mot · FU021076 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en årlig redovisning av det statliga skogsbruket under domänverket. Vid riksdagsbeslutet om inrättande av det statliga förvaltningsbolaget underströks som angeläget, att en utvidgad informationsförmedling till kommer till stånd rörande den statliga företagsgruppen. Industriministern framhöll i propositionen, att skulle få möjligheter att följa verksamheten hos de statliga företagen mer kontinuerligt . En årlig redogörelse om den statliga koncernen, dvs. de statliga bolag som sorterar under , skulle föreläggas för utskotts- och kammarbehandling. Vidare beslutades, att ett antal riksdagsmän skulle utses att representera vid bolagsstämma med . Dessutom skulle en öppen och utförlig redogörelse för hela den statliga företagssektorn publiceras. Detta system för information rörande den statliga företagsamheten är naturligtvis ett framsteg i jämförelse med vad som tidigare gällt. Hur denna informationsförmedling, som ännu inte har helt förverkligats, kommer att fungera kan naturligtvis bedömas först . Men redan nu står det klart att möjligheter till information och insyn alltjämt blir otillräckliga. Det gäller inte minst de delar av den statliga företagsamheten som är utanför koncernen . En sådan verksamhetsgren är det statliga skogsbruket, som drivs genom domänverket. Skogsmarksinnehavet under domänverket uppgår till i runt tal 4 milj. hektar produktiv skogsmark, dvs. till nära femtedelen av landets produktiva skogsmark. I beslut av riksdag fastställdes nya riktlinjer för domänverkets verksamhet. Det statliga skogsbruket skall enligt uttalande drivas uthålligt, affärsmässigt och effektivt, dvs. med en strikt ekonomisk inriktning. är affärsverk och leds fr. o. m. 1969 av en särskild verksstyrelse. För de statliga affärsverken skapades genom riksdagsbeslut en särskild affärsverksdelegation för ökad kontakt och samverkan. Genom riksdagsbeslutet fick domänverket ökad ekonomisk handlingsfrihet bl. a. för förvärv av skogsmark och av aktier. Det fick också rätten att bilda aktiebolag. Ett visst avkastningskrav skulle gälla för domänverket, varefter eventuellt överskott skulle få föras till en dispositionsfond och kunna användas t. ex. till förvärv av skogsmark. Det rådde enighet om att domänverket skulle få ökad ekonomisk handlingsfrihet som borde kunna öka effektiviteten. Men ett par väsentliga frågor föranledde härvid meningsskiljaktigheter. Det var, framhölls det från vårt håll, orimligt att i riksdagsbeslutet inte angavs några principer för hur avkastningskravet på domänverket skulle fastställas. Självklart borde ju vara att samma förräntningskrav ställs på domänverket som på skogsbruket i övrigt. Men någon sådan precisering blev det inte i riksdagsbeslutet. Likaledes avvisades vårt krav på en utförligare kontinuerlig information till rörande domänverkets ekonomiska resultat. Såsom framhållits faller det statliga skogsbruket utanför den årliga redogörelse rörande som och dess näringsutskott kommer att få behandla. möjligheter till insyn via ledamöter i verksstyrelsen är i praktiken också obetydliga. I den öppna redogörelse, som skall publiceras om hela den statliga företagsamheten, kan naturligtvis utrymme ges åt statsskogsbruket, men det är inte en redovisning som ställs under behandling. I industridepartementets huvudtitel lämnas visserligen en viss redogörelse för domänverkets verksamhet. Men det är en redogörelse som främst inriktats på administrativa och tekniska meddelanden. Beträffande de ekonomiska resultaten kan visserligen vissa slutsatser dras i jämförelse . Men någon egentlig bild av förräntningsresultatet lämnas inte. Den sporadiska sammanställningen kan inte läggas till grund för bedömning av det statliga skogsbruket. I den allmänna debatten har man ofta ansett sig ha anledning att kritisera det statliga skogsbruket för bristande lönsamhet. Där har förekommit siffror som sagt att skogsbruket under domänverket inte kunnat förränta ett insatt kapital på samma sätt som övriga skogsbruksformer. Denna debatt fortgår men på underlag av ett bristande informationsmaterial. Det är att beklaga. Även om det statliga skogsbruket inte kan nå samma effektivitet som andra bruksformer, är det naturligtvis angeläget att bästa möjliga resultat eftersträvas. Härför är det nödvändigt att verkligen får information om utfallet av det statliga skogsbruket. Informationsmaterialet måste vara sådant att förräntningskravet i förhållande till näringslivet i övrigt klart redovisas. måste kontinuerligt få möjligheter att jämföra det statliga skogsbruket med t. ex. bondeskogsbruket. Enligt vår mening bör det statliga skogsbruket liksom de verksamheter, som representerar, redovisas inför på ett sådant sätt, att , efter utskottsberedning, får tillfälle till en näringspolitisk bedömning. En sådan redogörelse för det statliga skogsbruket bör sålunda föreläggas . Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att Kungl. Maj:t föranstaltar om att redogörelse lämnas rörande utfallet av det statliga skogsbruket under domänverket i sådan form, att den kan läggas till grund för näringspolitiska bedömning i jämförelse med skogsbruket i övrigt. () i Heden () i Arrie () i Holmgården