prop · FU031 · 1971-12-31 00:00:00 — Elevantalet beräknas öka från ca 70 innevarande läsår tiU ca 150 /72. Skolöverstyrelsenföreslår att två ordinarie studierektorstjänster inrättas i stäUet för de tvåarvodestjänster som studieorganisatör som f. n. är knutna tillutbUdningen. Överstyrelsen föreslårdessutom att två speciallärare for den enskilda talträningen med elevemaknyts fast tUl verksamheten den 1 juU 1971. För arvoden m.m. tiU annan personalän studierektor och lärare beräknar överstyrelsen Prop.1971:1 BUaga 10 190 för /72. I särskild skrivelse har överstyrelsen föreslagit attnuvarande bestämmelser om elevantalsom vilUcor för anordnamle av klass anpassas till skolstadgans bestämmelsermed det undantaget att den nedre gränsen för anordnande av klass sätts vid fyraelever. har hos socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (SPRI), och inhämtatuppgifter om planeringsläget beträffande personalstruktur och personalbehovinom vårdsektorn. Enligt SPRI pågår utredningar som på både kort och lång sikt får betydelse för överstyrelsens planeringsverksamhet. Inom hälso- och sjukviLrdsplaneringenpågår ett omfattande utredningsarbete som bl. a. skall bilda grund förframtida personalplanering. Det kan f.n. ej anges i vilken utsträckning utredningsarbetetkan påverka planeringsunderlaget för vårdyrkesutbildningen inom de närmasteåren. Överstyrelsen avser att hålla kontakt med SPRI för fortsatt information om utredningsarbetets gång.Överstyrelsen meddelar i detta sammanhang att en arbetsgrupp för gemensamberedning av ärendena rörande utbildning på vårdområdet har tillsatts under år1969 med företrädare för överstyrelsen, socialstjTclsen, och . föreslår att frivilligundervisning utanför schematid i instrumentalmusik och solosång., körsång,teckning, dramatik samt gymnastik skall fåförekomma för (rlever på alla Unjer i gymnasieskolan. Undervisningenberäknas bli tUldelad som f. n. gäller för de tre- och fyraårigalinjerna samt för de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska Unjerna. 1.970/71 Beräknad ändring 1971/72 Anslag 1 118 000 000 of. Den av överstyrelsen föreslagnaanslagsberäkningen framgår av följande sammanstäUning. a) gymnasieskolansUnjer och specialkurser samt gymnasiala skolformer under avveckling 846 585 000 b) föreståndare ochbiträdande föreståndare vid elevhem av rikskaraktär 190 000 c) kommunala,landstingskommunala samt vissa enskUda sjuksköterskeskolor 27 372 000 d) utbildning av tandsköterskor vidEastmaninstitutet 110 000 e) fackutbildning av programmerare och systemmän 6 125 000 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 191 f) särskilda kostnader vid heltidskurser för industrioch hantverk av verkstadsskolkaraktär 17 500 000 g) särskilda kostnader för vissa inbyggda kurser 11 000 000 Bidragtill pedagogisk stödpersonal 12 537 000 Kostnaderför ATP-avgifter 73 553 000 Kostnaderför arbetsgivaravgift 18 860 000 Kostnaderför lönekostnadspålägg 98 834 000 Tekniskastödåtgärder m. m. åt handikappade elever 2 951 000 Särskildgymnasial utbildning i glesbygd samt korrespondensundervisning pä gymnasial nivå 2 450 000 Avrundat 1118 000 000 Av framställning inhämtas bl. Överstyrelsen föreslår att . anvisas för provisorisk förstärkning av skoUedningen i vissagymnasiala skolor /72. 1 b). Överstyrelsen beräknar i Ukhet medföregående år medel för bidrag tiU avlönande av tre föreståndare och trebiträdande föreståndare vid elevhem av rikskaraktär. 1 c). Överstyrelsen räknar med 1 030terminskurser i grandutbUd-ning och 210 terminskurser i vidareutbildning avsjuksköterskor. 6. överstyrelsen föreslår bidrag med dels2 . tiU omkostnader för försöksverksamheten med gymnasial utbildningi för gravt hörselskadade, dels . för övriga tekniska stödåtgärderåt handikappade elever. Överstyrelsen föreslår att bestämmelserna om tekniska stödåtgärder m. m. förhandikappade utvidgas tUl att gälla även vid de statliga och kommunala skolornaför vuxna. Jag viU först erinra om vad jag i detföregående anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor rörandeskolväsendet m. m. Den1 kommer fackskola, gymnasium och yrkesskola att ersättas av en organisatoriskt sammanhåUenskolform, gymnasieskolan (prop. 1968: 140, SU 195, rskr 404).Förberedelsearbetet för genomförandet av denna reform har varit intensivt ävenunder det gångna året. Ibörjan av fattade beslut om hur huvudmannaskapet för gymnasieskolans skUda studievägarskuUe fördelas meUan kommuner och landstingskommuner (prop. 4, SU 32,JoU 4, rskr 92 och 99). Den14 maj och faststäUde Kungl. Maj:t huvuddelen av läroplanenför gymnasieskolan innefattande bl. a. mål och riktlinjer. Den 14 maj 1970utfärdades även kungörelsen (1970: 290) om gymnasieskolan (ändrad senast den 29december 1970), i vilken 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 192 bl.a. fastställs att gymnasieskolan skall ersätta de nuvarande kommunalaskolformerna fackskola, gymnasium och yrkesskola, de landstingskommunalayrkesskolorna samt sådana lantbruks-, lanthushålls- och skogsbraksskolor somden drivs av landstingskommuner. Genom beslut av riksdag (prop.25, SU 108, rskr 274) utvidgadesgymnasieskolans organisation tiU att omfatta även försöksverksamhet medtvåårig musiklinje på vissa orter i landet. riksdag (prop. 143, SU196, rskr 414) beslöt även om en revision av tim-och kursplaner för de tvååriga ekonomiska och sociala Unjerna i gymnasieskolansamt för den tvååriga tekniska linjens byggtekniska gren. Beslutet iimebär bl. a. en anpassning av linjema tiU övriga utbildningsvägari gymnasieskolan. Genom beslut av riksdag (prop.159, SU 222, 2LU 95, rskr 437 och 460) faststäUdes avgränsningen avgymnasieskolan i förhållande tiU annan utbildning på denna nivå. Beslutetinnebär dessutom att i stort sett sammaregler kommer att gäUa oberoende av om kommun eller landstingskommun ärhuvudman för en utbUdning i gymnasieskolan. Vidare förstärktes skolledningen igymnasieskolan. Maj:t har den 11 och 29 december1970 faststäUt återstående delar av läroplan för g5minasieskol,in. Med anledning av förslag frånskolöverstyrelsen utfärdade Kungl. Maj:t viss.iprovisoriska bestämmelser om lärare m. m. Inom utbildningsdepartementetfortsätter beredningen av frågor som rör lärarpersonal i gymnasieskolan.Kungl. Maj:t bör inhämta riksdagensbemyndigande att vidta erforderliga åtgärder för att lösa de övergångsproblemsom föranleds av att gymnasieskolan införs. 1968: 140 (s. 155) uttalade minföreträdare att som en riktpunkt för det fortsatta arbetet med en översyn avstatsbidragssystemet bör gälla att den ekonomiska ram, inom vilken förändringari systemet skall kunna göras, får bestämmas;genom tiUämpning av nuvarande bidragsregler på den föreslagnautbUdningen. Det är således nu fråga om att göra enbart en teknisk översyn avde nuvarande bidragsreglerna. EnUgt min mening bör Kungl. Maj:t inhämtariksdagens bemyndigande att vidta erforderUga ändringar i nuvarandestatsbidragsbestämmelser. Frågan om mer betydande förändringar av statsbidragssystemetövervägs vid de överläggningar som pågår mellan företrädare för kommunförbundenoch . Det friviUiga skolväsendet har undersenare år genomgått en betydande kvantitativ utveckling. torde nästanalla ungdomar få möjlighet att fortsättasin utbildning efter . Intagningskapaciteten har innevarandeläsår motsvarat av en årskuU. Inför /72 räknarskolöverstyrelsen med en ytterligare ökning 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 193 Överstyrelsen har därvid räknat med ett något ökatintag på de tre- och fyraåriga linjerna i gymnasieskolan samt på de tvååriga ekonomiska, sociala ochtekniska linjerna. På utbildningsvägar utanför den direkt grandskolanknutnadelen av gymnasieskolan har räknat med att ca 136 000elever totalt skall kunna beredas plats, därav ca 23 160 på specialkurser avvarierande längd. Skolöverstyrelsensförslag tiU dimensionering av gymnasieskolan finner jag i det stora hela väl avvägt. Jag räknar emeUertidmed ett oförändrat antal intagningsklassertiU de tre- och fyraåriga linjerna i gymnasieskolan samt tiU detvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna. Under förevarande anslagbör medel beräknas för ca 97 000 elevplatseri årskurs 1 i den direkt grundskolanknutna delen av gymnasieskolan. Jag har ingen erinran motskolöverstyrelsens förslag att ekonomisk ochteknisk specialkurs samt försöksverksamhet med s. k. kombinationsutbildning,som f. n. anordnas på ett antal orter i landet, skall ingå i gymnasieskolansorganisation. Jag räknar med att sammanlagt 215 klasser av den ekonomiska specialkursen, inklusive kombinationsutbildningar,skall få anordnas nästa budgetår, vilket innebär en ökning med fem klasser i förhållande till innevarande år.Med hänsyn till att många likartade utbildningar i gymnasieskolan underen övergångstid kommer att drivas parallellt med varandra räknar jag med ca100 färre ettåriga specialkurser än vadskolöverstyrelsen föreslagit. Antalet specialkurser bör minskas påorter med fullständig gymnasieskola. Med undantag för vad jag nu sagt böreleverna /72 fördelas på deolika studievägarna i gymnasieskolan i överensstämmelse med förslag tiU dimensionering.Överstyrelsen bör emellertid, om det visar sig nödvändigt, kunna göraviss omfördelning av klasser mellan linjer eller grupper av linjer. I den månstarka skäl t. ex. arbetsmarknadsskäl talar för en ökning av antalet elevplatser bör frågan underställasKungl. När det gäller sådana specialkurserav kortare längd som inte ingår i gymnasieskolans direkt grundskolanknutnadel bör , inom den ram som angetts för dessa utbildningar,kunna inrätta erforderligt antal kurser. Försöksverksamhetenmed gymnasial utbildning för gravt hörselskadade har anordnats i /68.Skolöverstyrelsen föreslår att utbildningen fr. o. m. nästa budgetår upphörsom försöksverksamhet och i stället får reguljär form. Jag har ingen erinranmot detta förslag. Maj:t bör inhämta bemyndigande att meddelade smärre avvikelser från bestämmelserna om statsbidrag som kan behövas. Iöverensstämmelse med förslag be- Prop.1971:1 BUaga 10 UttiUdningsdepartementet 194 räknarjag tUls vidare medel för två ordinarie studierektorstjänster samt för tvåtjänster som speciallärare. För arvode m. m. tiU annan personal än studierektoroch lärare beräknar jag totalt . Bestämmelserna om elevantal somvillkor fi3r anordnande av klass bör anpassas till allmänna bestämmelser med undantag av att den nedre gränsen för anordnandeav klass sätts vid fyra elever. Föregående årbetonade jag anjjelägenheten av att ett säkrare planeringsunderlag för vårdyrkesutbildningenerhåUs . Jag vill ånyo kraftigt understryka vikten därav. Jag hälsar medtillfredsställelse de av vidtagna åtgärderna för att underlättautbildningsmöjUgheterna för vuxenstuderande inom vårdyrkessektorn. Detankommer på att även i fortsättningen beakta behovet avsärskilda åtgärder. Jag räknar även ifortsättningen med att frivillig undervisning utanför schematid skall få förekomma igymnasieskolan med anlitande av de resurser som f. n. finns tillgängliga. Jag beräknar för nästa budgetår desammanlagda kostnadema för lärarlönebidragettiU ca 896 milj. kr. (1). TiU bidrag till kostnader för pedagogiskstödpersonal beräknar jag 12,4 milj. kr. (2). Posten ATP-avgifter beräknar jagtiU ca 72,5 milj. kr. (3) och posten Arbetsgivaravgift tUl 18,6 milj. kr. (4).För lönekostnadspålägg bör 97 milj. kr. tas upp(5). Medelsbehovet tiU tekniska stödåtgärder m. m. åt handikappade eleverberäknar jag tiU 2,9 mUj. (6). Jag återkommer idet följande till medelsbehovet för utbildningen på jordbruks- ochskogsbrukslinjerna inom gymnasieskolan m. m. I Ukhet medskolöverstyrelsen beräknar jag medel för bidrag till avlönande av tre föreståndare vid elevhemav rikskaraktär avsedda för studerande vars föräldrar är utlandssvenskar samtför elever i behov av miljöbyte (prop. 1968: 67 s. 29, SU 129, rskr 303). Liksom för innevarande budgetår bör Kungl.Maj:t få besluta om statsbidrag ur förevarande anslag tiU . Motskolöverstyrelsens förslag i övrigt har jag ingen erinran. Det totala medelsbehovet underförevarande anslag beräknar jag för nästa budgetår tiU 1 102 milj. kr. JaghemstäUer, att Kungl. a) bemyndiga Kungl.Maj:t att vidta de ändringar i nuvarande statsbidragsbestämmelser som behövs med anledning av gymnasieskolans införande, b) bemyndiga Kungl. Maj:t att vidta deåtgärder som behövs för att lösa övergångsproblem inför gymnasieskolans startden 1 juU 1971, c) bemyndiga Kungl.Maj:t att besluta om statsbidrag tiU , 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 195 d) bemyndiga Kungl. Maj:t att meddelasärskUda bestämmelser om statsbidrag till den gymnasialautbildningen för gravt hör selskadade, e) till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /72 anvisa ett förslagsanslag av 1 . Bidrag tiU driften av lantbrulets yrkesutbildning 1969/70Utgifti 25 594 324 1970/71 Anslagi 29 973 000 1971/72 Förslag 23 723 000 ' Anslaget Bidrag till driften av lantbrukets yrkesskolorm. m. under nionde huvudtiteln Från anslaget ersätts kostnader förbidrag till driften av lantbruksskolor ochlanthushållsskolor. Vid lantbruksskolorna anordnas förberedande, grundläggandeoch specialiserad yrkesutbildning, ladugårdsför-mansutbildning, arbets- och driftsledarutbUdning samt vid vissa lantbruksskolorgrundläggande yrkesutbildning på trädgårdsområdet. Vid lanthushållsskoloma anordnas grandläggande ochspecialiserad yrkesut-bUdning. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i kungörelsen (1963: 493) om statsbidrag tUl lantbruks- ochlanthushållsskolor (ändrad : 682). Bestämmelsema innebär att statsbidragutgår för avlöningsförmåner för rektoroch lärare (avlöningsbidrag), avgifter enligt lagen om allmän försäkring och förordningen om allmänarbetsgivaravgift för samma befattningshavare(avgiftsbidrag), kostnader för elevernas hälsovård (hälsovårdsbidrag)samt skolans övriga driftkostnader (aUmänt driftbidrag). Från anslagetersätts vidare utgifter för undervisningsmateriel för maskinundervisningenligt kungörelsen (1949: 455) angående statsbidrag till anskaffning avmaskiner m. m. vid vissa anstalter för lantbruksundervisning (ändrad : 197). för behandling av vissa frågorrörande jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor(OJST) Det totala antalet elever ilantbruksundervisning har ökat något. Vid början av läsåret1970/71 fanns det 43 lantbraksskolor, 39lanthushållsskolor och två lanthushållsavdelningar. Elevantalet vid lantbruks-och lanthushåUsskolorna är ca 3 000 per skoltyp. Fr. o. m. hänförs landstingskommunalalantbruksskolor och lanthushållsskolor till gymnasieskolan. Vid flertaletlantbraksskolor planeras den tvååriga jordbrukslinjen av gymnasieskolan.Därigenom beräknas utbildningsvo- Prop.1971:1 BUaga 10 196 lymenkomma att öka med . För lanthushållsskolorna uppskattasökningen tiU ca . Lärarbehovet beräknas öka med totalt 23 heltidstjänster. Större delen avverksamheten kommer dock att bedrivas i form av specialkurser. Det allmänna driftbidraget ökar bl. a.till följd av att flertalet lant braksskolor planerartvåårig jordbrukslinje av gym nasieskolan (+136 000 kr. Omläggningen avundervisningen från medför att lantbraksskolorna ställs inför ökaclekrav på utrustning. Organisationskommitténanser att en uppräkning tiU 1 milj. kr. för /72 är nödvändig.Inom denna ram biör även lanthushållsskolornas behov kunna tillgodoses (+588000 kr. Sedan budgetåret1964/65 har anvisats . för stipendier till deltagare i grandläggande yrkeskurs vid lantbrukets yrkesskolor.Kurserna anordnas av skolorna i samverkan med lantbruks-nänmd och länsarbetsnämnd. Medlen har utnyttjats i mycket ringa omfattning.Organisationskommittén föreslår därför att anslagsposten utgår fr. o. /72 (. I gymnasieskolan skall fr.o.m. den 1 juli1971 finnas en tvåårig jordbrukslinje med landstingskommunal huvudman. Kungl.Maj:t har fastställt tim-och kursplaner för linjen. UtbUdningen kommer att vara uppbyggd eftersamma principer som gäller för övriga jämförbara Unjer. Organisationskommitténanser att det vid sidan av den tvåårigalinjen bör finnas två olika slag av ettåriga specialkurser. Förslaget anslutersig nära till yrkesutbildningsberedningens förslag i betänkandetYrkesteknisk högskoleutbildning (SOU 1970:8). Jag är f.n. inte beredd att tillstyrka kommitténs förslagrörande dessa nya specialkurser. I övrigt beräknar jag medelsbehovet förverksamheten vid lantbraksskolorna i anslutning till kommitténsförslag. Vid lanthushåUsskolorna räknar jag med oförändrad omfattning avverksamheten. De nuvarandebestämmelsema cim statsbidrag till dessa skolor bör tiUs vidare få gällaäven i fråga om de delar som ingår i gymnasieskolan. Statsbidraget tillavlöningar m. m. minskar till följd av mina ställningstaganden och tillföljd av ändrad verksamhet vid skolorna med . Av samma skäl muiskar det allmännadriftbidraget med . (1). I likhet med vad som gäller iör det allmännaskolväsendet i övrigt för jag upp medel förundervisningsmateriel under skolornas byggnadsanslag (2). Med hänsyntill att stijiendiemedlen utnyttjas i mycket ringa grad beräknar jag inte någramedel för detta ändamål (3). Jaghemställer, att Kungl. att till Bidrag till driften avlantbrukets yrkesutbildning för /72 anvisa ett förslagsanslagav . 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 197 Bidrag tiU driften av skogsbrukets yrkesutbUdning 1971/72Förslagi 8594000 ' Innevarande budgetår utgår medel ur anslagen Bidragtill skogsvårdsstyrel-sema och Bidrag till vissa skogsbrukskurser, m. m. undernionde huvudtiteln. Från anslaget ersätts utgifter för bidragtiU driften av skogsbruks-skolor samt bidrag till företagsskolor. Vidskogsbraksskolorna anordnas grundläggande utbildning på det gymnasiala stadietsamt vidareutbUdning och fortbildning för yrkesverksamma. Anslagsberäkningarna har grundats påbidragsbestämmelsema i kungörelsen (1963:493) om statsbidrag tiU lantbruks- ochlanthushåUsskolor (ändradsenast 1968:682). Bestämmelserna innebär att statsbidrag utgår föravlöningsförmåner för rektor och lärare (avlöningsbidrag), avgifter enligt lagen om allmän försäkring ochförordningen om aUmän arbetsgivaravgift för samma befattningshavare(avgiftsbidrag), kostnader för elevernas hälsovård (hälsovårdsbidrag)samt skolans övriga driftskostnader (allmänt driftbidrag). Från anslagetbetalas vidare utgifter för undervisningsmateriel för maskinundervisningmed motsvarande tillämpning av kungörelsen (1949: 455) angående statsbidrag tUlanskaffning av maskiner m. m. vid vissa anstalterför lantbruksundervisning (ändrad : 197). Organisationskommitténför behandling av vissa frågor rörande jordbrukets,skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor (OJST) Vid början av /71 fanns det35 skogsbruksskolor. Elevplatserna vidskolorna uppgår tUl ca 1 200. En betydande del av grandutbildningenkommer /72 att bedrivas vid gymnasieskolans skogsbrukslinje och ettåriga specialkurser. Därigenom beräknasutbildningsvolymen komma att öka med . Lärar-åtgångenberäknas till totalt 169 årslärare. Avlöningsbidraget,som uppgår till , har beräknats med utgångspunkt i nyssnämndalärarbehov. Beräkningen av lönesumman grundas för rektorerna på nuvarandelöneklassplacering. För lärarna har tiUämpats samma löneklasser som legat tUlgrand för beräkningen vid lantbrakets yrkesutbildning. Det allmännadriftbidraget beräknas uppgå till . För avgiftsbidrag ochlönekostnadspålägg har enUgt samma grunder som för lantbrukets yrkesutbUdningberäknats . Med ledning avhittiUs framtaget utredningsmaterial har medelsbehovet för undervisnmgsmateriel uppskattats tiU minst 1,5milj. OJST avser att senare lämna förslag om behovet av utrastning för undervisningen. Vid övergång till nyabidragsbestämmelser föratsatts kungörelsen 1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 198 (1954:427) angående statsunderstödda skogsbrukskurser(omtryckt 1958: 247, ändradsenast 1965:266) inte bli tiUämplig på den av skolornas huvudmän bedrivna verksamheten. föreslår därföratt statsbidrag för eleversättningar inte utgår fr. o. m. /72. Kommittén anser att skogsför;tagenäven i fortsättningen bör kunna erhåUabidrag till skoglig utbUdning och beräknar ett oförändrat medelsbehovför detta ändamål (. Genom beslut av Kungl. Maj:t den 14 maj1970 angående läroplan för gymnasieskolan skaU i gymnasieskolan fr. o. m. den 1juli 1971 finnas utbildning på en skogsbrukslinje. Linjen skall i enlighet medbeslut av riksdag (prop. 159, SU 222, rskr 437) vara tvåårig. Utbildningenkommer att vara uppbyggd efter samma principer som gäller för övriga jämförbaralinjer. Maj:t har fastställt tim- och kursplanerför Imjen. På grundval av vad jag anfört i prop. 1970: 159 (s. 71) beräknar jaginte medel för de föreslagna nya specialkurserna.I övrigt beräknar jag medelsbehovet i anslutning till kommitténsförslag. har förordat attstatsbidrag för utbildningen vid skogsbrukslinjeliksom för specialkurser och fortbildningskurser tills vidare skall utgåenligt reglerna för lantbrukets yrkesutbildning, överläggningar pågår i denna fråga med företrädare för Svenska landstingsförbundet.Kungl. Maj:t bör inhämta bemyndigande att sedan överläggningarna avslutats meddela erforderliga statsbidragsbestämmelser.Enligt beslut av riksdag (prop. 4, SU 32, JoU 4, rskr 92 och 99) skall huvudmannaskapet för linjenvara landstingskommunalt. Förutsättningarna för skogsbrukslinjen inomgymnasieskolans ram är sålunda givna. I denmån utbildning inte övertas av landstingskommun skall utbildningen tillsvidare bedrivas i stort sett i oförändrade former vad avser innehåll,kapacitet, statsbidrag och huvudman. Utgifterna bör även i sådana fall belastadetta anslag. Till följd av mina ställningstaganden ochtill följd av ändrad verksamhet vid skolorna beräknar jag tUlavlöriingsbidrag, allmänt driftbidrag, avgift&bidrag, hälsovårdsbidragsamt lönekostnadspålägg . (1). I likhet med vad som gäller detallmänna skolväsendet i övrigt för jag upp medel för undervisningsmaterielunder skolornas byggnadsanslag (2). Jagdelar kommitténs uppfattning att nuvarande bestämmelser omstatsunderstöd till skogsbrakskurser inte bör bli tilllämpliga på den avskolornas huvudmän bedrivna verksamheten. Jag haringet att invända mot att skogsföretagen erhåller bidrag till skogUg utbildning i den utsträckning kommitténföreslagit (3 och 4). Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet Jag hemstäUer, att Kungl. a) bemyndigaKungl. Maj:t att besluta om bestämmelserna om statsbidrag tiUskogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad jag förordat i detföregående, b) till Bidrag tilldriften av skogsbrukets yrkesutbildning för /72 anvisa ett förslagsanslag av . 1969/70Utgift 37 141 061 1970/71 Anslag 18 095 000 1971/72 Förslag 5950000 1969/70 1970/71 1971/72 10438 4 660 1540 Beräknad ändring 1971/72 Skolledare och lärare övrig personal -12 145 000 Avkastning av donationer från kronan m.m. Löne- och prisomräkning . Överstyrelsen räknar endast medautomatiska kostnadsförändringar till följd av minskad organisation vidrealskolorna. Prop.1971:1 BUaga 10 UtbUdningsdepartementet 200 Med hänvisning tUl sammanstäUningenhemställer jag, att Kungl. att tUl Statliga realskolor /72 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av högre kommunala skolor 1969/70Utgift 14 028 886 1970/71 Anslag 7 000 000 1971/72 Förslag 3 000 000 Kommunen får statsbidrag tiU sinakostnader för driften av högre kommunalaskolor enligt kungönJsen (1958: 665) om statsbidrag tiU driftkostnaderför det allmänna skolväsendet (omtryckt 1962:478, ändrad : 607). Statsbidiraget beräknas på grandval av ett bidragsunderlagsom i huvudsak utgörs av årslönebeloppen för i föreskriven ordning inrättaderektors- och lärartjänster. På det sålunda beräknade bidragsunderlaget utgårstatsbidrag . Dessutom utgår statsbidrag av kostnaderna förATP-avgifter. Statsbidrag utgår även för arbetsgivaravgift. Under /72 kommer samtligahögre kommunala skolor att vara under avveckling. Den beräknade omfattningen avde högre kommunala skolorna under nästa läsår framgår av följande sammanställning, i vUken även anges förändringar i förhåUandetUl organisationen 1970/71. Kommunala flickskolor Kommunala realskolor Praktiska kommunala realskolor 5 (- 5) 6 (- 9) 1 (of.) 12 (-14) 14 (-16) 12 (-31) 3 (- 3) 29 (-50) ändring 1971/72 6 200 000 800 000 3 700 000 - 600 000 3 700 000 600 000