mot · FU02863 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Skärstad m. fl. om prövning av irågan om obligatorisk förskola. Den pågående bamstugeutredningens väntade förslag om en obligatorisk förskola aktualiserar två viktiga frågeställningar. Skall förskolan vara obligatorisk? Erfarenheten har visat att inte alla barn upplever förskolan positivt och att föräldrar kan ha välgrundade skäl för att vilja behålla barnen i hemmet. Detta hindrar inte att förskolan byggs ut så mycket att alla föräldrar som så önskar kan sända sina barn till förskolan. Alla barn bör ha chansen att få den sociala och även kulturella och intellektuella stimulans som förskolan kan ge. Om förskolan görs obligatorisk, bör den inte då göras valfri med alternativ som svarar mot föräldraopinionen? Mycket starka skäl finns för en alternativ, . En företagen opinionsundersökning av visade, att av de tillfrågade önskade en helt valfri förskola. För mödrar med barn under skolåldern var majoriteten långt större. ville erkänna den kristna förskolan som ett alternativ till den allmänna förskolan, förutsatt att vissa minimikrav på standard, lärarutbildning m. m. uppfylls. Utan tvivel vill en stor procent av föräldrar inte bara erkänna utan också sända sina barn till en . Olika opinionsyttringar bestyrker detta. En kan därför med fog betecknas som ett demokratiskt rättvisekrav. Föräldrarnas rätt att själva fostra sina barn och förmedla sina värderingar till dem är grundad i och fastslagen i FN:s rättighetsförklaring. Många föräldrar är djupt oroade av risken att helt eller delvis fråntas denna rätt och möjlighet, om den obligatoriska förskolans undervisning och verksamhet skulle utestänga sådant som för deras barn är naturliga uttryck för hemmens värderingar och tro. Av psykologiska skäl är det viktigt att förskolebarnen inte utsätts för en från hemmet alltför avvikande och främmande miljö. De får under inga omständigheter tvingas uppleva en konflikt mellan förskolan och hemmet i fråga om grundläggande värderingar och normer. De kristna samfunden har genom söndagsskola och annat barnarbete varit pionjärer inom förskoleålderns undervisning. De har en lång erfarenhet och en redan utbyggd verksamhet. I många församlingar fungerar en , och på många andra håll kan den lätt byggas ut till en sådan, varvid förutsätts att den erhåller samma statliga stöd som en allmän förskola. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla dels om prövning av huruvida förskolan skall vara obligatorisk, dels om utredning av frågan om valfri förskola med kristet alternativ. av i m. fl. om fasta tjänster inom vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen är mycket angelägen såväl för den enskilde som för samhället. Att satsa på vuxenutbildning innebär därför en samhällsinvestering med framtida vinster som följd. Vuxenutbildningen skall förverkliga jämlikhet, minska utbildningsklyftan och motverka isolering mellan generationerna. För den enskilde torde en förstärkning av den sociala och ekonomiska standarden vara de främsta motiven för en bättre grundutbildning. Vuxenutbildningen måste i alla väsentliga avsnitt anpassas till de vuxnas behov, och ansvaret härför åvilar samhället. Ett hinder för en kvalitativ utbyggnad av den kommunala vuxenutbildningen utgör frånvaron av egna ordinarie lärartjänster för denna sektor av utbildningen. Det måste anses otillfredsställande att man för undervisningens bedrivande är helt hänvisad till timlärare. Härigenom får och gymnasiets lärare utöver sin fulla tjänstgöring en betydande extra tjänstgöring. Detta skapar svåra samordningsproblem inte minst vid schemaläggningen, eftersom en del av undervisningen bedrives . skapar man sysselsättningssvårigheter för andra lärargrupper. Antalet timmar i vuxenutbildningen omräknat i lärartjänster ger ca 800 tjänster, vilket belyser omfattningen av denna undervisning. Vi har en tendens till läraröverskott, och det är därför ange () i Skärstad () i Stenkyrka