mot · FU02463 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. II. om upphävande av förordningen om försäljningsskatt. Punktskatten på guldsmedsvaror är i en relikt sedan krigstiden. Andra länder har tidigare haft motsvarande skatter, men i praktiskt taget alla länder är den avskaffad. I olika sammanhang talar man om det angelägna i att harmonisera lagstiftningen i de nordiska länderna. I avskaffades guldsmedsskatten . När guldsmedsskatten en gång infördes var dess skadeverkningar för branschen ej så stora som de skadeverkningar skatten medför. Förklaringen ligger bl. a. i den kraftiga ökningen av svensk utlandsturism. har det årliga antalet svenska resor utanför det nordiska passområdet ökat starkt. Ar 1969 var antalet cirka 1,6 miljoner. Av lättförklarliga skäl finns inte någon exakt statistik beträffande vilka inköp som dessa resenärer gjorde av guldsmedsföremål i andra länder, men i jämförelse mellan två kurvor, där den ena visar det stigande antalet resenärer och den andra kurvan visar nedgången av försäljning av finguld och guldsmedsföremål i , finner man en påtaglig följsamhet mellan kurvorna. Att inköpen utomlands är betydande framgår bl. a. av att svenska företag nu etablerat sig utomlands för att därigenom undgå guldsmedsskatten. Denna utlandsetablering, vilken i vissa fall medger att svenskar utomlands kan köpa i kontrollerade och med svensk kontrollbeteckning försedda guldsmedsvaror, medför att inte enbart försäljningsskatten utan även mervärdeskatten bortfaller. Det finns all anledning att förmoda att om guldsmedsskatten (försäljningsskatten) togs bort, skulle en stor del av intresset för inköp av guldsmedsvaror utomlands försvinna, och det skulle således ske en ökning av försäljningen av dessa varor i . Omsättningsminskningen i guldsmedsbranschen var 9 å om man jämför 1968 och 1969, som detaljhandeln i övrigt redovisade en omsättningsökning på . En analys av tillgängliga siffror för januariseptember 1970 visar på en ytterligare nedgång inom branschen med . Ovanstående siffror beträffande omsättningen är baserade på de aktuella priserna, vilket i sin tur medför att den verkliga omsättningsnedgången i branschen är väsentligt större, eftersom de värden som ligger till grund för statistiken inkluderar sådana prishöjningar som betingas av höjda råvarupriser på i första hand guld och silver. Mot 1971: 463 Statistiken från Guldcentralen för januariseptember 1970 visar en minskad försäljning på mellan jämfört med . Företagen inom guldsmedsbranschen kan inte anses vara mindre effektiva än detaljhandelsföretag i allmänhet. Orsaken till de ovan redovisade minskade omsättningssiffrorna torde i stället i första hand bero på den ekonomiska belastning som punktskatten medför på guldsmedsvaror Sedan den högre mervärdeskatten trädde i kraft är guldsmedsvarorna i förhållande till andra konsumtionsvaror belastade med en extra kostnad på . Den totala skattebelastningen blir alltså , vilket gör att guldsmedsvaroma hamnar i ett utomordentligt svårt konkurrensläge. När guldsmedsskatten infördes hade den i förhållande till andra varor karaktären av lyxskatt. Smycken av ädla metaller hade på sitt sätt en särställning i förhållande till andra konsumtionsprodukter. Läget är definitivt helt annorlunda. Inköpsmönstret har förändrats och konsumenterna använder en större del av sina likvida medel till inköp av varor som inte tillhör livets nödtorft. Detta gör att smycken av ädla metaller kan anses vara typiska lyxprodukter. I liknande prislägen finns exempelvis högklassiga smycken av andra metaller. Vidare finns ett utbud av varor, som när guldsmedsskatten infördes inte på samma sätt var tillgängliga, exempelvis TV-apparater och också färg-TV, bandspelare, fotoutrustning etc., i en helt annan omfattning . I konkurrensen med dessa varor, som liksom guldsmedsvaroma inte tillhör livets nödtorft, kommer de senare i ett oberättigat dåligt konkurrensläge. När frågan om borttagande av guldsmedsskatten tidigare diskuterats har i olika sammanhang framförts att det statsfinansiella läget icke medgett en sådan åtgärd. Här uppkommer dock enligt vår uppfattning en vägning mellan statsverkets intresse att få in de allt mindre belopp som guldsmedsskatten ger mot de skadeverkningar som drabbar en hel bransch. sade 1967 klart ifrån att den här aktuella skattereformen får anses vara förhållandevis mera betungande för de skattskyldiga än övriga existerande punktskatter. Utskottet ansåg också att det var berett att biträda uppfattningen om en avveckling av försäljningsskatten så snart det ekonomiska läget det medgav, en inställning som även i princip kom till uttryck i samma utskotts betänkande 1968. På samma sätt som försäljningen av guldsmedsvaror drabbas försäljningen av till riket införda knutna mattor av försäljningsskatten. Det kan förvisso tyckas fördelaktigt med denna ordning med tanke på den inhemska mattillverkningen. Emellertid kommer de äkta mattorna i regel från utvecklingsländer, vilket ställer saken i ett annat läge. utom inbringar mattskatten en för statsverket så pass obetydlig andel av budgeten som . Med stöd av vad ovan anförts hemställes att måtte besluta upphäva förordningen om försäljningsskatt (1948: 85) med verkan fr. o. m. HANS () () () () L. () () () () . () ()