prop · FU03115 · 1971-12-31 00:00:00 — Byggnads- och maskininvesteringar, totaltoch uppdelat på sektorer 19621971 Index: 1960= 100. '.Maskiner Totalt, in - Totalt, exkl. handelsflottan --''' 180 - Övrigaprivata, exkl. handelsflottan 1962-63 -64 -65 -66 -67 -68 -69 -70 -71 1962-63 -64 -65 -66 -67 -68 -69 -70 -71 Anm. 1 varje deldiagram är resp. total inlagd som en tunt streckad kurva. Källor: och . '-"' J_ \_ L beräknats atl handelns byggande kommer all minska med 5o/o 1971, vilket får ses mol bakgrund av den gällande invesleringsavglften. Iberäkningarna har dock hänsyn lagils till del meddelade beslutet attmedge befrielse från investeringsavgiflen för etl stort antal handelspro-jekl.På den kommunala sidan saml framför allt för industrin förutses emellertid ettstegrat byggande jämfört med . Härvid har förutsatts atl en successivlättnad kommer all inträda på kredilmarknaden för industrin saml i viss mån förkommunerna. För kommunernas del baserar sig emellerlid kalkylerna på ell mindreaktuellt material än vanligt, då konflikten inom den kommunala förvaltningen ifebruari och ej medgav möjligheter att i lid insamla sedvanliginformation lill denna beräkningsomgång. Osäkerheten i kommunberäkningarna ärdärför större än vanligt. Uppgången för maskininvesleringarna har beräknats lill 8,5o/o, vilket är en avsevärt högre ökningstakt än mellan närmast föregående år.Skillnaden i lillväxl reduceras emellertid nästan helt omde starkt fluktuerande investeringarna i handelsflottan exkluderas från detotala maskininvesteringarna. Ökningstakten kan då beräknas till 5 respektive5,5 o/o . Av de totala maskininvesleringarna väntas deprivata öka med 9 o/o. Den egentliga industrins planer har tolkals så all enforlsall icke obetydlig ökning är atl vänla 1971 delvis beroende på etlanlagande om en efter hand förbättrad leveranskapacitel inominvesteringsvaruindustrin. Sannolikt verkar även del införda invesleringsavdragetstimulerande på industrins maskininvesteringar. Bland de offentligamaskininvesteringarna väntas en fortsatt hög investeringstakt för de statliga;en icke oväsentlig del av ökningen synes härröra från de statligaindustriakliebolagen. De statiiga affärsverkens investeringar väntas däremotöka endast obetydligt efter den kraftigt höjda investeringsnivån 1970. 1 Revideradnationalbudget för 121 Vidpresentationen av den offentliga sektom i detla kapitel tillämpas i alltväsentligt samma definitioner och avgränsningar som i det institutionelltuppdelade nalionalräkenskapssyslemet. Sektorn är uppdelad i tre delseklorernämligen staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn. Affärsverksamhetsom drivs av staten förs i huvudsak till företagssektorn. Statenskapilallillskoll lill affärsverken betraktas som en kapital-transferering avicke finansiell natur. Verksamheten som bedrivs i fastighetsfondema och vissaandra kapitalfonder uppfattas ej här som affärsmässig. Dessa fonder harupplösts och deras transaktioner med andra sektorer än staten hänförs lill denstatliga myndighelssektorn. När del gäller kommunerna,betraktas deras affärsdrivande verksamhet som en del av den kommunala myndighelssektorn.Detla medför att kapitallUlskollet från de kommunala myndigheterna tillaffärsverksamheten kommer all registreras som seklorinlern realinvestering. Socialförsäkringssektornhar ställning av mellanled mellan å ena sidan staten och kommunerna och åandra sidan hushållsseklorn och företagssektorn. Inbetalningar av avgifter frånhushåll och arbetsgivare avseende socialförsäkring leds, eventuellt via staten,fram till socialförsäkringssektorn. Alla utbetalningar avsocialförsäkringsförmåner betraktas som utgående frånsocialförsäkringssektorn. Utbetalningar för della ändamål som belastar statenseller kommunernas budgeter anses som transfereringar lillsocialförsäkringssektorn. Den offentliga sektorn lardirekt i anspråk en betydande del av bruttonationalproduktens resurser i formav varor och tjänster. I det följande skall göras en uppskattning av denoffentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster t. o. m. En del avde offentliga sektorernas utgifter beslår av transfereringar lill andrasektorer. Dessa utgifter medför inte utan vidare atl reala resurser las ianspråk. Transfereringar från staten och socialförsäkringssektorn lillkommuner och hushåll ger dock i betydande utsträckning upphov lill efterfråganpå varor och tjänster. Den offentliga sektorn ställer inle bara direkta krav påreala resurser. I det följande redovisas även vissa uppskattningar av denpåverkan på kredilmarknaden som kan ulgå från den offentliga sektorn.Innebörden av denna påverkan utvecklas sektorvis i kapitlet om kreditmarknaden. Föratl ge en samlad bild av den offentliga sektorns reala och finansiella anspråksummeras de tre delsektorema liU en konsoliderad 5 1971.1 saml. Nr 115, Bilaga 1. Avslutningsvis görs så vissa beräkningar över den offentliga sektornsinverkan på den samlade efterfrågan, varvid sektorn utvidgas till att innefattaäven de av statsmaktema i stor utsträckning kontrollerade investeringsfondernaoch bostadsbyggandet. Statsinkomsterna,beslående i huvudsak av direkta och indirekta skatter samt inkomst från rörelseoch kapital, beräknas ha ökat med inemot 10 o/o 1969 och med 12,5 o/o 1970. För1971 väntas tillväxten bli avsevärt snabbare än 1970, eller ca 17,5 o/o. Jämförtmed den preliminära nationalbudgeten har ökningslalen sänkts ochhöjts . Delta förklaras i huvudsak av en då felaktig fördelning /71 för intäkter av mervärdeskallen. Vidare har nyainkomstberäkningar avseende såväl 1970/71 som 1971/72 legal till grund för denu presenterade uppgifterna. Dedirekta skatterna utgörs tUl största delen av tiU staten inflytande skatter påinkomst och förmögenhet minskade med återbetalningar av överskjutande skall ochkommunalskatlemedel. Dessutom bortdras avgifter som visserligen uppbärs avstaten, men som är avsedda för socialförsäkringssektorn. De viktigaste av dessaär arbetsgivares och enskildas avgifter till sjukförsäkringen samt enskildasfolkpensionsavgifler. Ökningen i de direkta skatterna beräknas till knappt 13o/o 1969, medan ökningstakten beräknas ha blivit i det närmastedubbelt så snabb, eller 24,5 o/o. Denna kraftiga tillväxt i de direktaskatterna är inle orsakad av några skallesalsförändringar. Del är endast kommunalskal-lesalsensom höjts och detta påverkar de direkta statliga skatterna endast i begränsadutsträckning och därtill . Den markanta skillnaden itillväxttakten följer av att inkomsterna påinkomslskaltetileln beräknas ha ökat betydligt snabbare 1970 än 1969, framförallt till följd av en snabbare lönesummeutveckling, medan utgifterna påinkomstskatteliteln beräknas ha till-vuxit i ungefär samma takt, och i lägretakt än inkomsterna, båda dessa år. väntas de direkta skatterna ökamed endasl 1,5 o/o. Orsaken härlUl är främst skattereformen som trädde i kraft1 . Den beräknas orsaka ell bortfall av direkta skaller för statensdel på . Även lönesummeulvecklingen förutses blisvagare 1971 än 1970. Dessa faktorer leder till all inkomsterna påinkomstskatteliteln tillväxer i en lägre takt 1971 än 1970, somutgifterna på denna titel lorde öka ett par mer 1971 än1970, bl. a. beroende på en kraftigare ökning av kommunaiskalle-medlen. Deindirekta skatterna, som i huvudsak beslår av mervärdeskallen, punktskatter påvissa varor och tjänster saml den allmänna arbetsgivar- Bil.1 Reviderad nationalbudget för 123 avgiften,beräknas ha ökat med ca 6 o/o 1969 och 6,5 o/o 1970. beräknasökningstakten bli avsevärt mycket snabbare, huvudsakligen lill följd av höjdaskalle- och avgiftssatser. förekom uppjusteringarav mervärdeskatten för vissa varor. höjdes också vissa punktskatter.Skattereformen, som trädde i kraft , ger staten elt bortfall vadgäller direkta skatter som skall kompenseras genom ökade uttag av andraskatter, främst mervärdeskatten. I syfte att förhindra en köprush mot slutetav , höjdes mervärdeskatten på vissa varaktiga konsumtionsvaror redan den9 från 10 o/o lUl 14 o/o eller från 11,11 o/o tiU 16,28 o/o,räknat på priset exklusive skalt. höjdes även skatterna på öl ochtobak. Ytterligare skallehöjningar trädde i kraft . Delshöjdes mervärdeskatlesalsen från 14 o/o lUl 15 o/o på de varor som berördes avhöjningen i febmari detla år, dels utsträcktes den höjda skatten att omfattaäven vissa hushållskapitalvaror samt sprit och vin. Dessutom höjdes despeciella skatterna på sprit, vin saml motorbränslen. höjdesmervärdeskatten från 10 o/o liU 15 o/o på de varor, som låg utanför höjningarnaunder 1970. (Skattesatsen på 15 o/o motsvarar 17,65 o/o på priset exkl. )höjdes dels den allmänna arbetsgivaravgiften från 1 o/o till2 o/o, dels energiskatten på i första hand den privata förbrukningen avelkraft. Inkomsterna från indirekt beskattning beräknas, med de angivnaskaltehöjningarna, öka med så myckel som 30 o/o 1971. Övrigastatsinkomster, som beslår av inkomster från rörelse och kapital, inkomsterfrån vissa nominellt prissatta tjänster samt vissa kalkylmässiga poster,beräknas ha ökat med ca 18 o/o 1969. däremot lorde dessa inkomster haminskat något. Omslaget från en kraftig ökning tUl en nedgång beror mer på enojämn fördelning mellan hälfterna av respektive budgetår än på en stadigvarandeförsämring. Tillväxten för övriga statsinkomster väntas sålunda åter bli snabb1971 och ökningstakten torde bli så stor som 24 o/o. Detotala statsutgifterna, förutom finansiella transaktioner, beräknas ha ökat med7,5 o/o 1969 och något snabbare 1970, eller med 9,5 o/o. TUlväxten 1971 väntasbli lika snabb som 1970. ärden tyngst vägande av stalsulgiflerna. 1969 beräknas de totalatransfereringarna ha ökat med 8 o/o, medan tillväxten 1970 beräknas till 10,5o/o. förutses en ökningstakt om 12,5 o/o. Överföringarna tillhushållen väntas öka mycket snabbi 1971, främst lill följd av höjningen avallmänna barnbidraget. Poslen ofördelade transfereringar som inkluderarstatsräntor och bidrag till internationell verksamhet samt statistiskaavstämningsposter har inte fördelats på sektorer. Det kan nämnas all bidragenlill inlernalionell verksamhet väntas tillväxa i särskUt snabb takt under 1971.Allmänt gäUer för TabeU Vni: 1. Statens inkomster oeh utgifter 19691971 FinansielU sparande (12) Utlåning och andra finansieUa 1 Därav finansierat inom fondema Nettoförändringar tioner vid sidan av (utgiftsökning: ) De angivna beloppen för skatterna är något lägreän de belopp som återfinns i nationalräkenskaperna beroende på alt olikaregistreringstidpunkter används. Nationalräkenskaperna redovisar de skattersom erläggs, medan här angivna avser belopp som strömmar in till staten i resp.period. Stigande beskattningsunderlag och viss fördröjning i uppbördssystemetger upphov till differensen mellan de två beloppen. Vid omvandlingen av budgetsiffrorna för budgetåret1971/72 till kalenderårssiffror måste delvis ganska approximativametoder användas, varför en viss osäkerhet vidlåder uppskattningen av framföraUt de enskilda utgiftsposternas storlek. Tabellens uppgifter i posterna 15 baseras påriksrevisionsverkets och data, vUka tiU övervägande del ärkassamässiga. Vissa undanlag härvidlag föreligger dock, varför exaktöverensstämmelse inte näs med statistik rörande budgetutfallen,redovisad i post 7. Sådan överensstämmelse nås först sedan totalsaldona i post5 justerats för nettoförändringama i transaktionerna vid sidan avriksstalenhär i form av residualberäkning. transfereringsposlerna alt vissa omgrupperingar avutgifter skett i syfte all nå bättre överensstämmelse mednalionalräkenskapssystemel. Jämförelser med tidigare, i nationalbudgeter,lämnade uppgifter försvåras därmed. De statliga konsumtionsutgifterna, som tiU mer än hälftenbestår av personalkostnader, beräknas ha ökat i värde med ca 8 o/o 1969 ochobetydligt snabbare 1970. Volymökningen däremot beräknas ha blivit nästan tvåprocentenheter lägre 1970 än 1969, eller ca 2,5 o/o mol ca 4,5 o/o.Konsumtionens volymökning 1971 väntas bli 2 o/o och tUlväxten 1 Revideradnationalbudget för 125 ilöpande priser beräknas lUl 5 o/o. I värdeökningen på 5 o/o 1971 ligger eltantagande om oförändrade löner för statsanställda. Investeringsverksamheteninom statliga myndigheter beräknas ha ökat svagt 1969 (1 o/o), medantillväxttakten 1970 beräknas ha blivit betydligt kraftigare (ca 6,5 o/o) allträknat i löpande priser. Dessa ökningslal motsvarar i volym en minskning på ca4 o/o respektive en minskning på 1,5 o/o. Investeringsutgiftema torde blinågot större än 1970. Volymökningen väntas bli drygt 1 o/o och tillväxten ivärde något mer än 7 o/o. Sammantaget beräknasstatens utgifter för konsumtions- och invesle-ringsändamål ha ökat med 7,5 o/o1969 och med en procentenhet mer 1970. Volymmässigt motsvaras det av entillväxt på 3 o/o 1969 och 2 o/o 1970. väntas värdeökningen bli ca 5,5o/o och tillväxten i volym 2 o/o. Resultatet av deförändringar i statens inkomster och utgifter som redovisats ovan ger vidhanden alt statens finansiella sparande kontinuerligt förbättrats under desenaste åren. Del finansiella sparandel förstärktes med drygt 600 mUj. kr.under 1969 och med ungefär 950 milj. kr. Som tidigare redovisatsväntas statsinkomsterna växa mycket snabbt . Ulgiflerna förutses ökai samma takt som 1970 och i avsevärt långsammare takt än inkomsterna. Underdessa omständigheter tillväxer statens finansiella sparande högst avsevärt,eller från 700 milj. kr. 1970 lUl 3 800 mUj. Förstärkningen uppgårsåledes lill mer än . Del bör dock påpekas alt denna förbättringerhålls under anlagande om oförändrade statstjänarlöner. Omfattningen av utlåningoch andra finansiella transaktioner ökade kraftigt såväl 1968 som 1969. Definansiella transaktionerna uppgick lill . 1968 och ökade medöver . lill 3,4 mUjarder kr. beräknas ökningen hablivit avsevärt mindre än , innebärande alt de finansiellatransaktionerna lorde ha uppgått lill 3,7 mUjarder kr. Den kraftigaökningen berodde främst på att lånefonden för bostadsbyggandemarkant ökade sin utlåning. förutses de finansiella transaktionernabli av mycket stor omfattning, eller ca . Det bör i dettasammanhang påpekas all omvandlingen från budgetår till kalenderår är gjordunder ganska stor osäkerhet, varför utfallet kan visa sig medförajusteringar och förskjutningen mellan åren av ulgiflerna. Detta gäller framförallt utlåning och andra finansiella transaktioner. Totalbudgetens saldo, dvs.skillnaden mellan statens samtliga inkomster och utgifter, försämrades under1969 med i runt tal . Utgifterna beräknas ha överstigitinkomsterna med . beräknas underskottet itotalbudgeten ha minskal med 650 milj. kr. till ca 2,9 mUjarder kr. Under 1971förutses en fortsatt och avsevärt kraftigare förstärkning av tolalbudgelenssaldo. För1971 väntas således underskottet i tolalbudgelen krympa lill 1,4 mUjarder kr.Även här påverkas förbättringen av antagandet om oförändrade statstjänarlöner. Kommunernasinkomster beslår till ungefär hälften av skatteintäkter. Statsbidrag ochövriga inkomster svarar för ca en fjärdedel vardera. I övriga inkomster ingårbl. a. inkomster från försäljning av avgiftssatta tjänster och inkomster frånrörelse och kapital. Skatteinkomsterna, som ökade med inemot 9,5 o/o 1969beräknas ha stigit något mindre 1970, eUer med 8,5 o/o. harutdebiteringen höjts kraftigt. Den genomsnittliga utdebiteringen ökade med ca75 öre 1970 och med dubbelt så mycket 1971. Effekten av den ökadeutdebiteringen väntas leda lill all skalleinkomslema ökar med ca 16o/o, vilket är betydligt snabbare än för de två föregående åren. Statsbidragenå andra sidan väntas öka avsevärt långsammare 1971 än 1969 och 1970. En tUlväxtpå endasl 5 o/o är att vänla mot 10 o/o 1969 och 12 o/o 1970. Även ökningen avövriga inkomster väntas bli mindre 1971 än de båda föregående åren, även omtUlväxttakten torde bli inemot 15 o/o. För de totala inkomsterna innebär ovannämnda utveckling en ökning med knappt 13 o/o 1971, att jämföra med ca 11,5 o/o1970. Påutgiftssidan är det den kommunala konsumtionen som väger tyngst. Konsumtionen beslårlill ca sju tiondelar av personalutgifter, dvs. löner och arbetsgivaravgifter.1970 beräknas konsumtionsutgifterna ha ökat med ca 13,5 o/o i värde, medanökningen i volym har beräknats till 8 o/o. Bräkningarna lyder på envärdeökning av konsumtionen av samma storleksordning som 1970. I volym väntasdäremot tUlväxten stanna vid ca 5,5 o/o. Investeringsverksamhetenhos kommunala myndigheter och affärsverk beräknas ha ökat endaslobetydligt i volym, men med inemot 8,5 o/o i värde. Den svaga volymökningenlorde i huvudsak kunna förklaras av den restriktiva kreditpoliliken.Investeringsplanerna nedreviderades från en väntad 6-procenlig ökning,redovisad i den reviderade nationalbudgeten , lill en i novemberenkäten1970 beräknad tillväxttakt på.endast 0,5 o/o. väntas en volymuppgångpå drygt 2,5 o/o, medan den värdemässiga slegringstaklen uppskattas tiU ca 10,5o/o. Ensummering av kommunernas konsumtions- och investeringsulgifter visar atl dessahar ökat med ungefär 12 o/o i löpande priser 1970. En något snabbaretillväxttakt är alt vänla . Volymökningen för dessa utgifter beräknasdäremot avla från ca 5,5 o/o 1970 lill drygt Bil.1 Reviderad nationalbudget för Tabell VHI: 2. Kommunernas inkomster och utgifter19701971 (Exkl.bostäder, kommunala bolag och stiftelser) / Löpande priser: 2.1 Transfereringar 2.1.1 Till hushåU Netto av mark-och fastighetsköp Anm. Procenttalen är avrundade lill hela resp. halvaprocent. Källor: , ochfinansdepartementet. 4,5 o/o 1971, I ökningstakten ligger enkonsiimtionstiUväxt på 5,5 o/o och en invesleringsökning på 2,5 o/o. Dennautveckling visar på en viss uppbromsning i kommunernas expansionstaktkoncentrerad till konsumlionsutgifterna. Bedömningen av utvecklingen för såväl kommunernaskonsumtion som deras investeringar brukar i den reviderade nationalbudgeten baseraspå de uppgifter som kommunerna avlämnar i den s. k. marsenkäten. Till följd avarbetsmarknadskonflikten inom den kommunala förvaltningen har det denna gånginle varit möjligt alt i lid få in och bearbeta delta material. I stället nu fullständiga bearbetningen av novemberenkäten fåll tjäna sornunderlag för bedömningarna. De redovisade siffrorna för kommunernas realaefterfrågan både bör därför omgärdas med större osäkerhetsmarginalerän vanligt. Kommunernas transfereringsutgifter beräknas ha uppgåttlill . Av dess utgifter var transfereringama tillhushållen den största poslen och den beräknas ha varit ca 2,4 miljarder kr.1970. Transfereringsutgiflerna till hushållen tillväxer i snabb takt. För 1970beräknas ökningen ha legal på 17 o/o, medan tillväxttakten 1971 väntas blimindre, eUer ca 12,5 o/o. Även de ofördelade transfereringarna, dvs.överföringar som inle har fördelals på sektorer, huvudsakligen beslående avränteutgifter har ökat kraftigt på grund av den stora kommunalskulden. För1971 väntas ökningen i dessa utgifler bli ungefär 12,5 o/o eller obetydligt merän 1970. De totala transfereringsutgiflerna väntas under dessa förhåUandenöka med 11,5 o/o mol 12,5 o/o 1970. Definansiella konsekvenserna av de redovisade aktiviteterna innebär altkommunernas finansiella sparande, uttryckt som skillnaden mellan inkomster ochutgifter, inklusive nelloutgifter för mark- och fastighetsköp, skulle haförstärkts något . Om man undanlai mark- ochfastighelsaffärerna skulle i stället en mindre försvagning ägt rum. Dennautveckling av det finansiella sparandel rimmar illa med de uppgifter somkommunerna i en kredilmarknadsenkät lämnade om sin upplåning,utlåning och likviditetsförändring under Med utgångspunkt från dessa uppgifter skullekommunernas finansieUa sparande 1970 ha försvagats högst avsevärt.Svarsborlfallet i enkäten var dock stort och de lämnade siffrorna får ses sommycket prelimmära. Allmänt kan sägas att del förefaUer troligt alt del finansiellasparandel faktiskt försämrades ganska mycket , särskUl mol bakgrundav de talrika uttalandena från kommunhåll om försämrad likviditet och storaupplåningsbehov. Den annorlunda utvecklingen för det finansiella sparandet somframkommer av saldot för inkomster och utgifter kan förklaras på olika sätt.Vid en översiktiig granskning av kommunernas efterfrågan på varor och tjänsterförefaller konsumtionen ligga alllför lågt. Likaså måste uppgifterna om mark-och faslig-hetslransaktionerna betraktas som högst osäkra. Del är enförhoppning all marsenkäten kan ge klarare besked på dessa punkter. En meratillförlitlig kreditmarknadsslalislik framkommer också så småningom.Tills vidare förefaller del inte meningsfullt all ange någon storlek påkommunernas finansieUa sparande, varken eller Det bör dock tUläggas att den antagna utvecklingenför inkomster och utgifler pekar mol en ytterligare, om än mindre, försvagningav det finansiella sparandet . Detta borde leda lUl ett i förhållandetill 1970 ökat upplåningsbehov med tanke på de nu förmodligen mera begränsademöjligheterna tUl likviditetsneddragning. Tillsocialförsäkringssektorn har förts vissa verksamheter sora kan anses utgöra ledi den samhälleliga trygghels- och socialpolitiken. Sektorn omfattar allmänsjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring, frivillig sjukpeningförsäkring, folkpensionering,tilläggspensionering och frivillig pensionsförsäkring. Sektorns gränsersammanfaller inte genomgående medde berörda institutionernas utan sektorn är till sin natur en statistiskkonstruktion. Närman studerar de samhällsekonomiska effekter som utgår från denna sektor har mani regel inget primärt intresse för sektorns efterfrågan på varor och tjänsterdå denna är helt obetydlig. Det är i stället de finansiella flödena mellandenna sektor och övriga sektorer i samhällsekonomin som uppmärksammas. Denbedömning som kan göras av utvecklingen för socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter skiljer sig inle i så storutsträckning från vad som redovisades i den preliminära nationalbudgeten för1971. Framställningen blir därför summarisk och kortfattad. Socialförsäkringssektornsinkomster ökade med 13 o/o 1970. väntas ökningen bli något mindre,eller ca 11 o/o. Inkomsterna består dels av avgifter från de försäkrade ellerderas arbetsgivare, dels av bidrag från stat och kommun, dels slutligen avränteinkomster. Avgifterna, som svarar för ca 60 o/o av sektorns totalainkomster väntas öka med 10 o/o 1971, vUket är något snabbare än 1970, dåökningen uppgick lill ungefär 8,5 o/o. Bidragen från stat och kommun beräknasha ökat med hela 18,5 o/o 1970, medan tillväxttakten väntas stanna vid9,5 o/o. Ränteinkomsternas ökningslakt är myckel snabb, till följd av denkraftiga fonduppbyggnad som sker inom sektorn. 1971 väntas ränteinkomsterna ökamed 19,5 o/o mot ca 26 o/o 1970. Socialförsäkringsseklomsutgifler beslår nästan helt av utbetalningar tiU hushåUsseklorn. Drygt 12miljarder kr. utbetalades , mot ca 14 mUjarder kr. 1970 och väntasutbetalningarna stiga lill . Ökningstakten 1971 skulle dåbli lika stor som för TabellVUI: 3. Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19701971 Bidrag från stat och kommun 12 990 6 410 30 1970 -40 -28,0 FinansieUt sparande (12) Anm.Procenttalen är avrundade till hela resp. halva procent. Källor: Statistiskacentralbyrån, och . 1970,eller 14 o/o. Av transfereringarna till hushållen utgörs drygt hälften avfolkpensionsförmåner, medan sjukförsäkringsförmånerna svarar för knappt tretiondelar. Transaktionernaöver en konstruerad socialförsäkringssektor visar atl sekloms finansiellasparande dess netloullåningsmöjligheler ständigt har ökat.TUlskottet beräknas ha uppgått till drygt 600 milj. kr. 1969 och mer än 700milj. Förstärkningen väntas bli något över 400 milj. kr.Sparandel har så gott som uteslutande skett inom AP-fonderna. Hur detlasparande har utbjudits på kredilmarknaden och fördelals på olika lånlagargmpperframgår av kapitel IX. 5.Den konsoliderade offentliga sektorn Denoffentliga sektorn har i de tre föregående avsnitten presenterats uppdelad påtre delseklorer, varav en, socialförsäkringssektorn, är en i hög gradkonstmerad sektor.