ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02367 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till : Inköp av arkivalier och böcker samlingar av äldre arkivhandlingar utgör en av våra värdefullaste tillgångar för forskningsverksamhet av många slag. Dessa arkivhandlingar utnyttjas också intensivt. Enligt tryckfrihetsförordningen äger envar att ta del av exempelvis gamla kyrkoböcker, domböcker, kyrkostämmoprotokoll etc., och denna rätt begagnas inte bara av yrkesmässiga forskare utan allt fler människor har tillvaratagit möjligheten att som hobby bedriva släktforskning, hembygdsforskning o. d. Denna grupp utgör numera huvuddelen av dem som utnyttjar landsarkivens tjänster. Följden av detta omfattande intresse för vissa arkivhandlingar har blivit en svår förslitning, med risk för förstörelse eller i varje fall oersättliga textförluster. Man har därför på vissa arkiv prövat att i stället för de ovärderliga originalhandlingarna utlämna reproduktioner till forskarna. Försöken visar goda resultat. De ekonomiska möjligheterna att framställa sådana reproduktioner är emellertid högst begränsade. För att påskynda detta reproduktionsarbete har i sin anslagsframställning för kommande budgetår begärt en höjning av anslaget : Inköp av arkivalier och böcker m. m. med . Man har också hemställt om en höjning med . för andra ändamål. Departementschefen har föreslagit en höjning med . Därigenom ställs landsarkiven inför valet att endera i strid med grundlagen vägra utlåning av vissa arkivhandlingar eller också acceptera en fortsatt förslitning med dess irreparabla konsekvenser. Med hänsyn härtill bör statsmakterna ställa de begärda medlen till förfogande för denna reproduktionsverksamhet, och vi beräknar att härför erfordras en höjning med . utöver den som föreslagits av departementschefen. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte besluta att till : Inköp av arkivalier och böcker m. m. för /72 anvisa ett reservationsanslag av . () () m. m. H. () () i Agnäs () () () () () ()
mot · FU02369 · 1971-01-01 00:00:00 — av m. fl. angående handläggningen av idrottsorganisationemas anslagsäskanden. Under föregående år beslöt med anledning av propositionen nr 79 dels om ökat stöd till idrotten, dels om administrativa ändringar. kommunisterna tog i detta sammanhang upp frågan om den Överordnade roll som (här kallat RF) skulle få beträffande anslagsfrågorna. Vi vidhåller vår uppfattning om det felaktiga i att RF skall ha liknande funktion som en statsmyndighet i så måtto att har hand om de förvaltningsuppgifter som hänför sig till organisationsstödet till idrotten. I verkligheten innebär detta att idrottsorganisationer, som står utanför RF, måste lämna in sina anslagsäskanden till dess styrelse, som alltså skall yttra sig över framställningarna och göra upp förslag till fördelning av det totala anslaget. Ett betydande antal remissinstanser hade också riktat erinringar mot och direkt avstyrkt ett sådant förslag. Vi vill erinra om vad framhöll i sitt yttrande, nämligen att knappast någon annan folkrörelse skulle kunna acceptera en sådan ordning. Det ligger häri inte något misstroende mot Riksidrottsstyrelsens strävan till oväld frågan måste ses från rent principiell synpunkt. Medlemmen av idrottsutredningen, , hade i reservation till utredningsbetänkandet föreslagit ett särskilt råd för detta ändamål, och med vår motion 1970:11:1313 yrkade vi, att hans förslag i detta avseende skulle vinna beaktande. Vid riksdagsbehandlingen avslogs vårt yrkande, varför vi återkommer med detta krav. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att beslutar ge regeringen i uppdrag att tillskapa ett fristående och obundet organ, som mottar, granskar och har att yttra sig över de olika idrottsorganisationemas anslagsäskanden. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FU02373 · 1971-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en socialpsykiatrisk linje vid de medicinska högskolorna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 355 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att förslag framläggs om ytterligare differentiering av vårdutbildningen, varvid förslagen om inrättande av en särskild socialpsykiatrisk linje vid de medicinska högskolorna beaktas liksom sjuksköterskornas vidareutbildningsmöjligheter i syfte att överta vissa läkaruppgifter av i motionen exemplifierat slag.
mot · FU02379 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökat bidrag till Svenska diakonsällskapets sociala utbildningsverksamhet. /64 har för sin sociala utbildning vid åtnjutit statsbidrag. I samma mån som socionomutbildningen förstärkts och därmed dragit större kostnader har anslaget till ökats. Efter denna förstärkning av utbildningen har kostnadsökningarna av automatisk natur uppräknats i statsverkspropositionen. Trots dessa ökade anslag har självt tvingats bära dryga kostnader för lokaler, administration m. m., eftersom anslag beviljats enbart till lärarlöner. I årets statsverksproposition har avsteg gjorts från principen att täcka kostnadsökning av automatisk natur; föredragande statsrådet erinrar om den pågående utbyggnaden av socialhögskolorna och uttalar att denna skall föranleda en omprövning av statsbidraget inför /73. Den ökade intagningen till socialhögskolorna kommer icke att påverka arbetsmarknadssituationen , varför en betydande brist på socialt utbildad arbetskraft kommer att bestå. Under sådana omständigheter förefaller det inte vara likgiltigt, om ett tillskott av ca 50 utbildade socialarbetare utöver dem som examineras från socialhögskolorna kan tillföras arbetsmarknaden. åsamkar, som här antytts, redan ekonomiska förluster, vilka kommer att öka med de automatiska utgiftsstegringarna. Ett 10-procentigt påslag på lönerna för de lärare som svarar för socionomutbildningen vid skulle innebära en höjning av statsbidraget med . Om för /72 avviker från sin hittillsvarande praxis beträffande anslaget till ifrågavarande lärarlöner vid och därmed de automatiska utgiftsstegringarna icke kompenseras av ett ökat statsbidrag, kommer att få vidkännas ytterligare förluster. Med stöd av det anförda hemställer vi att måtte besluta att för sin sociala utbildning utöver nu utgående statsbidrag erhåller ekonomisk kompensation för under kommande budgetår beräknade automatiska kostnadsökningar med . () i Arrie () i Luttra () () i () i Agnäs () () i Heden
mot · FU02380 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående statsbidraget till enskilda yrkesskolor. I statsverkspropositionen bil. 10 meddelas att kungl, till Kungl. Maj:t överlämnade en redovisning av en inom överstyrelsen gjord översyn av enskilda yrkesskolor, tillhörande grupp A och B, de båda kategorier i vilka de enskilda yrkesskolorna indelas i statsbidragshänseende. Det heter vidare att överstyrelsen därvid beaktade i vad mån de olika skolornas utbildning svarar mot den utbildning som kommer att ges i gymnasieskolan, om den är eftergymnasial eller på annat sätt inte svarar mot gymnasieskolans utbildning. De ställningstaganden som överstyrelsen kom fram till vid översynen uppges ligga till grund för överstyrelsens beräkningar av medelsbehovet för dessa skolor /72. Vilka dessa ställningstaganden var lämnas däremot ingen upplysning om. Så sker inte heller i kungl, anslagsframställning. Det heter vidare i statsverkspropositionen att på grundval av skolornas nuvarande omfattning beräknar medelsbehovet för reguljära statsbidrag till ca 15 milj. kr., vilket innebär en minskning jämfört med innevarande år med . Om med »skolorna» avses samma skolor som erhållit statsbidrag under innevarande budgetår eller om nyssnämnda ställningstaganden inneburit någon förändring härvidlag framgår inte. Departementschefen upplyser att Kungl. Maj:t uppdragit åt att på grundval av de av överstyrelsen angivna riktlinjerna för översynen efter samråd med styrelserna för resp. skolor inkomma med förslag till det praktiska genomförandet i fråga om avvecklingen av statsbidraget till vissa enskilda yrkesskolor. I avvaktan på resultatet av vidtagna åtgärder säger sig departementschefen inte ha någon erinran mot överstyrelsens beräkning av medelsbehovet. Översynen har sålunda syftat till en avveckling av statsbidragen till vissa skolor. Fråga uppkommer om de ovannämnda efter denna översyn gjorda ställningstagandena inneburit förslag om en sådan avveckling redan under /72 och om således Kungl. Maj:ts hemställan om anvisning av medel för anslaget grundas på ett minskat antal skolor. Det synes inte osannolikt med hänsyn till den stora minskningen av anslaget. Om en sådan avveckling verkligen avses äga rum under kommande budgetår, borde departementschefen i statsverkspropositionen ha informerat om detta, liksom om vilka skäl som kan anföras för en avveckling och vilka skolor den avses drabba. Utan sådan information bör med hänsyn till dessa skolors stora värde för samhället klargöra att den icke önskar ett minskat statligt stöd till de enskilda yrkesskolorna. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. som sin mening ge till känna att de enskilda yrkesskolor som under innevarande budgetår erhållit statsbidrag och som oförändrat fortsätter sin verksamhet även under kommande budgetår bör erhålla statsbidrag på oförändrat sätt. () () () () H. () () i Agnäs () ()
mot · FU02381 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående rapporteringen av skolelevers frånvaro från undervisningen. Enligt 6:e kapitel står barn i äktenskap under föräldrarnas vårdnad till dess det fyllt tjugu år eller ingått äktenskap. Det heter vidare att föräldrarna »äro pliktiga att sörja för barnets person och att giva det sorgfällig uppfostran. De skola tillse, att barnet erhåller uppehälle och utbildning efter vad med hänsyn till föräldrarnas villkor och de tillgångar barnet kan äga ävensom barnets anlag må finnas Föräldrarna skola utöva den uppsikt över barnet som är erforderlig med hänsyn till barnets ålder och övriga omständigheter.» I det ansvar ålägger föräldrarna ingår en skyldighet att tillse att eleven fullgör sin skolplikt, men därutöver också att han får lämpligaste utbildning . En förutsättning för att föräldrarna skall kunna fullgöra denna skyldighet är att de hålls underrättade om barnet är närvarande i skolan. Genom nuvarande bestämmelser i skolstadgan åläggs målsman till elev i att anmäla till klassföreståndare om elev på grund av sjukdom eller annan orsak ej kan besöka skolan samt, om skolstyrelsen så föreskriver, avgiva intyg om anledningen till frånvaron. Motsvarande bestämmelse finns för gymnasiet, med den skillnaden att skolstyrelsen äger besluta att anmälan om hinder att besöka skolan får göras av eleven. Något stadgande som ålägger skolan att alltid hålla målsmännen underrättade om elevs frånvaro finns inte. För att emellertid målsman skall kunna uppfylla de krav som ställs av är det givetvis en förutsättning att man äger vetskap om barnet verkligen deltar i skolgången. Klassföreståndarens åliggande att söka kontakt med föräldrarna om elev försummar skolgången kan ju inte realiseras annat än i de fall klassföreståndaren inser eller misstänker att elevens frånvaro beror på en sådan försummelse, medan däremot en rutinmässig upplysning från exempelvis skolexpeditionen om varje elevs frånvaro på ett tidigt stadium kan göra föräldrarna uppmärksamma på att ett missförhållande uppstått eller håller på att uppstå. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte hos Kungl. anhålla att utredningen om skolans inre arbete () får i uppdrag att utreda frågan om frånvarorapporteringen i skolan och utarbeta förslag till sådana ändringar i skolstadgan att skolan åläggs skyldighet att underrätta föräldrarna om omyndiga skolelevers frånvaro. () () () () H. () () i Agnäs () ()
mot · FU02383 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående behörighetsreglerna för skoldirektör och biträdande skoldirektör. I årets statsverksproposition bil. 10 meddelar chefen för att han avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att vidta sådana ändringar i gällande bestämmelser att i kommuner med mer än en tjänst som skoldirektör och biträdande skoldirektör även personer som ej är behöriga till ordinarie lärartjänst skall kunna komma i fråga till halva antalet tjänster. Som skäl för denna jämkning av behörighetsbestämmelserna anges att de administrativa göromålen utgör en stor del av dessa skolchefers verksamhet. Anledningen till nuvarande behörighetsbestämmelser är självfallet att man ansett lärarutbildning och erfarenhet av lärararbete vara en nödvändig bakgrund för den pedagogiska sidan av dessa skolledares verksamhet. För dessa inslag i skoldirektörernas och de biträdande skoldirektörernas uppgifter kvarstår givetvis skälen för kravet på lärarbehörighet. Den av departementschefen aviserade ändringen av behörighetsreglerna måste därför kompletteras med föreskrift att göromålen så skall fördelas mellan skoldirektör och biträdande skoldirektör att de pedagogiska ärendena handläggs av sådan tjänstinnehavare som är behörig till lärartjänst. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ge till känna vad som i motionen anförts angående fördelning av göromål mellan lärarbehöriga och icke lärarbehöriga innehavare av tjänst som skoldirektör och biträdande skoldirektör. H. () () i Agnäs () () () () () () ()
mot · FU02385 · 1971-01-01 00:00:00 — av fröken m. fl. om ökad utbildning av sjukgymnaster. Sjukgymnasterna spelar stor roll när det gäller att återföra sjuka människor till ett normalt liv. Utan en systematisk träning av musklerna efter ett ofrivilligt stillaliggande är i många fall återanpassning inte möjlig. Bristen på sjukgymnaster är emellertid omfattande i vårt land. fanns vid kroppssjukhusen 1 098 sjukgymnasttjänster. 896,5 av dem uppehölls helt och 53,5 delvis. Med deltidstjänsterna omräknade till heltidstjänster var antalet uppehållna tjänster 923. Också vid mentalsjukhusen finns många obesatta platser liksom inom åldringsvården. har i ett yttrande över framställningar om inrättande av sjukgymnastutbildning i , , och framhållit bl. a.: »Tillgången på sjukgymnaster är fortfarande otillräcklig för att täcka hälso- och sjukvårdens behov. Under en lång följd av år har utvecklingen och utbyggnaden inom vårdområdet i fråga bromsats på grund av brist på arbetskraft. Den obetydligt ökade utbildningskapaciteten vid redan befintliga utbildningsenheter har inte kunnat svara mot det sjukgymnastbehov som uppstått till följd av det vårdpolitiska agerandet inom områdena för psykiatrisk vård, långtidsvård och öppen vård. Likaledes består bristsituationen i stort sett oförändrad inom övriga delar av den slutna kroppssjukvården.» Både för den enskilde och för samhället är det angeläget, att den väsentliga funktion inom sjukvården som sjukgymnasterna fyller kan upprätthållas i nödvändig omfattning. Ett påskyndat och effektivare tillfrisknande är givetvis av stor betydelse för patienten personligen som samhället kan tillgodoräkna sig vinster genom lättnader i trycket på en kostnadskrävande sjukvårdsapparat och genom att den sjuke snabbare kan återinträda i produktionen. För att öppen vård skall kunna användas i ökad utsträckning måste tillgång på sjukgymnaster vara en förutsättning. För att sjukgymnastbehovet skall kunna fyllas måste en förstärkning av utbildningskapaciteten snabbt komma till stånd. För den fortsatta utbyggnaden av utbildningen fordras, såsom framhåller i det yttrande till vilket tidigare refererats, en långsiktig planering vari hänsyn tas dels till ett kartlagt arbetskraftsbehov inom det totala vårdområdet och önskemålet om en jämn geografisk spridning, dels till de resurser som kan ställas till undervisningens förfogande i form av praktikplatser, övningsinstitutioner, undervisningslokaler och lärare. En skyndsam utredning bör företas i syfte att öka utbildningen av sjukgymnaster. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om en skyndsam utredning angående frågan om ökad utbildning av sjukgymnaster.
mot · FU02386 · 1971-01-26 00:00:00 — av fröken m. fl. om utbyggnad av logoped- och talpedagogutbildningen. inleddes försöksverksamhet med utbildning av logopeder (talpedagoger som medverkar vid läkarbehandling av talrubbningar) vid i . Denna försöksverksamhet kommer att under ett övergångsskede bedrivas jämsides med en ny studieordning som införts . För avläggande av logopedexamen enligt gamla ordningen fordras dels tre betyg (eller 60 poäng) i fonetik och pedagogik vid filosofisk fakultet, dels godkända betyg i föreskriven praktisk och teoretisk utbildning i logopedi under tre terminer vid medicinska fakulteten vid i samt godkänt examensarbete. Den nya studieordningen innebär att studierna i fonetik och psykologi (som ersatt pedagogik) inordnas i själva logopedutbildningen. Studietiden blir därigenom sex terminer. utexamineras omkring 10 logopeder . intogs 16 elever enligt den gamla studieordningen och 16 enligt den nya. Antalet sökande var omkring 130 till treterminsutbildningen och omkring 200 till sexterminsutbildningen. Beräkningar ger vid handen att omkring 300 logopeder måste utbildas för att behovet skall täckas. För detta krävs en tredubbling av utbildningskapaciteten. Det synes angeläget, att en skyndsam utredning företas i syfte att få fram förslag till en utbyggnad av denna utbildning. Talpedagoger utbildas vid lärarhögskolorna i och under ettåriga kurser; utbildningstiden för hörsellärare är dock en termin. För-, små- och folkskollärare med minst tre års lärarpraktik är behöriga att söka den ettåriga utbildningen. För behörighet att genomgå enterminsutbildningen krävs hörsellärarutbildning. intogs 40 resp. 12 elever. Det sammanlagda antalet sökande var 310. Bristen på talpedagoger uppskattas till omkring 275 och en utbyggnad av utbildningskapaciteten framstår därför såsom nödvändig. Den av oss föreslagna utredningen angående logopedutbildningen bör också få i uppdrag att överväga möjligheterna att öka talpedagogutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om utredning av frågan om utbyggnad av logoped- och talpedagogutbildningen.
mot · FU02387 · 1971-01-26 00:00:00 — av herrar i och om översyn av intagningsreglema vid tandläkarhögskoloma. De preliminära betygspoängen vid antagningen till tandläkarhögskoloma varierade (16.1.71) mellan 4,25 och 4,33. De höga antagningspoängen är beroende av den från allt hårdare konkurrensen mellan sökanden med behörighet. De teoretiska inträdeskraven skärps efter hand med påföljd att enbart utpräglat teoretiskt inriktade studiebegåvningar har möjlighet att antagas för odontologisk utbildning. Inträdesfordringarna vid tandläkarhögskoloma har satts under debatt av bl. a. yrkesverksamma tandläkare. Själva yrkesutövningen i sig själv rymmer ett så stort mått av teknisk-manuellt handlag att även detta borde mätas och då i form av ett anlagsprov , till vilket hänsyn tages jämsides med gymnasiebetyget vid intagningen till högskolorna. Med åberopande av ovanstående hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om översyn av intagningsreglema vid tandläkarhögskoloma med beaktande av de i motionen framförda synpunkterna. HANS () K.-A.
mot · FU02389 · 1971-01-26 00:00:00 — om representation i för arbetsgivar- och arbetstagarintressen inom lantbruk m. m. Genom införandet av gymnasieskolan utvidgas tillsynsområde att fr. o. m. gälla även utbildning inom lantbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Omfattningen av denna utbildning är kvantitativt sett förhållandevis ringa i förhållande till utbildningsväsendet som helhet, men den berör områden av speciell och mycket viktig karaktär. I likhet med organisationskommittén för behandling av vissa frågor rörande jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor (ÖJST) finner jag det därför vara naturligt, att utökas med såväl en ledamot representerande arbetsgivar- och avnämarintressena inom dessa områden som en ledamot för arbetstagarintressena. För vardera ledamoten bör förordnas en suppleant. Därigenom erhåller dessa grupper samma inflytande över verksamheten som tidigare beretts andra intresseområden. Med hänvisning till vad här ovan anförts hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ge till känna att bör utökas med dels en representant för arbetsgivar- och avnämarintressena inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring och dels med en representant för arbetstagarintressena inom dessa områden samt att för vardera representanten förordnas en suppleant.
mot · FU02390 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. I motioner till de två senast har behovet av utbildning för skolledare påtalats. Som skäl har anförts de stora krav som ställs på ledarfunktionerna på en arbetsplats. I skolan har skolledaren en nyckelroll. För att på bästa sätt kunna lösa sina för skolan och alla där verksamma synnerligen betydelsefulla uppgifter, bör skolledaren ha haft möjlighet till särskild utbildning. Sådana möjligheter har inte i erforderlig grad kunnat erbjudas. Skolledarutbildningen bör därför intensifieras. Målet bör vara att en sådan grundläggande utbildning kan anordnas för samtliga arbetsledare inom skolväsendet. Denna i tidigare motioner framförda uppfattning delades av riksdag, som för Kungl. Maj:t som sin mening gav till känna att det vore ett rimligt önskemål att var och en som första gången tillträder en tjänst som skolledare i anslutning därtill erbjudits eller erbjudes möjlighet att få viss grundutbildning för sin tjänst (SU 1970: 88, rskr. I sina anslagsframställningar för kommande budgetår har kungl, föreslagit att länsskolnämndema ges ökade resurser när det gäller att på det regionala planet bereda rektor, studierektor och huvudlärare utbildningstillfällen, och SÖ beräknar för detta ändamål en höjning av anslaget till lärares fortbildning m. m. Detta förslag kommenteras inte av föredraganden i årets statsverksproposition. Inte heller på annat sätt framkommer tecken i statsverkspropositionen på en avsikt att under kommande budgetår intensifiera skolledarutbildningen. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte hos Kungl. Maj:t anhålla att inom ramen för anslaget till lärares fortbildning m. m. anordnas skolledarutbildning i den utsträckning som riksdag funnit önskvärd. () () () () () () () () i Agnäs () ()
mot · FU02394 · 1971-01-26 00:00:00 — Mot 1971: 394 av i m. fl. om skyldighet för gångtrafikant att i mörker bära reflexanordning eller lykta. Den starka ökningen av trafikolyckorna är en maning till såväl enskilda som samhället att tillgripa alla tänkbara medel för att nedbringa antalet olyckor. I trafiksäkerhetsarbetet saknas tillräckliga resurser för att på ett effektivt sätt kunna angripa problemet. Vissa trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder kan dock genomföras utan nämnvärda kostnader. En sådan åtgärd men en betydelsefull sådan är införandet av bestämmelser om skyldighet för gångtrafikant att i mörker bära reflexmaterial. I en motion till förra årets riksdag redovisas material från en undersökning, som gjorts beträffande i vilken omfattning gångtrafikant använder reflexmaterial. Det visade sig att av de observerade, som var mellan 10 0000 och 11 000 personer, var utrustade med reflexmaterial eller lykta. Tyvärr visar det sig att upplysning och propaganda inte ger önskat resultat. Mörkerolyckorna ökade mycket kraftigt jämfört med . Trafikolyckor i mörker mellan motorfordon och gående, som medförde dödlig utgång ökade från 95 olyckor 1969 till 1970, en ökning med . Olyckor med svåra personskador ökade från 1969 till 1970. Av tidigare undersökningar framgår att det klart övervägande antalet av mörkerolyckoma beror på att den gående inte använder reflexer eller lykta. Vi anser att det av trafiksäkerhetsskäl föreligger ett mycket starkt behov av bindande föreskrifter för gående att vid färd under mörker bära reflexmaterial eller lykta. En lagstiftning i frågan bör enligt vår mening inte innebära nämnvärd olägenhet för individen. Utfärdandet av lagbestämmelser skulle innebära att fabrikanterna redan vid tillverkningen av ytterkläder på ett diskret och tilltalande sätt förser dessa med reflexmaterial. Som komplement till detta kan de i marknaden redan befintliga »reflexbrickoma» erhållas för en billig penning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att bestämmelser införes innebärande skyldighet för gångtrafikant att vid färd i mörker bära reflexanordningar eller lykta, samt Mot 1971: 394 att uppdrar åt vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. () () () K.-A. () ()