prop · FU03122 · 1971-12-31 00:00:00 — Expropriationfår äga ram för all bevara historiskt eller kulturhistoriskt märkligbebyggelse eller märklig fast fornlämning eller för all be reda erforderligtutryrame däromkring. Expropriationfår äga rura för att bevara oraråde sora nationalpark, naturreservat eUernalurminne eller för all eljest tillgodose ell väsentligt behov av mark försådana anläggningar för idrott eller frUuftsliv, som är avsedda att hållastiUgängUga för allmänheten, eller av mark för fritidsbebyggelse eller därmedsammanhängande anordning. Äveni annat fall än som avses i övriga bestämmelser i della kapitel fårexpropriation äga rum, om ändamålet därmed är att tillgodose behovet avutrymme för byggnad, lokal eller annan anläggning för verksamhet, som äravsedd att drivas av staten eller av komraun eller annan sådan raenighet ellerannars är av väsentlig betydelse för riket eller orten eUer för vissbefolkningsgrapp. Skallgenom statens eller genom komrauns försorg inom visst oraråde vidtagasbyggnads- eUer anläggningsålgärder, sora kan föranleda expropriation enligtbestämraelserna i delta kapitel, och kan del raed skäl antagas alt åtgärdernaraedför väsentligt ökat värde för egendom i orarådets omedelbara närhet ellerannars avsevärt ökar möjligheterna atl utnyttja sådan egendom, får dennaegendora exproprieras, i den mån det med hänsyn lill kostnaderna för åtgärdernaoch övriga omständigheter finnes skäligt. Om tillstånd till expropriation m. m. Frågaom lillslånd lill expropriation prövas av Konungen där ej annat följer av vadsom sägs nedan. Iansökan ora expropriationstillslånd skall så fullständigt sora möjligt uppges 1. yrkandet och de orasländigheierpå vilka delta grundas; 2. fast egendom som berörs avexpropriationen; samt 3. namn och adress på samtiiga försökanden kända sakägare. Iövrigl skall till ansökningen fogas den utredning som kan anses behövlig ivarje särskilt fall. NärtUlstånd till expropriation sökts, skall vederbörande statliga och kommunalamyndigheter, den fasta egendomens ägare och innehavare samt annan som kan lidamen av expropriationen få tiUfälle att yttra sig över 1. om det är förenat med särsikildolägenhet att den avsedda marken avstås eller upplåts, 2. om annan lämplig mark kan tagasi anspråk med mindre olägen-hel, samt 3. om det eljest finns något atterinra i anledning av ansökningen. Inomoraråde, som i fastställd, generalplan, stadsplan eller byggnadsplan avseltstiU gata, väg eUer annan allraän plats, hamn- eller vattenområde, får ulankommunens me;dgivande expropriation för annans räkning äga ram endast omsynnerliga skäl föreligger. Sökestillstånd lUl expropriation av mark, som sökanden innehar raed nyttjande- ellerservitutsrätt, kan Konungen förordna att sökanden icke motsitt bestridande får förpliktas avflytta tidigare än på den fardag, som infaUernärmast efler del ansökningen blivit prövad. Bifalles ansökningen, fårsökanden, utan hinder av vad som eljest skulle gälla, sitta kvar i avvaktan påatt exproprialionen fullbordats eller, om expropriationsrätten upphör ellerförverkas, till den fardag, sora infaller närraast därefter. Sitter sökanden kvarutöver den dag, då nylljanderälten eljest skolat upphöra, skall jordägaren haskälig ersättning sora, om överenskommelse ej träffas, bestäms av allmändomstol. Koramer expropriation ej till stånd och är sökandens rätt att förabort byggnad eller annat, som han koslat på, enligt avtal eller bestäraraelse ilag begränsad tUl efler nyttjanderällens upphörande, skall tiden förbortförandet räknas från den dag, då marken skall avträdas. Iexpropriationstillslånd skall bestämmas vad expropriationen skall orafatla ochmed vilken rätt expropriation skall ske. Föreliggersärskilda svårigheter för sökanden att i detalj ange vad sora behöver tagas ianspråk, innan han börjat utföra de åtgärder, för vilka expropriation söks, kani skälig omfattning medges honom all expropriera i huvudsaklig överensstämmelseraed vad som angivils på karta eller på raarken. BehövssärskUda bestämmelser för all trygga att den exproprierade egendomen användsför det avsedda ändaraålet, kan sådana besläramelser meddelas i anslutningtill expropriationslUlståndet. Del lillkoramer att se till attmeddelade bestämmelser efterlevs. Isamband med expropriationstiUstånd kan Konungen vidare förordna allexproprierad egendora eller genora expropriation förvärvad särsldld rätt, somej används för det avsedda ändamålet, får återlösas, oraändaraålet är all anse som övergivet. Sådant förordnande gäller även egendomeller rält som i väsentlig omfallning används för annat ändamål än det avseddaeller eljest används i strid mot särskild föreskrift som meddelats i anslutningtill expropriationslUlslåndet. Rörande förordnande ora återlösenrätt skallanteckning göras i faslighels-eller inleckningsboken. Förordnandeenligt andra stycket omfattar även räll atl lösa byggnad eller annananläggning, sora uppförts på fastigheten efter exproprialionen, ora del yrkasnär raålet ora återlösen anhängiggörs. BevUjasexpropriationstillslånd skall bestämmas , inom vUken saken skallfuUföljas genom ansökan om stämning lill domstol. När skäl är därtill, kantiden förlängas. Har lalan ej väckts inom den bestämda tiden, förfaller fråganom expropriation. Expropriationsrättfår ej ulan Konungens tillstånd övergå från innehavaren på annan. 10 § Konungens tiUstånd krävs ej för expropriation 1. i fall som avses i 2 kap. 2 Jiförsta stycket; 2. när väghållare för allmän vägskall expropriera raark som enligt fastställd arbetsplan ingår i sådan väg; 3. när annan huvudman för allmänvatten- och avloppsanläggning än kommun med kommunens medgivande villexpropriera mark, som inom oraråde med fastställd generalplan eller stadsplanavsetls för ledningsändamål; 4. vid expropriation för ledningför till husbehovsförbrukning; eller 5. när fastighets ägare förklaratsig villig att upplåta nyttjanderätt eller servitutsrätt för elektrisk ledningsamt expropriation därav medför endast ringa men. Videxpropriation som avses i denna paragraf skall bestämmelserna i 2, 4 och 5 §§,6 § första stycket och 9 § äga motsvarande tillämpning, varvidexpropriationsdomstol hai: att utöva den befogenhet som eljest lillkoramerKonungen. Finnsexpropriationsrätt lill del av fastighet och lider en återstående del avfastighelen synnerligt men genom exproprialionen eller del sätt, varpå denexproprierade delen ;invänds, skall även denna del exproprieras, om ägarenbegär del. Sk;iU nyttjanderätt eller servitutsrätt upplåtas och vållar detsynnerligt men för fastighelen eller någon del av denna, kan ägaren påkalla attområde som lider sådant men skall exproprieras. Skallendast en del av en fastighet exproprieras eller skaU därtill upplåtasnylljanderält eller servitutsrätt har den exproprierande räll tUl sådanutvidgning av expropriationen sora avses i första stycket om delta endastskulle medföra en ringa förhöjning av fastighetsägaren tillkomraandeexpropriationsersätlning och fastighetsägaren icke har ell beaktansvärtintresse av atl behålla den återstående delen av fastighelen. denna paragraf föreskri'ils om faslighet skall när förhållandena påkaUar dettillämpas även i fråga om beslående brukningsenhet. Förfastighet som i sin helhet exproprieras skall erläggas löseskiUing med beloppsom motsvarar fastighetens värde. Exproprieras del av fastighet skallintrångsersättning erläggas med belopp, motsvarande den minskning avfastighetens värde, som uppkommer genom expropriationen eller denexproprierade delens användande. För annan skada, som uppstår genomexproprialionen, s;kall erläggas personlig ersättning. Videxpropriation enligt 2 kap. 2 § första stycket 3 av mark, för vilken stadsplaneller byggnadsplan första gången fastställts, skall vad som sägs i 1 § omlöseskiUing och intrångsersättning icke äga tillämpning i fråga om ersättningtiU ägaren av marken. I släUet skall löse- skillingutgå raed belopp, motsvarande vad sora efter arealen belöper på denexproprierade marken av värdet på all sådan mark inom planområdet, som ej ärundantagen från räll lill expropriation på grund av sin naturbeskaffenhet ellerdärför all ägaren saknar intresse av planens utformning. Vid beräkning avvärdet skall hänsyn icke lagas till förpliktelse som åvilar markägare på grundav förordnande eUer föreskrift enligl 70, 73 eller 113 § byggnadslagen. Vad nu sagls skall ägatUlärapning även om rält till expropriation därjärale föreligger på annangrund. Medfaslighets värde förstås dess raarknadsvärde vid den lidpunkt då ansökan oraexpropriation inkom till Konungen eller, om sådan ansökan ej erfordras, dåtalan väcktes vid behörig domstol. Har den exproprierande tillträttfastigheten innan fråga om expropriation väckts på sätt som sagts, räknas istället raed marknadsvärdet vid tiden för tillträdel. Hänsyn skall dock icke inågot fall tagas lill förhållanden, som ligger längre tillbaka i tiden än femår innan talan väcktes vid domstolen. Värdering skall ske medhänsyn till det skick vari fasligheten befinner sig när ersättningsfråganavgöres eller, ora den exproprierande tillträtt fastigheten, vidtiden för tUlträdet. Inträffar efler den iförsta stycket angivna tidpunkten raera betydande ändring i allraännaprislägel, skall, om det finnes påkallat, ersättningen järakas med hänsynhärlUl. , för vars genomförande expropriation äger rum, före den i 3 §angivna tidpunkten medfört inverkan av någon betydelse på värdet av den avexpropriationen berörda fastighelen, skall löseskiUing eller intrångsersättningvarom sägs i 1 § bestämmas raed hänsyn till det värde fastighelen skulle haflora sådan inverkan icke förekorarail. Bestämmelsen i förstastycket skall icke tillämpas om ersättning för skada genom företaget utgått iannan ordning och ej heller ora företagels inverkan skäligen bör lämnasobeaktad med hänsyn till förhållandena i orten eller till dess allmännaförekorasl under järaförliga förhållanden. Oraägaren av fastighet som exproprieras vidtagit åtgärd i uppenbar avsikt atl höjaden ersättning, sora den exproprierande har all erlägga, skaU denne, om skäläro därtill, erhåUa gottgörelse genora rainskning av ägaren tillkoramandepersonlig ersättning. Expropriationsersältningskall bestämmas i pengar alt betalas på en gång. Har den exproprierandeerbjudit sig all vidtaga åtgärd för atl minska skada, skall hänsyn lagas därlUlvid bestämmande av expropriationsersätlning, såvida erbjudandel är avbeskaffenhet atl skäligen böra godtagas av den ersättningsberättigade. detta kapitel föreskrives om fastighet skall när förhåUandena påkallar dettillämpas även i fråga om beslående brakningsenhet. Om domslolsförfarandet m. m. Oraförfarandet inför domstol i expropriationsmål m. m. stadgas i lagen (1917: 189)om expropriation. Dennalag träder i kraft den, .. Harexpropriationsförfarande inletts före lagens ikraftträdande, skallbestämmelserna i äldre lag tUlämpas. Där tillstånd till expropriation meddelatsenligt äldre lag kan Kungl. Maj:l förordna alt saken skall prövas och avgörasenligt nya lagen, om sökanden yrkar det innan talan i målet väckts. Värdet ave;gendom sora exproprieras skaU dock härvid hänföras tidigast tillförhållandena den dag, då den nya lagen trädde i kraft, såvitt annat ejföranledes av alt fastigheten tillträtts av den exproprierande. Bestäraraelsernai 2 kap. 2 § första stycket 3 tUlärapas endast om stadsplanen ellerbyggnadsplanen fastställts efter lagens ikraftträdande. Förekommeri lag eller annan författning hänvisning till föreskrift som ersatts genombestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Lagom ändring i lagen (1917:189) om expropriation Härigenoraförordnas i fråga om lagen (1917: 189) om expropriation, delsatt 112, 33, 76, 77, 79 a, 80, 81, 87, 89, 90 och 95113 §§ skall upphöra allgälla, delsall de två rubrikerna före 1 § samt rubrikerna närraast före 7, 12, 76, 80, 87,89, 97, 99, 102, 106, 108, 109, 111, 112 och 113 §§ skall ulgå, delsatt 24, 34, 49, 59, 68, 69 och 71 §§ skall ha nedan angivna lydelse. (Gällandelydelse) (Föreslagen lydelse) Vad i denna lag stadgas om Om vem som är sakägare i ex- sakägaregälle ej innehavare av propriaUonsmål stadgas i allmänna fordran, för vilken inteckning i expropriationslagen, fastigheten är sökt ellerbevUjad eller fasligheten häftar jämlikt 11 kap. 2 § jordabalken. Ersättning skall bestämmas i Domstolen äger på yrkande av penningaratl utgå på en gång; part hänvisa sakägare all i särskild dockmå domstolen på yrkande av rättegång vid doraslolen föra talan parthänvisa sakägare all i särskUd om ersättning för skada eller in- rältegångvid dorastolen föra ta- trång, sora finnes ej lämpligen lanom ersättning för skada eller kunna prövas i raålet. intrång,sora finnes ej lärapligen skall väckas genom ansökan ora kunnaprövas i raålet. Sådan talan stäraning inora den tid, högst tio skallväckas genom ansökan om år, som i doraen bestäraraes, räk- slämninginora den tid, högst tio nat från det denna vunnit laga år,sora i domen bestämmes, räk- kraft, nal från det denna vunnit laga krafl. Uppkommerfråga----------- ej tiUärapning. Dåvad-------------------- i besittning. Exproprieradfaslighet skall övergå UU nye ägaren fri från all särskild rätt, sominnehavaren jämlikt 2 § tredje stycket är pliktig avslå; dock häfte fastigheten (Gällande lydelse) (Föreslagen lydelse) fortfarande för särskild rätt, som tillkommer sakägare ochsom jämlikt utfästelse av nye ägaren lämnas orubbad. Fastighetens ansvar föraUmänna utskylder eller för fordringar, som åtnjuta förmånsrätt enligt 17 kap.6 § första stycket handelsbalken, förändras ej genom expropriationen. Genom expropriation förvärvad särskild rätt till fastighetäge företräde framför all annan rätt till samma fastighet. Hava parterna------- överenskoraraelsen faststäUd avdoraslolen. VUl den--------------- meddela faslstäUelse. Även om ej sådant fall som avses i första stycket är förhanden och ej heller vad i andra stycket stadgas blivit iakttaget, kan domstolenfastställa en mellan parterna träffad överenskommelse omexpropriationsersätlning för upplålelse av nyttjande- eller servitutsrätt förelektrisk ledning, om upplåtelsen medför ringa men och uppenbarligen ickerubbar säkerheten för fordringsägare, som ej godkänt överenskommelsen. Överenskommelse ora----- part, fastställd av domstolen. Fastställelse må---------------------- 34 § stadgas. Där dorastolen jämlikt andra Där domstolen jämlikt andra stycketfaststäUer överenskorarae:l- eller iredje styckel fastställer över se om expropriationsersätlning för enskommelse om expropriations- jordområde eUer annat, som är ersättning för jordområde eller an- samfällt för flera än tio fastighe- nal, som är samfällt för flera än ler med skilda ägare, meddele tio fastigheter med skilda ägare, domstolen tillika på begäran av meddele domstolen tillika på he den exproprierande eller av ägare gäran av den exproprierande eller tUl någon av fastigheterna förord- av ägare till någon av fastigheler- nande enligt 35 §. na förordnande enligt 35 §. Har exproprierad fastighet eller Har Konungen jämlikt 3 kap. genom expropriation förvärvad 7 § andra stycket aUmänna ex- särskUd rätt ej kommit lill använd- propriationslagen förordnat om ning för det avsedda ändamålet el- rätt till återlösen i vissa fall av lerdess användande för ändarna- exproprierad egendom eller ge- let upphört och är nämnda ända- nom expropriation förvärvad sär- niål såvitt angår dylik fastighet el- skild rält, tillkommerlösningsrätt, lerrätt alt anse såsom övergivet, eller användes fastighet eller rätt som nysssagts i väsentlig omfattning för annat ändamål än det avsedda, må fastigheteneller den särskilda rälten lösas, därest talan om dess avträdande instämmesinom från det exproprialionen fullbordats. Lösningsrätt tillkom-me,när hel fastighet exproprierats, den, som närraast före expropriationensfullbordande var fastighetens ägare, eller hans rättsinnehavare och, om endel av en faslighet exproprierats, ägaren av den återstående delen saml, dåfråga är ora särskild räll, ägaren av den fastighet, sora därav besväras. Ifall, sora avses i 40 §, gäller vad nu sagls med avseende på liden förfullbordande av expropriation i StäUet den tid, då anmälan enligt närandalagrura skell. Har,efter det faslighet exproprierats, byggnad uppförts å fastigheten ellereljest därå nedlagts kostnad, må vad sålunda påkostats jämväl lösas, om det istämningen yrkas. närhel faslighet exproprierats, den, som närraast före expropriationens fullbordandevar fastighetens ägare, eller hans rättsinnehavare och, om en del av enfastighet exproprierats, ägaren av den återstående delen samt, då fråga är omsärskild räll, ägaren av den faslighet, som därav besväras. I fall, sora avsesi 40 §, gäller vad nu sagls med avseende för fullbordande avexpropriation i stället den tid, då anmälan enligl nämnda lagram skell. Vid lösen enligt 68 §första stycket må värdet ej sällas högre än till den expropriationsersätlning,som utgivits. I övrigt skola beträffande lösen som i 68 § sägs denna lagsbestäraraelser ora expropriation i tillärapliga delar gälla; dock ankoraraepå domstolens prövning, hura kostnad, som i 67 § avses, skall gäldas. Vid lösen, som avses i 3kap. 7 § andra stycket aUmänna expropriationslagen, raå värdet ej sättas högreän till den expropriationsersätlning, som utgivits. I övrigt skola beträffandelösen enligl 3 kap. 7 § nämnda lag denna lags bestämraelser ora expropriation itillärapliga delar gälla; dock ankorarae på doraslolens prövning, hurukostnad, sora i 67 § avses, skall gäldas. Vill någon förexpropriation låta upprätta karta över faslighet eller eljest verkställanödig förundersökning därå, äge KB på ansökning föreskriva, att erforderligttillträde till fastighelen under viss 8 1971.1 saml. Vill någon förexpropriation låta upprätta karta över faslighet eller eljest verkställa nödigförundersökning därå, äge KB på ansökning föreskriva, all erforderligttillträde till fastigheten under viss Har expropriationsrätt ej redan meddelats, raå dylik föreskriftdock ej lämnas, ora KB finner det uppgivna ändaraålet icke vara sådant, sora i1 § avses. Omundersökningens Växande träd---- Har expropriationsrätt ej redan meddelats, må dylik föreskriftdock ej lämnas, om KB finner del uppgivna ändamålet icke vara sådant, somavses i 2 kap. allmänna expropriationslagen. --------- är sagt. Dennalag träder i kraft den, .. Altäldre bestämmelser fortfarande gäller i vissa fall följer avslut-besläramelserna i allraänna expropriationslagen. Lagom ändring i byggnadslageii (1947: 385) Härigenomförordnas i fråga om byggnadslagen (1947: 385) delsatt 18, 18 a, 41, 41 a, 44, 44 a, 47, 140, 142145 och 162 §§ skall upphöra altgälla, delsatt 21, 22, 45, 48, 83, 84, 116, 137, 141 och 146 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagenskall införas fem nya paragrafer, 44, 48 a, 111 a, 142 och 143 §§, av nedanangivna lydelse. 21§ Skall raark enligt fastställd generalplan användas för annat ändamål än enskUlbebyggande och kan markens ägare till följd härav nyttja marken allenast på sätlsom slår i uppenbart missförhållande lill dess tidigare värde, vaie stadenskyldig atl lösa raarken. (Föreslagen lydelse) 21 §Skall mark enligt fastställd generalplan användas för annat ändaraål änenskilt bebyggande och kan raarkens ägare till följd härav nyttja raarkenallenast på sätl som slår i uppenbart missförhållande lill dess värde vidförut tillåtet användningssätt, vare staden skyldig alt lösa marken, planens genoraförande. (Gällandelydelse) ' 18a § Innehåller fastställd generalplan bestämmelse att mark, som ej må lösasenligt 18 § första stycket, skall kunna nyttjas för allmän trafikanläggningeller allraän ledning, skaU på stadens yrkande servitut eller nyttjanderättupplåtas i den omfattning som erfordras för ändamålet. Kan ägaren till följdav planen nyttja marken endast på sätl som står i uppenbart missförhållandetill dess tidigare värde, må han påfordra att släden förvärvar rättighet somnu sagts. Staden äger bestämma ora förvärvet skall avse servitut eUernyttjanderätt. Innehållerfastställd generalplan bestämmelse att mark, som avses för enskUt bebyggande,även skall kunna nyttjas för allmän trafikanläggning eller allmän ledning ochkan ägaren till följd av planen nyttja marken endast på sätt sora sägs i förstastycket raå han påfordra all staden genom inlösen förvärvar för ändamåleterforderlig servituts- eller nyttjanderätt. Staden äger bestämma om förvärvetskaU avse servitut eller nyttjanderätt. Får mark enligt faststäUdgeneralplan icke användas för annan glesbebyggelse än för jordbrakets,fiskels, skogsskötselns och därraed järaförligl behov, och kan markens ägare tUlföljd härav nyttja marken allenast på sätl sora står i uppenbartmissförhållande lill dess tidigare värde, vare markens ägare berättigad tillersättning av staden för den skada som han härigenom lider. Sararaa lag vare ominnehavare av sådan nyttjanderätt eller annan särskild rätt tUl raarken somupplåtits innan planen fastställdes. ErsättningenskaU Vid bedömandet - Fårmark enligt fastställd generalplan icke användas för annan glesbebyggelse än fÖrjordbrukels, fiskels, skogsskölselns och därraed jämförligt behov, och kanmarkens ägare lill följd härav nyttja marken allenast på sätl sora slår i uppenbartmissförhållande lill dess värde vid förut tillåtet användningssätt, vare markehsägare be-. rältigad tUl ersättning av staden för den skada sora han härigenoralider. Sarama lag vare om innehavare av sådan nyttjanderätt. eller annansärskild rätt till marken som upplåtits innan planen fastställdes. ------- till raarken. - motsvarande tUlämpning. St 1971.1 saml. Markför vilken stadsplan första gången fastställts är staden, om annat ejavtalats, pliktig att lösa om markägaren begär det. Talan om skyldighet altlösa skall avse all mark som tillhör samme ägare om ej kommunen medger alt en-,dast viss del löses. Sådan talan skall väckas inom sex rhåriader, räknat frånden dag planen fastställdes, dock att om kommunen (Gällande lydelse) (Föreslagen lydelse) inom sagda tid väckt talan enligt 2 kap. 2 § förstastycket 3 allmänna expropriationslagen mot någon ägare av mark inom planområdettiden för övriga markägare skall utgöra , räknat från nyssnämndadag. Bestämmelserna i första stycket avser icke mark som pågrund av sin naturbeskaffenhet uppenbarligen ej kan ifrågakomma för bebyggandeoch ej heller bebyggt område vars ägare med hänsyn till bebyggelsens värdeeller beskaffenhet i övrigt uppenbarligen icke har intresse av planens utformning.Har med stöd av 70 § förordnats alt viss markägare skall avslå mark inomplanområdet utan ersättning är staden ej pliktig att lösa honom tillhörigmark. Äganderättsförhållandena skall bedömas med hänsyn till vadsom gällde när planen fastställdes. Är, i annat fall än i 44 eller 44 a § sägs, mark som ingåri byggnadskvarter icke bebyggd i huvudsaklig överensstämmelse med stadsplanenoch kan stadsplanens genomförande ej förväntas äga rum inom skälig tid utanstadens ingripande, må Konungen medgiva staden alt lösa marken i den mån såerfordras. Kan syftet vinnas genom att staden allenast löser å marken uppfördbyggnad för nedrivning, må Konungen lämna tillstånd därtill. Är marken i stadensägo, må i samma ordning medgivas staden att lösa särskild rätt som besvärarmarken och hindrar eller försvårar stadsplanens genomförande. Prövas ansökan om inlösen enligt första stycket ickekunna beviljas på den grund att stadsplanens genomförande kan förväntas ägarum inom skälig tid utan stadens ingripande, må Konungen lik- välpå stadens begäran föreskriva viss skälig lid inom vilken bebyggelsen skallhava bragts i överensstämmelse med stadsplanen, vid äventyr att efter utgångenav sagda lid nämnda hinder mot inlösen ej vidare skall anses föreligga.Meddelas sådan föreskrift, skall avskrift av beslutet tillställas inskrivningsdomaren,som har att så snart ske kan å inskrivningsdag göra anteckning därom i fastighets-eller inteckningsboken.