 railj. Sararaanlagt skulle enligt dessa beräkningar statsverketskostnader för körkortsärendena i nu angivna hänseenden uppgå lillungefär 7,7 railj. Härutöver ligger vissa kostnader hos polisen och hosnyklerhelsnämnder och barnavårdsnämnder ra. i saraband raedläraplighelsutredning-en. Eftersom denna inle i någon större ulsttäckningpåverkas av förslagel har dessa kostnader inle beräknats. Inte heller hartrafiksäkerhets-verkets kostnader för förarprov och korapelensbevis lagils med.Förslaget inverkar enligt utredningen inle på dessa kostnader och de läcksdessutom av särskUda avgifter. Beräkningama av engångskostnader vid övergång lill etlcentralt register bygger på atl sararaa dalamaskinanläggning skall användasför körkortsregislrel och bilregistret. De faktiska engångskostnadernaomfattar alltså endast kostnaderna för den utbyggnad av dalamaskinen raedterrainalutruslning och kommunikationsnät, som behövs för att anläggningenskall kunna användas även för körkortsregislrel, saral för ytterligaresyslera-, prograraraerings- och utbildningsåtgärder. Prop.1971: 65 47 Beräkningarna har lett till följande prelirainäraengångskostnader. Dataraaskin raed kringutrustning inklusive direklrainnen 5,0 Terminalutrustning för länsstyrelserna 1,0 Fysisk installation av maskinen, jämte tull och iraport 0,5 Systemutveckling, prograraraering, utprovning av program, ut bildning och information samt omläggning av nuvarande re gister 3,0 Viss nu befintlig personal som övergångsvis komraer att finnas kvar under en del av oraläggningstiden 1,25 Kurser för berörd personal, information lill allraänhelenra. Saramanlagt beräknas alltså engångskostnaderna lill 12milj. För att en jämförelse med bilregisterutredningens beräkningar skallbli möjlig har uppskattningen grundals löner. Lönekostnaderna harså ringa del i totalkostnaderna atl en omräkning till lönenivå intemedför någon ändring i dessa beräkningar. Driftkostnaderna i den föreslagna organisationen sominnefattar kostnaderna för såväl körkorlsregislret som kör-korlsreforraen iövrigt bygger på antagandet att antalet nya körkort blir ungefär 225 000 perår. Länsstyrelserna beräknas efler det centrala körkortsregistrels införandebehöva arbetskraft motsvarande 90 heltidsanställda tjänstemän förkörkortsärendena, inklusive arbetet med registreringen. Personalen iIrafiksäkerhetsverkets körkortsenhel beräknas lill åttaIjänsteraän. Vid beräkningen av kostnaderna för denna enhet raedlas även denpersonal sora behövs under de perioder när de periodiska förnyelserna blirsärskUt frekvenla, ehum någon sådan period inte inträder förrän eflerdel år då utbytet av de äldsta körkorten påbörjas. Kostnaderna för dennapersonal slås ut till etl järant belopp . I verkligheten koramer dealt variera avsevärt. I genomsnitt lorde ytterligare åtta tj'änsleraänbehövas. Ytterligare kostnader uppkoraraer i anledning av den föreslagnautforraningen av körkortet och förslaget ora förfarandet i körkortsärendena.Del rör sig här ora kostnader för blanketter, för avisering när körkorten ärfärdiga och för utläraning av dera. löner kan driftkostnaderna förarbetet enligt förslagel med körkorlsärenden och körkortsregistreringen samttillverkningen och utfärdandet av körkorlen beräknas till sararaanlagt 9,5railj. enligt följande uppstäUning. Löner m. m. för 90 heltidsanställda tjänstemän vidlänsstyrel serna 4,0 Löner m. ra. för 12 heltidsanstäUda Ijänsteraän i centralaregi- slreringsverksarahelen 1,0 Löner m. ra. för 16 heltidsanställda Ijänsteraän itrafiksäker hetsverkets körkortsenhet 0,8 Prop.1971: 65 48 Hyra för komraunikalionsnäl inklusive förbindelse med RI, tekniskt underhåll av maskinutrustning och övriga omkost nader i saraband med dalaraaskindriften 0,9 Uppdatering avpersonregister 0,1 Avskrivning av engångskostnader järate räntor 1,6 Fraraslällning och distribution av ansökningsblanketter raed bl. a. underlag till körkort, forraulär för läkarintyg och blan kett för ansökan oraläraplighelsinlyg 0,5 Avisering ora färdigakörkort 0,1 Polisens kostnader för utiämning av körkort 0,5 Vid en jämförelse raellan kostnaderna för det nuvarandesysterael och det föreslagna skiljer utredningen raellan de kostnader sorahänför sig till körkortsregislrel och de som hänför sig till den nya raetodenför tillverkning av körkorten. Järaförelsen kan åskådliggöras i labellforra, varvidkostnaderna beräknats löneläge raen orafallning avärendenas antal. Kostnader hänförliga till körkortsregister 7,8 7,6