mot · FV02374 · 1971-01-21 00:00:00 — av i m. fl. angående den av strukturomvandlingen betingade arbetslösheten i . stadskontor har gjort en ingående analys, daterad 17.11.71, av arbetslösheten i med bl. a. jämförelse med hela riket och med övriga storstadsområden. Av denna analys framgår att andel av riksarbetslösheten visar en klart uppåtgående trend 19651971. var genomsnittliga andel av riksarbetslösheten , under det att andelen var . Arbetslösheten i har haft en helt annan utveckling med en mycket kraftigt minskande andel. hade under den del av som undersökningen omfattade även i absoluta tal ett större genomsnittsantal arbetslösa än , under det att hade endast drygt hälften så stor arbetslöshet som . Dessa fakta visar att arbetslösheten i inte endast är en följd av försämrade konjunkturer utan att den i stor utsträckning är strukturellt betingad. Därav följer att svårigheterna inte kommer att försvinna när konjunkturen förbättras. Därför måste speciella åtgärder vidtas för att förhindra en långsiktig arbetslöshet inom denna region. För den som minns tidningsrubriker om stor brist på arbetskraft hos och varven kan de uppgifter som lämnas av stadskontor verka överraskande. Det är sant att det funnits överhettningssymtom under tidigare högkonjunktur, men dessa har varit begränsade till en sektor av näringslivet och framför allt gällt tre yrken: verkstadsmekaniker, svetsare och grovplåtslagare. En viss del av denna efterfrågan har berott på en hög omsättning av arbetskraft. Omsättningen bland de kollektivanställda inom vissa företag har legat mellan och . Om man ser på den övriga industrin har den lätta industrin, särskilt textil-, beklädnads- och läderindustrin, visat en särskilt stor minskning av sysselsättningen. Utvecklingen inom tillverkningsindustrin har därför inneburit en skärpning av den ensidiga branschstrukturen i regionen. Resultatet av den utveckling som här endast kurmat skisseras är att sysselsättningen inom hela den privata sektorn upphört att öka och att den reg;onala sysselsättningsökningen helt uppburits av den offentliga sektorns expansion, framför allt den kommunala verksamheten. sammanhang kan noteras att har en något lägre andel sysselsatta inom tjänstesektorn än riket som helhet. På grund av yrkes- och branschstrukturen i har arbetslösheten bland kvinnor ökat i snabbare takt än bland män. Därtill kommer att förvärvsintensiteten bland kvinnor är avsevärt lägre i än i och . Här finns en dold arbetslöshet vid sidan av den redovisade. Som en belysning av detta förhållande kan nämnas att i ett av stadskontor anfört räkneexempel ytterligare ca 10 000 kvinnor skulle varit sysselsatta i 1965 varit densamma som i . stadskontor drar följande slutsatser av arbetslöshetsstatistiken för senare delen av och : Arbetslösheten i har relativt sett ökat mer än i riket och i övriga storstadsområden, vilket innebär att arbetslösheten i är strukturellt betingad att arbetslösheten ökat mest bland arbetare inom lätt industri och byggnadsindustri samt bland industritjänstemän att arbetslösheten bland akademiker fördubblats att arbetslösheten bland kvinnor ökat mer än bland män att arbetslösheten ökat mer i åldrarna än i övriga åldersgrupper, vilket särskilt gäller kvinnorna. Dessa förhållanden har även uppmärksammats av i , som i sitt yttrande över länsplan 70 bl. a. skriver: »näringsliv och arbetsmarknad kännetecknas av en djupgående strukturell obalans. Medan den tunga verkstadsindustrin är starkt utvecklad i och arbetsmarknaden på denna sektor kännetecknas av överhettning, är den lätta industrin och servicesektorn proportionsvis underdimensionerade. Detta medför en stor undersysselsättning för bl. a. kvinnlig arbetskraft och för lättare industri lämpad manlig arbetskraft. Central statlig förvaltning vars partiella utlokalisering angivits som ett viktigt medel för dämpning av storstadstillväxten saknas som bekant nästan helt i .» beslöt en lag om lokaliseringssamråd, och i samband därmed inrättades inom en samrådsdelegation för lokaliseringsfrågor. Avsikten var att säkerställa att ett organiserat samråd kommer till stånd i de mest expansiva områdena där den spontana lokaliseringsbenägenheten är påfallande stor. biföll departementschefens förslag att samrådssystemet till en början skulle tillämpas i de tre storstadsregionerna där den starka tillväxten enligt statsmakternas uttalande borde dämpas. Av vad vi ovan anfört framgår emellertid att lider av en underdimensionering av lättare industri och serviceverksamhet och att en betydande strukturarbetslöshet av denna anledning förekommer i regionen. Vi ställer oss bakom en regionalpolitik som motverkar en stark koncentration av arbetsplatser och boende till storstadsregionerna och i stället ger förutsättningar för en positiv befolknings- och näringslivsutveckling i olika delar av landet. En sådan politik får emellertid inte innebära att näringslivet och arbetsmarknaden inom kommer att kännetecknas av en djupgående strukturell obalans med permanent arbetslöshet som följd. Då riksdagsbeslutet av på sina håll tolkats som en strävan att söka hindra varje etablering inom storstadsområdena, finner vi det angeläget att klargör sin inställning till frågan om önskvärdheten att få till stånd ett differentierat näringsliv i . Under hänvisning till vad ovan anförts anhåller vi att hos Kungl. Maj:t hemställer att behovet att tillföra lättare industri och serviceverksamhet för att motverka strukturarbetslöshet beaktas vid arbetet inom samrådsdelegation. () () () ()