mot · FU02213 · 1971-01-20 00:00:00 — av i öskevik m. fl. om översyn av jordbrukets skördeskadeskydd. Skördeskadeskyddet bör i princip verka som en arbetslöshetsförsäkring som garanterar inkomsttrygghet. Jordbrukaren skall tillföras ersättning, då det sammanlagda skördevärdet på brukningsenheten till viss del understiger det normala. Vissa åtgärder har vidtagits för förbättring och effektivisering av skördeskadeskyddet. Systemet är dock alltjämt förknippat med brister, som medför att skyddet inte fungerar på tillfredsställande sätt. I många fall förlorar skördeskadedrabbade jordbrukare den inkomsttrygghet som försäkringssystemet borde ge dem. Frågan om förbättring av skördeskadeskyddet har diskuterats av vid upprepade tillfällen. har till kontinuerlig uppgift att verka för effektivisering. Vissa problemställningar och synpunkter synes oss dock böra särskilt uppmärksammas vid riksdagsbehandlingen av tillhörande problem. I nuvarande skördeskadeskydd ingår en självrisk, som i genomsnitt för samtliga brukningsenheter utgör av normskördevärdet. Det måste konstateras att detta är en hög självrisk. Därtill kommer att den i praktiken varierar från gård till gård beroende på grödfördelningen. Vid viss specialiserad odling kan den vara . I sådana fall förlorar alltså jordbrukarna vid skördeskada, som motsvarar självrisken, en väsentlig del av arbetsinkomsten. I åtskilliga fall, bl. a. vid kreaturslösa jordbruk, kan självrisken svara mot hela den normala arbetsinkomsten. Inom ett ersättningsområde kan det vara stora variationer i skördeutbytet mellan olika gårdar. Därav kan följa att många jordbrukare inom delar av området kan ha väsentligt större skördeskador än den aktuella självrisken utan att kunna få skadeersättning. De brister som finns i skördeskadesystemet motiverar sänkning av självrisken. Men det betyder ökat medelsbehov. Hur mycket självrisken skall kunna sänkas måste avgöras vid särskild översyn av skördeskadeskyddet. Vår bedömning är att i varje fall en sänkning till av normskördevärdet bör vara möjlig. Inom stora ersättnings- eller skördeuppskattningsområden förekommer ofta mycket betydande skillnader i skördeutbyte, särskilt i områden med stora variationer i jordarter. För att säkrare underlag skall uppnås för bedömningen av skördeskadoma, bör indelningen ändras till flera och mindre ersättningsområden. Antalet ersättningsområden borde kunna utökas till det dubbla i förhållande till nuvarande. Antalet provytegårdar bör utökas i motsvarande grad. Med mindre skördeuppskattningsområden, som är geografiskt och odlingsmässigt enhetligare, bör man kunna uppnå större rättvisa i skördeskadeskyddet. Denna fråga här diskuterats tidigare vid åtskilliga tillfällen och i viss mån även prövats genom skördestatistiska nämnden. Erfarenheterna från skördeskador talar för angelägenheten av att strävandena i denna riktning påskyndas. Väsentligt är också att betydelsefulla grödor, som lämnats utanför, inordnas i skördeskadeskyddet. Det är exempelvis viktigt att yrkesfruktodlingen möjligt infogas i systemet. Vi vill också särskilt peka på den långa tidsutdräkt som uppstår mellan skördeskadans uppkomst och tidpunkten för utbetalning av skördeskadeersättning. Utbetalning har i regel kunnat ske först året efter skördeåret. Det skapar i många fall betydande problem för de skadedrabbade jordbrukarna. Det är enligt vår mening synnerligen angeläget att åtgärder vidtas i syfte att åstadkomma sådana ändringar i skördeskadeskyddet, att utbetalning av ersättning kan ske som skördeskadan uppstått. Det kan härvid bli nödvändigt att undanta vissa senmognande grödor vid en första utbetalning. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte begära skyndsam översyn av jordbrukets skördeskadeskydd genom skördestatistiska nämnden eller på annat sätt, främst avseende 1) sänkt självrisk; 2) indelning i mindre skördeuppskattningsområden, som är geografiskt och odlingsmässigt enhetligare, så att en rättvisare skördeskadeersättning kan uppnås; 3) infogande i skördeskadesystemet av grödor, som lämnats utanför, t. ex. yrkesfruktodlingen; samt 4) möjligheter till tidigare utbetalning av skördeskadeersättning () i Öskevik