prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till vad jag sålundaanfört förordar jag att medel anvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /72 Avgår beräknad ingående behållning Erforderiigt anslag /72 56,2 -1-5,6 5,6 1971:1 BUaga 8 238 Jag förordar vidare, att verket erhållerett i förhållande tUl innevarande budgetår oförändrat beställningsbemyndigandeom 30 milj. kr., gällande leveranser till maskincentralförrådet /75. Jaghemställer, att Kungl. 1. tUl Vägmaskinerm.m. för /72 anvisa ett investeringsanslag av . 2. medge att statensvägverk lämnas det beställningsbemyndigande jag förordat i det föregående. Balansräkningen per försjöfartsverkets fond visar, att tiUgångama uppgick till samimanlagt 365 milj.kr., varav 78,7 mUj. avsåg fastigheter,211,4 milj. kr. fartyg m. m. och 74,9 milj. kr. Kapitalbehållningen uppgick till 198,2milj. Under /70 ökade behållningen med 16,6 milj. kr. I enlighet med för fonden gällandebestämmelser har avkastning på fondens kapital beräknats efter . Detberäknade överskottet uppgick /70 till 12,1 milj. kr. som tUlgodoförts driftbudgetensinkomstsida under posten Övriga diverse kapitalfonder. I skrivelse harsjöfartsverket hemstäUt om bl. a. investeringsanslag för /72under fond. I skrivelse har sjöfartsverketdessutom hemställt om investeringsanslagför utbyggnad av . Sjöfartsmateriel m. m. 1969/70 1 200 000 1970/71 800 000 1971/72 verket 1 900 000 departementschefen 1 900 000 '32 900 000 22 900 000 19 500 000 12 200 000 33 300000 21 800 000 M9 500 000 M 2 800 000 * Varav 3,5 milj. kr. på tilläggsstat. ' Medelsförbrukningunder budgetåren 1969/701971/72 För /70 vidgadesinvesteringsramen genom Kungl. Maj:t beslut till ca 34,1 milj.kr. sedan anvisat 3,5 mUj.kr. på tiUäggsstat (prop. 1970: 105 bil. 3,SU 77, rskr 181). Medelsförbrakningenstannade vid ca 33,3 milj. kr. 1971:1 Bilaga 8 239 För /71 harinvesteringsramen fastställts tiU 21,8 milj. kr. räknar med attutnyttja ramen helt. För /72 föreslår verket enmedelsförbrakning av 19,5 milj. kr. Av följandesammanstäUning framgår faktisk resp. beräknad medelsförbrukning för budgetåren1969/701971/72. Faktisk utgift Beräknad utgift 1969/70 1970/71 1971/72 Sjösäkerhet 15,0 9,8 9,9 Sjökartläggning 1,0 1,6 3,2 Isbrytarfartyg 15,0 10,4 6,4 Statliga fiskehamnar och farleder 2,3 Utöver vad som framgår av den allmännasjöfartsöversikten (s. 78) anför verketföljande beträffande de olika objektsgrupperaa. Investeringama under objektsgrappenSjösäkerhet beräknas för perioden /711975/76 hålla sig inom en ram av 1011milj.kr. Programmet överensstämmer i stort med det som framladesi fjolårets anslagsframställning. Ersättningen avfyrskepp med bottenfasta fyrar fortgår programenligt. Efter /73 beräknas intenågot fyrskepp finnas kvar i tjänst. Den nu återstående investeringskostnadenför dessa fyrar beräknar verket tiU totalt 6,5 milj. kr. Härav föratsätterverket att arbeten för 2,7 milj. kr. utförsi sysselsättningsfrämjande syfte i samråd med arbetsmarknadsstyrelsen.För /72 begär verket . Såsom anmälts itidigare anslagsframställningar kommer ett stort antal bojar att bytas ut mot mindre fyrar. Enpreliminär plan härför är upprättad. Deninnebär investeringar om sammanlagt 12 milj. kr. ,varav 1,8 milj. kr. under /72. Enligt planen ersätts bojar medfyrar i första hand inom sådana områden där trafikintensiteten är hög och därisförhållandena medför att bojarna måste vara intagna långa perioder då trafikännu pågår. Allt eftersom vintersjöfarten ökar framstår det frånsäkerhetssynpunkt som angeläget att förbättra farledsutmärkningen.Fyrbyggnadsprogrammet är vidare en av förutsättningarna för att verket skaUkunna genomföra en ytterligare minskning avantalet kostnadskrävande lotsdistriktsfartyg. 1971:1 BUaga 8 240 Vad avser hamnar och tjänstelokalerberäknar att ett belopp om 1,3 milj. kr. för /72är tillräckligt för de ny- och ombyggnadersom den fortgående utvecklingen inom lotsväsendet samt kravet på ökad socialstandard ger anledning till. Den tidigare anmälda investeringen i nyttcentralförråd har skjutits fram beroende på osäkerheteni fråga om centralförvaltningens framtida förläggning. För lotsbåtarräknar verket med en ökning av de årliga investeringarna med . från 1,5 tiU 2,1 milj.kr. För /72 begränsas dockökningen till . med hänsyn till pågående utredningar ochutprovningar av nya båttyper. För budgetåren 1974/75 och 1975/76 hartagits upp 1,5 milj. kr. för en ny gasningsjakt, som ersättning 1950byggda Sefyr. För vart och ett av budgetåren 1971/72och 1973/74 beräknar . för att ersiitta två båtar vid verkets sjöräddningsstationer påÖland. Vidare har för /73 preliminärt förutsatts anskaffning av en pejlingssttition förpositionsbestämning av nödställda. Närmare utredning omförutsättningarna härför pågår. Radionavigeringsstationema behöver, sedansödra östersjökedjan blivit slutbetald under /71, ett årligtanslag för fortlöpande fömyelse av utrustningen av . Under budgetåren1972/73 och 1973/74 har anslaget höjts med . Ökningensammanhänger med att ca 1 mUj, kr. avses investerade för att konvertera norrlandskedjoma från V tiU , dvs. den sändningskombination som övriga kedjor har. Två mindresjömätningsfartyg och Anden övertogs från marinen och byggdes om samma år.Fartygen, som redan då var sUtna efter merän tjänst, är byggda av trä och de långa propeUeraxlarna i förening med\'eka skrov har förorsakat höga under-håUskostnader. Därtill ärinredningen otidsenlig och farten högst . För /72 tas 1milj.kr. upp för ersättning av det ena avfartygen. Kustsjömätningsfartygen och endast utnyttjas ytterligare ett fåtal år. Under budgetåren1973/741975/76 beräknas 5 milj.kr. Av det totalainvesteringsbeloppet för sjömätningsfartyg och båtar under perioden1971/72-1975/76 ca 11,9 milj.kr. faller 8 milj.kr. på ovannämnda ersättningsbyggen, .återstående 3,9milj. hänför sig till sjömätningsbåtar. I beloppet för /72 ingårvidare . för inköp av en tryckpress. Projektering och beställning a\ enersättare för statsisbrytaren bör tidigareläggas i förhållande tillfömtvarande planer. Prop.1971:1 Bilaga 8 241 tarupp 1 mUj. för projekteringskostnader /72 och 60 milj. kr. för varvslikvider budgetåren1972/731974/75. och hargenom Kungl. Maj:ts beslut den 20 mars 1970erhållit uppdrag att tUlsammans göra en teknisk och ekonomisk undersökningrörande en begränsad utbyggnad av . Undersökningen, somöverlämnats , visar att utbyggnaden för att få den önskvärdatrafikekonomiska effekten bör kopplas sammanmed en förstärkning av isbrytarinsatsen i Vänem och kanalen. Detta synesföratsatta en för Vänem specialbyggd, mindre isbrytare. tar upp11 milj.kr. för ändamålet, varav 5 milj. kr. för /72. harlämnat förslag tiU en begränsad utbyggnad av omfattande dels enbyggnadsteknisk utredning dels en promemoriamed förslag till täckning av erforderliga investeringskostnader. EnUgt den tekniska utredningen avseskanalen bli fördjupad tiU att svara mot ettfartygsdjupgående av 6,8 m vid medelvattenstånd. Fördjupningen skallske i huvudsakUgen nuvarande sträckning men med vissa förbättringar i linjeföringen. Nuvarande sluss bibehålls men vissatekniska förbättringar vidtas. De totala kostnaderna förkanalutbyggnaden utgör i prisläget den 1 juU1970 21,5 milj. kr. Annuiteten beräknas med avskrivningstid och ränta tiU 2 milj. kr. Kanalens driftöverskott beräknas Ugga istorleksordningen 1,4 milj.kr. bör enligt promemorian kunna erhåUas genomavgiftstillägg på lastkvantiteter till den del de överstiger 3 500 ton.Enligt bedömning är den föreslagna investeringen lönsam och börbetraktas som säkrare än tidigare framlagdastörre utbyggnadsalternativ. I framstäUningen uppges dock att man för att fåut de fulla trafikekonomiska effektema av kanalutbyggnaden även börutföra vissa muddringsarbeten i för en beräknad kostnad av ca 9 milj.kr. Därtill kommer kostnader för ökad fyrbelysiung om ca 2 milj. kr. samt delav kostnaderna för en ny bro överKvicksund om ca 3 milj. kr. Dessa belopp om sammanlagt ca 14 mUj. har inteinräknats i den redovisade trafik-vinstkalkylen. För /72begär verket 7 milj. kr. för att påbörja enutbyggnad av enligt redovisat förslag. Utredningsförslaget har av sjöfartsverkettillställts för yttrande. Förslaget har mottagitspositivt som en första utbyggnadsetapp. Kommittén har dock ansett att denföreslagna utbyggnaden i första hand får ses som en åtgärd för att höjasäkerheten i kanalen medan den något störrekapacitet som erhålls är av mindre betydelse. Prop.1971:1 Bilaga 8 242 har avgivit detyttrande som redovisats under rabriken Vägväsendet (s. 48). harberäknat medelsförbrakningen imdef anslaget Sjöfartsmateriel m. m. för /72 tUl 19,5 milj.kr. Som framgår av investeringsplanen för kommunikationsverken här jagförordat en investeringsram av 12,8 mUj.kr.Om man bortser från kostnader for anskaffning av isbrytarfartyget av deccakedjan för södra vilka slutbetalats imderinnevarande budgetår innebär detta en ökad medelsförbrakning av 2,4 milj. kr.jämfört med innevarande budgetår. Av följandesammanstäUning framgår hur investeringarna under nästa budgetår i stort beräknas komma attfördela sig på de olika objektgrap-perna.SammanstäUningen visar även utfallet för /70 och denberäknade medelsförbrakningen för innevarande budgetår. 1969/70 Utfall 1970/71 1971/72 Beräknad Verket Statliga fiskehamnar och farleder 9 850 3 200 6 400 9 000 2 400 1400 Med den av mig förordademedelsförbrakningen bör kunnabl. a. planenUgt fortsätta rationaliseringsarbetet inom lots- och fyrväsendetsamt göra nödvändiga ersättningsanskaffnmgar för sjökartläggningen. Under isbrytarfartyg har jag l)eräknatmedel för projektering av en ny statsisbrytare som ersättare för , vilkennu är föråldrad och starkt nedsliten. En nyisbrytare med den avsedda maskinstyrkan och kapaciteten beräknas i dagens lägekosta drygt 60 milj. kr. Dess anskaffning skiUle innebära en betydandeförstärkning av de statliga isbrytarresurserna och förbättra betingelserna förvintersjöfarten, särskilt längs norrlandskusten.Jag föreslår att hos begärs beställningsbemyndigande avseendefartyget. I samråd med chefen förindustridepartementet har jag funnit, att ett slutligtställningstagande tiU den av vattenfallsverket förordade utbyggnaden avTrollhätte kanal kräver att de kalkyler och lönsamhetsberäkningar som UggertiU gnmd för förslaget kompletteras i vissa hänseenden med beaktande avaltemativa föratsättningar att tiUgodose de totala trafUtbehoven. I avvaktanhärpå är jag inte beredd att nu ta upp medel 1971:1 BUaga 8 243 förett isbrytarfartyg i Vänem. harlagt fram förslag tUl en begränsad utbyggnad av . Kostnadema för arbetet enbart i kanalenberäknas till 21,5 mUj. HärtiU skallläggas kostnaden för erforderlig uppmuddring och fördjupning av Mälarenm. m. om ca 14 mUj. , som dock inte tagit in kostnadema förde tillkommande farledsarbetena i i den redovisade trafikvinstkalkylen,anser att utbyggnaden av kanalen börbetraktas som lönsam. framhåUer verket Hammarbyledens betydelse frånkonkurrenssynpunkt och menar att möjligheterna tiU framtida taxehöjningar ärbegränsade. , som av har beretts tiUfälleatt yttra sig, konstaterar att den föreslagna utbyggnaden endast innebär ensmärre kapacitetshöjning och anser förslaget i första hand tillkommetför att höja farledens säkerhetsstandard. Jag har för min del inte övertygatsav det framlagda utredningsmaterialet om att projektet har den säkralönsamhet, att det vid en prioritering med andra angelägnainvesteringsändamål f. n. bör komma tiUutförande. Jag är med hänsyn härtill inte beredd att tillstyrka någrainvesteringsmedel för ändamålet. Anslaget till sjöfartsmateriel m. m. börberäknas med hänsyn till att en marginal utöver investeringsramen bör finnasför att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning avmedelsförbmkningen under nästa budgetår. Med hänvisning tiU vad jag sålunda anförtförordar jag att medel anvisas enUgt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /72 12,8 Avgår beräknad ingående behållning 1,9 Erforderligt anslag /72 122 Med hänsyn tiUomfattningen och karaktären av investeringsverksamhet förordar jag att verketpå samma sätt som tidigare erhåller ettbeställningsbemyndigande om 5 mUj. gäUande leveranser avsjöfartsmateriel under /74. Jag hemstäUer, att Kungl. 1. tiU Sjöfartsmaterielm.m. för /72 anvisa ett investeringsanslag om . 2. medgeatt lämnas de béställningsbemyndiganden jag förordat i det föregående. Vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets Övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1971:1 Bilaga 8 244 A m. m. 21 5 634 000 22 Kommittéer m. m., däravhälften att avräknas mot automobilskattemedlen 2 120 000 22 Extra utgifter 330000 8 084 000 B Vägväsendet 23 Allmän översikt överutvecklingen 55 : Ämbetsverksuppgifter, attavräknas mot automobilskattemedlen 4 430 000 55 Driftav statliga vägar, att a\'räknas mot automobilskattemedlen 826 800 000 56 Byggande av statligavägar, att avräknas mot auto-mobilskattemedeln 685 470 000 57 Bidrag till drift avkommunala vägar och gator, att avräknas mot automobilskattemedeln 122130 000 58 Bidrag till byggandeav kommunala vägar och gator, att avräknas mot automobilskattemedeln 331000 000 59 Bidrag till drift avenskilda vägar m. m., att avräknas mot automobilskattemedlen 54550 000 60 Bidrag till byggandeav enskilda vägar, att avräknas mot automobilskattemedlen 23 400 000 61 Tjänster tillutomstående, att avräknas mot auto mobilskattemedlen 8680 000 61 Avsättning till statensautomobilskattemedelsfond 2 056 461 000 C Trafiksäkerhet 63 Förvaltningskostnader, att avräknas mot auto mobilskattemedlen 10918 000 67 Uppdragsverksamhet, att avräknas mot auto mobilskattemedlen 15288 000 70 Registrering avmotorfordon 1000 71 Bidragtill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid jämvägskorsningar, att avräknas motautomobilskattemedlen 6500 000 72 Trafiksäkerhetsforskning,att avräknas mot automobilskattemedlen *4 300 000 Prop.1971:1 BUaga 8 245 73 Bidrag till nationalföreningen förtrafiksäkerhetens främjande, att avräknas motautomobilskattemedlen 000 75 Kostnader för nytt bilregister m. m., attavräknas mot automobilskattemedlen 17502 000 78 Allmän översikt över utvecklingen 100 Farledsverksamhet, exkl.isbrytning 103 Övrigverksamhet Övriga sjöfartsändamål 105 Bidragtill vissa resor av sjöfolk 105 Avsättningtill handelsflottans välfärdsfond 106 Understöd åtskärgårdsrederier m. m. E Institut m. m. 107 ,därav tre fjärdedelar att avräknas mot automobilskattemedlen 897000 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: 108 Förvaltningskostnader 20099 000 111 Underhållav materiel m, m. 112 Nyanskaffningav instrument m. m. 114 Uppdragsverksamhet 4 001000 115 Väderlekstjänstför luftfarten 8960 000 116 Bidrag tillväderleksstationer i och på m. m. 1218 000 118 , att avräknas mot automobil skattemedlen *3461 000 118 Statens väginstitut:Utrustning, att avräknas mot automobilskattemedlen *170 000 : 119 Förvaltningskostnader 2298 000 121 Uppdragsverksamhet 2 741000 124 Regionalt transportstöd 25000 000 125 Ersättning tillstatens järnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. 127 för drift av icke lön samma busslinjer, att avräknas mot automobil skattemedlen 12100 000 129 Ersättning tillpostverket för befordran av tjänste försändelser, därav . att avräknas mot automobilskattemedlen 131000 000 1971:1 Bilaga 8 246 130 Bidrag till vissa intemationella sammanslutningar m. m. 132 Beredskapför civil luftfart 800 000 133 Kostnaderför visst värderingsförfarande 40 000 133 Kostnader förriskgaranti tiU Summa för driftbudgeten 2 717 374 000 Investeringsplanfor kommunikationsverken m. m. 139 Posthus m. m. 149 Teleanläggningar m. m. 167 Järnvägar m. m. 190 Flygplatser m. m. 207 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten 1 000 V Fonden för låneunderstöd 232 Garantitill Aktiebolaget för 1970/71 15 000 000 233 Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. 56 200 000 236 Departementschefen 238 Sjöfartsverketsfond: Sjöfartsmateriel m. m. Sununa för kapjtalbudgeten 1170 801 000 Totaltför 3 888 175 000 Bilaga 9 till statsverkspropositionen 1971 Prop. verksamhet avser främst ekonomiskpolitik, skattepolitik och statsregleringen i allmänhet. Därutöver omfattarverksamhetsområdet dels ettantal förvaltningsmyndigheter med uppgifter som avser bl. a. rationalisering och revision, statistikproduktion, skatte-och kontrollväsen samt statiigt byggande för civila ändamål, dels frågor om arbets-och anstäUningsviUkor i allmän tjänst samt personaladministrativa ochpersonalpolitiska frågor för statens arbetstagare. Till departementetsutgiftsområde hör vidare skatteutjämningsbidrag till kommunerna. Utgiftsutvecklingeninom departementets verksamhetsområde har dominerats avskatteutjämningsbidragen till kommunerna.I övrigt har verksamheten främst karaktäriserats av åtgärder för effektivisering och rationalisering av denstatiiga verksamheten. Förbättrade metoder har utvecklats förbudgetering, redovisning och revision inomstatsverksamheten. En ny organisation för redovisning och revision är undergenomförande. Den statiiga statistiken har byggts ut. En samordning hargenomförts av den statliga datamaskinanskaffningen. Åtgärder harvidtagits för att förbättra dagspressens ekonomiska villkor. Ett centralt verk för ledning av beskattnings-,uppbörds- och folkbokföringsväsendet,, började sin verksamhet . Personalutbildningenhar byggts ut och resurserna för omplacering av sådan statsanställd personal som blir övertalig genom organisationsförändringaroch rationaliseringar har förstärkts. För nästa budgetårutgör skatteutjämningsbidragen tiU kommunerna alltjämt den största utgiftsposten. Utgifterna för dessabidrag ökar med 200 milj. kr. tUl sammanlagt 1 880 milj. kr. Förslag läggs framom en ny organisation för . kommer förslag attföreläggas vårriksdagen dels om vidgat pressstöd, dels om åtgärder för att förbättrasamhällsinformationen. Utgifterna inom finansdepartementetsverksamhetsområde ökar för nästa budgetårmed 391,6 milj. kr. Det totala anslagsbehovet för departementetsverksamhetsområde uppgår till 2730,5 milj. kr. Prop.1971:1 BUaga 9 2 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. Skatteutjämningsbidragettill kommunerna har tUl syfte att utjämna skiUnadernai den kommunala skatteutdebiteringen i olika delar av landet. Bidragen utgårbåde för att kompensera ett bristande skatteunderlag i kommunerna och för attmildra effekten av en hög utdebitering. Skatteutjämningssystemet är ettav de främsta medlen för att skapa en i möjligaste mån likvärdig kommunalservice i olika delar av landet. Bidragenär av väsentiig betydelse inte minst för norrlandskommunerna och förglesbygdskommuner i andra delar av landet. Genom utvecklingenav det kommunala skatteunderlaget och höjda kommunala utdebiteringar harstatens utgifter för skatteutjämningsbidragen ökat kraftigt . Det sammanlagda beloppetunder vart och ett av åren 19661971 för skatteutjämningsbidrag framgår av följandesammanställning. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna åren 19661971 (milj. 1966 1967 1968 1969 1970 1052 1157 1307 1460 1608 Av bidragsbeloppetför faller 1 108 milj. kr. på kommuner, 84 milj. kr. på församUngar och589 milj. kr på landsting. De relativt sett största beloppen förskatteutjämningsbidrag har utgått till defyra nordligaste länen och . Det genomsnittliga beloppet avskatteutjämningsbidrag per invånare utgör sålunda för i Norrbottenslän , i , i , iVästernorrlands län . Förhållandevis storabelopp faller även på län, , , . För länen iövrigt varierar beloppen . Det totalaskatteutjämningsbidraget uppgick, räknat i kronor per skattekrona, år 1970till i genomsnitt . för hela riket. Medelutdebiteringen i hela riket uppgick till21,. som ettgenomsnitt för hela riket svarade alltså skatteutjämningsbidrage.n för ca 10 "/o av kommunernas inkomsterangivna såsom medelutdebitering. Motsvarande andel för enbartlandskommuner var ca 22 «/o. Det totala skatteutjämningsbidraget uttryckt ikronor per skattekrona varierade år 1970avsevärt mellan länen. Den högsta siffran, , noterades för Jämtlandslän att jämföra med den totala utdebiteringen i länet 22,08 kr.Motsvarande tal för var . resp. , förVästerbottens län . resp. , för . Anslaget tillskatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. är i riksstaten för innevarande budgetår upptagetmed 1 680 milj. kr. Prop.1971:1 Bilaga 9 3 getåret1971/72 beräknas anslaget till 1 880 milj. kr. Anslagsökningen utgör således200 milj. kr. För nästa budgetårföreslås ökade insatser i syfte att effektivisera den statligaverksamheten. resurser för förvaltningsrevision förstärksoch utvidgas tUl att omfatta området högre utbildning och forskning. Vidareökas verkets resurser för att införa nya metoder och tekniker förverksamhetsplanering, budgetering, redovisning och revision inomstatsförvaltningen. Inom redovisnings- och revisionsområdet genomförs underriksrevisionsverkets ledning successivt den av statsmakterna beslutade organisationen.Denna innebär bl. a. att utbetalning ochredovisning för ett antal myndigheter ombesörjs av en redovisningscentral, somadministrativt knyts till en i gruppen ingående myndighet. För redovisningen används ett ADB-system(system S). I anslutning till redovisningscentralernaorganiseras revisionskontor som normalt svarar för revision avmyndigheterna inom gruppen. I fråga omstatskontorets rationaliseringsprogram föreslås en viss förstärkning. Vidare förordas en väsentiigförstärkning av statskontorets resurser för samordning av statiigainformationssystem. Denplaneringsverksamhet som bedrivs såväl centralt som regionalt medför ett ökatbehov av statistisk information. För att den offentliga statistiken i ökad utsträckning skallkunna användas som ett hjälpmedel vid denna planering har statistiken undersenare år byggts ut väsentligt ochmoderniserats. Genom användning av datamaskinteknik har statistikenförbättrats och statistikproduktionen effektiviserats. För nästa budgetårföreslås ytterligare utbyggnad av den offentliga statistiken. Bland de ändamål för vilka medel beräknas kannämnas utbyggnad av lagerstatistik,statistik över varutransporter på vägar, bostadslånestatistik, fastighetsomkostnadsundersökningar, nationalräkenskaper och utbildningsstatistik. Vidare räknasmedel för en allmän företagsräkning, vars totalkostnad beräknas till drygt 11milj. kr., och för en utbyggnad av det centrala företagsregistret.Förslag läggs även fram om en undersökning av hushållens sparande. Som ett led isträvandena att minska trycket på den statiiga förvaltningsorganisationen iStockholm har en allt större del av verksamhetförlagts till produktionsfilialen i . Under innevarande budgetårberäknas ca 500 personer vara sysselsatta vid Örebrofilialen. Förslag läggs framom en ny organisation för . Centralbyrånorganiseras enligt förslaget under styrelse och generaldirektör på sju huvudenheter. Tre av dessaenheter är ämnesinriktade och 1971:1 Bilaga 9 4 fyra funktionellt betingade. Syftet medomorganisationen är att få en flexibel organisation som är anpassbar efterstrukturförändringarna inom statistiken och inom produktionstekniken. Samtidigtförbättras styrningsmöjligheterna och underlättas samordningen inomcentralbyrån. Den nya organisationen skall genomföras successivt från den 1juli 1971 och vara fullt genomförd i och med att centralbyrån får nya lokaleromkring . I syfte att förstärka ocheffektivisera skatteförvaltningen inrättades den 1 januari 1971riksskatteverket för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendet. Verket har ersatt bl. a. kontrollstyrelsen,riksskattenämnden och centrala folkbokförings-och uppbördsnämnden.Huvudupjjgiften för verket inom skatteområdet är att få till stånd en effektiv,rättvis och likformig beskattning. Detta avses uppnås genom en utbyggdkontrollfunktion, genom råd och anvisningar till myndigheter och allmänhetsamt genom en kontinuerlig anpassning av organisation och arbetsformer inomskatteväsendet till utvecklingens krav. För nästa budgetår föreslås bl. a.medelsanvisning för information till allmänheten 1970 beslutadereformeringen av skatteväsendet.