mot · FU02545 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och Stridsman om proportionella val inom kommunala organ. Principen för den kommunala självstyrelsen i vårt land är en samverkan mellan de i kommunfullmäktige och landsting representerade partierna innebärande en form av samlingsregerande. Förslag om övergång till parlamentarism har ibland framförts i debatter, men ej vunnit någon större anslutning. Eftersom grunden är att de olika partierna skall ha proportionell representation framstår det som mycket väsentligt att få en sådan fördelning i samtliga av kommuner och landsting utsedda organ. I många kommuner och landsting tillämpas en proportionell fördelning mellan partierna även vid de val där denna fördelning ej föreskrives i lagstiftningen. Denna vilja att ge minoritetspartierna en allsidigare representation än lagstiftningen kräver är mycket betydelsefull för den kommunala demokratin. Möjligheten för olika partier att få representation ökar säkerligen intresset för kommunala och politiska frågor bland väljarna. Sedan det kommunala partistödet infördes har partierna fått större möjligheter och även skyldigheter att ge en allsidig information. För att partierna skall kunna fullgöra dessa uppgifter måste de ha en allsidig representation i kommunala och andra organ. Tyvärr tillämpas inte den frivilliga proportionella fördelningen av uppdrag i alla kommuner och landsting, varför en ändring av lagstiftningen är angelägen. De heltidsengagerade förtroendemännen fullgör mycket viktiga uppgifter inom kommuner och landsting. För att den kommunala demokratin skall fungera på avsett sätt och de olika partierna få inflytande och insyn, är det väsentligt att de heltidsengagerade förtroendemännen tillsätts proportionellt. Av samma anledning vore det önskvärt att kunna finna någon form för proportionell fördelning av övriga ordförandeoch vice ordförandeposter. Även val av arbetsutskott inom nämnder och styrelser borde ske proportionellt. Kommunfullmäktiges val av valnämnd och dess utseende av valdeputerade sker ej proportionellt enligt lagstiftningen. Med hänsyn till valdeputerades uppgifter borde det vara självklart att det bland de utsedda för varje valdistrikt borde ingå representanter för mer än ett politiskt parti. Nämndemännens uppgifter är ju ej på något sätt partipolitiska till sin karaktär, men trots detta borde valen ske proportionellt för att i högre grad garantera att olika grupper och olika orter inom kommunen blir representerade bland de utsedda. På grund av att nämndemännens mandatperioder ej är enhetliga, har tidigare avslagit motioner med yrkande om proportionellt val av nämndemän. Men sådant val borde kunna föreskrivas om t.ex. hälften av nämndemännen utsågs vid vartdera valtillfället. I lokal taxeringsnämnd skall enligt taxeringsförordningen tillses att om möjligt det ingår personer tillhörande olika inom distriktet förekommande grupper av skattskyldiga. Denna strävan till allsidig representation i de lokala taxeringsnämnderna skulle inte alls hindras av bestämmelse om rätt till proportionellt val, utan snarare skulle en sådan bestämmelse även i dessa nämnder medföra större garantier för att olika grupper blir representerade. Om i speciella nämnder föreskrift finns att viss yrkesgrupp skall vara representerad skulle eventuellt detta mandat kunna besättas separat och de övriga enligt proportionell fördelning. Motsvarande synpunkter som ovan anförts kan även framhållas när det gäller de val landstingen förrättar och där rätt att begära proportionellt val ej föreligger. En annan faktor, som avgjort talar för införande av rätt till proportionellt val vid samtliga val som förrättas av kommunfullmäktige och landsting, är den större kontinuitet som därmed garanteras även när de politiska majoritetsförhållandena ändras. I direktiven för utredningen om den kommunala demokratin nämns frågan om de heltidsengagerade förtroendemännens kommunalrättsliga ställning och frågan om proportionella val samt spörsmålet om minoritetsrepresentation i kommunernas styrelse. De krav som vi framfört i denna motion om avsevärd utvidgning av rätten till proportionellt val bör få en allsidig belysning för vilket torde fordras tilläggsdirektiv för utredningen. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att utredningen om den kommunala demokratin får i uppdrag att utreda frågan om utvidgning av rätten att begära proportionella val att gälla samtliga val som företas av landsting och kommunfullmäktige samt val som företas av styrelser och nämnder, utsedda av landsting och kommunfullmäktige.