ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU021 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om övergång till republik. Den ärftliga monarkin är en relik från det gamla adelsväldets tid. Borgarklassen, som efterträtt adeln som de verkliga makthavarna, hade intresse av att bevara vissa av de tidigare härskarnas maktsymboler. Denna har i modem historia alltid tjänat som en samlingspunkt för överklass och reaktion, mot folken, som en auktoritativ lydnadssymbol. Detta gäller även här och . En grundläggande brist på jämlikhet ligger i det kapitalistiska systemets natur. Denna förändras inte av att monarkin avskaffas. Men den ärftliga monarkin strider t. o. m. mot de formella jämställdhetskrav som borde kunna tillgodoses under kapitalismen. Därför bör monarkin avskaffas och republik införas. Efter beslut av höjdes statschefens behörighetsålder till . uppnår tronarvinge denna ålder. Efter detta datum kan därför ett statschefsbyte mycket bli aktuellt. I direktiven för den tillsatta grundlagberedningen ingår att statschefens ställning bör tas till prövning vid en total författningsrevision. Enligt riksdagsberättelse beräknas emellertid grundlagberedningens utredningsarbete pågå . Frågan om statschefens ställning kan dock brytas ut och ges en särskild behandling. Med anledning härav föreslås att fattar ett principbeslut om övergång till republik så att detta kan ikraftträda vid den nuvarande troninnehavarens frånträda. H. (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FU02100 · 1971-01-19 00:00:00 — angående regleringen av förluster vid export av brödspannmål. Den förmalningsavgift som uttages vid förmälning av brödspannmål har ökat från kr. 5: /dt till kr. 27: 75/dt, således med icke mindre än kr. 22:75/dt eller . Grundprincipen, då överenskommelsen om denna avgift ursprungligen träffades, torde ha varit att den skulle hållas på en rimligare nivå än som blivit fallet. På grund av att jordbrukets regleringskassa icke räckt till för att garantera odlarna ett rimligt pris på den brödsäd som exporteras har avgiften upprepade gånger höjts. Då det här rör sig om ett slags punktskatt på en jordbruksprodukt, som kommit att bli betydligt högre än avsikten från början varit, har de negativa konsekvenserna naturligt nog icke uteblivit. Genom att ett så viktigt livsmedel som mjöl/bröd på grund av förmalningsavgiftens höjning fått vidkännas tämligen avsevärda prishöjningar kommer framför allt låginkomsttagarna och barnfamiljerna i ett sämre läge. Även om det är flera olika faktorer som påverkar konsumtionen av mjöl, torde man dock kunna utgå från att priset icke är utan betydelse. Den årliga förbrukningen av mjöl i vårt land är bland de allra lägsta i världen. Konsumtionen i uppgår till knappt /invånare mot cirka 75 i och och cirka 85 i , och . Till ovanstående kommer att mjölkkonsumtionen i sjunker , detta som vi måste exportera vårt överskott av brödspannmål till så låga priser att odlarna måste få kompensation ur regleringskassan. Om nuvarande trend får fortsätta, torde vi förmodligen få räkna med en nedgång i odlingen av brödspannmål och som en följdverkan bl. a. få ännu större miljö- och förbuskningsproblem. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att må besluta att hos Kungl. Maj:t begära utredning och förslag om att exportförluster på brödspannmål helt eller delvis regleras på annat sätt än genom nu utgående förmalningsavgifter.
mot · FU021000 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och i angående ersättningen för älgskada. Enligt nu gällande bestämmelser i . Maj:ts kungörelse om älgavgifter m. m., given , skall ersättning för älgskada utgå på sätt som bestämmes i kungörelsens 6 §. I denna paragrafs tredje stycke föreskrives: »Ersättning som avses i denna paragraf må beviljas endast till den del skadan överstiger tvåhundra kronor. Har den skadelidande underlåtit att vidtaga rimliga icke beviljas.» jaktutredning hade i sitt betänkande föreslagit, att den skadelidande skulle stå en självrisk med . och att den som får ersättning skulle gottgöras även för kostnaderna för skadans värdering. Chefen för frångick emellertid utredningens förslag på denna punkt I proposition 1965:10 anförde han bl. a.: »För min del anser jag, att ersättning inte bör utgå vid skador av ringa omfattning. Med hänsyn härtill bör Kungl. äga fastställa ett belopp under vilket ersättning ej utgår. F. n. synes detta belopp, såsom bl. a. lantbruksstyrelsen förordat, böra bestämmas till . Med hänsyn till att något generellt avdrag från ersättningen på grund av självrisk ej bör ske finner jag ej skäl biträda förslaget att ändra nuvarande ordning för bestridande av värderingskostnaden. Det bör ankomma på Kungl. att meddela bestämmelser rörande värderingsförfarandet.» Enligt beslut utgår skadeersättning först därest skadan överstiger . Därjämte är författningstexten oklar. Fråga kan uppstå huruvida en skada om exempelvis . skall ersättas med . eller endast till den del skadan överstiger . Då det föreligger oklarhet i författningstexten och dessutom det skadebelopp för vilket ersättning ej skall utgå enligt vår mening är för högt bör kungörelsen ändras. Med stöd av ovanstående hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. anhålla om att Kungl. Majits kungörelse nr 1965 6 § tredje styckets första mening måtte ändras och erhålla följande lydelse: »Ersättning som avses i denna paragraf må beviljas för hela skadan, därest denna överstiger etthundra kronor.» () ()
mot · FU021002 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående det moderna skogsbrukets konsekvenser från miljösynpunkt. Skogsbruket har genomgått en betydande omdaning. Det är den ökade mekaniseringen och kravet på bättre ekonomisk lönsamhet som lett till att det s. k. kalhyggesbruket blivit alltmer allmänt. Det är billigare att avverka all skog inom ett område på en gång. sker ungefär hälften av all avverkning i form av kalhyggen, och andelen är i snabbt stigande. har milsvida områden i , , , och norra kalhuggits. Kalhyggesbruket börjar också bli mer och mer vanligt i . Denna utveckling kan förmodligen väntas accelerera då nya maskiner som både fäller, kvistar och kapar trädet kommer i mer allmänt bruk. använder maskiner av denna typ, s. k. processorer, för avverkning i vissa skogsområden i . Ett av de större privata skogsföretagen har fem sådana processorer i drift och kommer att utöka antalet till 20 . Av hela landets skogsbestånd beräknas den framtida årliga kalavverkningen bli ca en procent. Eftersom ny skog planteras först efter två till , kommer av landets skogsarealer att ligga helt kala. Landskapet kommer dock att vara kalt över betydligt större områden, eftersom det dröjer innan plantorna hinner växa upp igen. Kalhyggestekniken kan också påverka klimatet, som blir mycket extremare vid markytan på kalhyggena. Plantorna som planterats riskerar också att i högre grad drabbas av frostskador. Vinden gör också att uttorkningen ökar. Vidare finns det stor risk för dimbildning vid kalhyggen av den storlek det här är fråga om. Den tekniska utvecklingen inom skogsbruket har huvudsakligen varit inriktad på avverkningssidan. Däremot har åtgärder för att mekanisera föryngringssidan försummats. Kalhyggestekniken medför också att riskerna för angrepp från skadedjur ökat. har givit dispens från DDT-förbudet för att bl. a. snytbaggen skall kunna bekämpas. Nyplanteringama på kalhyggena hotar också att kvävas av björk. Därför flygbesprutas stora skogsområden med Hormoslyr (fenoxisyrorna 2,4,5-T och 2,4-D). Genom att kalhyggena blir fler och större torde giftanvändningen komma att öka i stället för att minska, vilket vore önskvärt av naturvårdsskäl. Inom vissa former av skogsbruk förs träden till en enda plats där kvistning och kapning sker. Detta innebär att kvist, barr och topp inte återförs till marken, vilket på leder till att den biologiska balansen rubbas. Detta kan framtvinga en mera allmän gödsling även av skogsmark. Enligt vår mening är det angeläget att vi får vetskap om vilka konsekvenser ett modernt skogsbruk har för naturen. Frågan bör med det snaraste bli föremål för utredning. Användandet av olika skadebekämpningsmetoder bör därvid särskilt beaktas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa om utredning av det modema skogsbrukets konsekvenser från miljösynpunkt. () ()
mot · FU021009 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till radaranläggning för fiskefartyg. Anslaget för främjande i allmänhet av fiskerinäringen omfattar bl. a. tidigare anslag för befrämjande av fiskefartygs förseende med radiotelefon m. m. Under detta tidigare anslag har utbetalats statsbidrag dels för inköp av såväl större radiotelefonanläggning som kortvågsradioanläggning på fiskefartyg med högst per anläggning, dels också till inköp av livräddningsflotte på sådant fartyg med högst per flotte. Dessa anslag har varit till stor nytta genom att stimulera till inköp av här berörd materiel som kan medverka till att öka säkerheten för yrkesfiskarna i deras riskfyllda arbete. Nutida teknik har ställt allt bättre medel till förfogande också för säkrare navigering och effektivare fiske. Sålunda skapar en radaranläggning ombord en avsevärt ökad säkerhet såväl till sjöss som vid angöring av hamn, i synnerhet vid dimma och i mörker samt i starkt trafikerade farvatten. Den oro som fiskares hemmavarande alltid måste känna när vädret plötsligt försämras skulle avsevärt minskas genom vetskapen att fiskefartygen hade bästa möjliga utrustning för navigering även under ogynnsamma betingelser. Från såväl trygghets- som effektivitetssynpunkt vore det önskvärt att fiskefartygen utrustades med radaranläggning. En sådan anläggning kostar nu ca . En investering av den storleksgraden torde vara otänkbar för det stora flertalet fiskelag, i vart fall på de förhållandevis små fartyg som används i östersjöfisket. Därtill är yrkets lönsamhet alltför ojämn och osäker med dess speciella svårigheter att finna balans mellan fångst och avsättning och dess onormalt låga försäljningspriser. För att underlätta och stimulera till anskaffning av radaranläggning till fiskefartyg vill vi föreslå att bidrag för anskaffande av sådan anläggning får utgå med per anläggning att utgå under anslagsposten Främjande i allmänhet av fiskerinäringen. Något tillskott till anslaget torde ej vara erforderligt då reservation på detta uppgår till . Med stöd av vad vi anfört hemställes att måtte besluta att för anskaffning av radaranläggning för fiskefartyg bidrag får utgå med per anläggning ur anslaget proposition 1971: 1, bilaga 11, E 3 Främjande i allmänhet av fiskerinäringen. () () () i Bäckmora N. () i Trobro () HANS ()
mot · FU021012 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om höjning av anslaget till miljövårdsforskning. Miljövårdsforskning är en viktig faktor i kampen mot den alltmer accelererande förstöring som vår natur utsätts för genom industriers och kommunernas utsläpp av diverse giftiga ämnen. Många av de gifter som släpps ut i naturen utsätter också människor och djur för stora risker. Jämsides med forskning krävs också effektiva motåtgärder, och detta kan enligt vår mening ske endast genom lagstiftning. I en särskild motion kräver vi en sådan lagstiftning. Miljövårdsforskning bedrivs i ytterst liten skala, och orsaken till detta är främst den brist på resurser som står till miljöforskamas förfogande. har till sitt förfogande en särskild miljöforskningsnämnd, vilken har att svara för forskningen inom vatten- och luftvård, buller, biocider och annan naturvårdsforskning. I petita till 1971/budget skriver följande: »De resurser som står till forskningsnämndens förfogande är starkt otillräckliga. Angelägen forskning måste eftersättas på snart sagt alla områden. Behoven är stora inom kvicksilverforskningen för att saneringsproblemen effektivt skall kunna angripas. Man står i begrepp att göra utomordentligt stora investeringar i anläggningar för kemisk fällning av avloppsvatten utan att metoderna tillräckligt har penetrerats. Riskerna för ineffektiva problemlösningar och felinvesteringar är stora. Nya angelägna områden t. ex. beträffande övervaknings- och tillsynsmetoder kan inte bearbetas. Tillräckliga medel för dokumentation av naturförhållandena före förstörande ingrepp saknas. På biocidområdet kan nämnas behovet av ingående kännedom om växtbekämpningsmedels effekter vilket bl. a. har framkommit i samband med fall av förgiftning av renar i . Listan skulle kunna göras lång.» Med det ovan citerade och med tanke på vad jordbruksministern sagt i anslutning till förslaget om ny miljöskyddslag gällande ökat anslag för miljövårdsforskning framstår den prutning som departementschefen gjort som ytterst anmärkningsvärd. Det rimmar dåligt med de ambitioner statsmakterna säger sig ha när det gäller att komma till rätta med miljöförstöringen. Vi finner begäran om anslag till miljövårdsforskning väl motiverad. Med hänvisning till de i motionen anförda synpunkterna föreslås att beviljar ett förslagsanslag till miljöforskning enligt statsverkspropositionen, bilaga 11,1 9, med sammanlagt . H. (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i PER (vpk)
mot · FU021015 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Holmgärdcn ni. om inrättande av en tjänst som lantbruksrepresentant med som verksamhetsområde. har investeringarna inom jordbruket t. ex. i otvivelaktigt kraftigt stegrats, både absolut och i förhållande till de totala investeringarna. Uppenbarligen finns en strävan att även fortsättningsvis öka jordbrukets andel av de totala investeringarna i . En likartad utveckling kan även skönjas i de övriga . Ur marknadssynpunkt vore det enligt vår mening av största värde att erhålla dels förbättrad information om den handel med jordbruksprodukter och livsmedel som sker inom , dels i vilken utsträckning handel med sådana produkter, såväl import som export, kan orientera sig till marknader liggande utanför . Då vår ordinarie utrikesrepresentation enligt vår mening har begränsade möjligheter att bevaka frågor främst av vetenskaplig-teknisk och marknadsmässig art på jordbrukets område i är det synnerligen angeläget att frågan om fackbevakning löses. Jordbrukets ställning i dessa stater är en central politisk och ekonomisk fråga, och utvecklingen av jordbruksproduktionen har ur jordbruksteknisk synpunkt många intressanta aspekter även för vårt land. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla att en tjänst som lantbruksrepresentant med som verksamhetsområde måtte inrättas. () () () ()
mot · FU021017 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om statlig kreditgaranti för deltidsjordbruk. Jordbruksreformen 1967 innebar bl. a., att deltidsjordbruk inte längre skulle främjas genom rationaliseringsstödet. Redan då restes från vårt håll invändningar mot detta beslut. Erfarenheterna från de gångna åren synes oss ha bekräftat riktigheten i vår bedömning. I enlighet med riksdagsbeslut bör statligt kreditstöd lämnas endast till jordbruksföretag vars jordbruksdrift är eller inom nära framtid kan göras lika effektiv som vid andra jordbruk. Kombinationen av jordbruk och annat arbete är värdefull för samhället och bör därför tas till vara i den utsträckning som är praktiskt och ekonomiskt möjligt. Denna kombination kan göra det möjligt för hantverkare och andra yrkesutövare, som behövs i jordbruksbygderna, att få en god försörjning. Det skall vidare framhållas att deltidsjordbrukets upprätthållande minskar trycket på bostadsmarknaden. Deltidsjordbruket bör också, såsom ofta framhållits, ha en väsentlig uppgift i landskapsvården. Det är angeläget att odlingsbygdernas landskap hålls öppna, så att landsbygdens rekreations- och trivselvärden kan tillvaratas. utredning , Landskapsvård i odlingsbygder, ger otvivelaktigt stöd för kravet att det jordbrukspolitiska rationaliseringsstödet bör utnyttjas till upprätthållande av deltidsjordbruk. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att måtte medge att statlig kreditgaranti i fråga om stöd till jordbrukets rationalisering får ges innehavare av deltidsjordbruk, även om företaget inte ger denne hans huvudsakliga sysselsättning. () i öskevik 3 sami Nr 1017-1024
mot · FU021018 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om varudeklaration av tvätt- och rengöringsmedel, m. m. har tvättmedel och diskmedel blivit föremål för livlig debatt. Det är framför allt fosfatets mängd och dess skadeverkningar på vattnet som tilldragit sig intresset. har också perboraternas effekter börjat uppmärksammas. Forskningen har visat att fosfater har mycket negativ inverkan på våra vattendrag. Det har också visat sig att av fosfatutsläppet kommer från syntetiska tvättmedel och från klosettavlopp medan kommer från industrin och jordbruket. Det är med andra ord mycket angeläget att allmänheten gör en aktiv insats för att förhindra ytterligare försämring av våra vatten. Vi är alla medvetna om att fosfaterna och perboraterna endast är några av de faktorer som förorenar våra vattendrag, men det är just beträffande dessa som allmänheten kan göra en insats om bara informationen kan spridas tillräckligt effektivt. Den ökande medvetenheten bland konsumenterna om problemet kräver att man har möjlighet att direkt på tvättmedelspaketet utläsa vad medlet innehåller. Man kan på många varor få en innehållsdeklaration. Samma rättighet bör konsumenten ha i fråga om tvättmedel. Då fosfatet fungerar som mjukgörare är det angeläget att det ges information om vattnets hårdhetsgrad i olika delar av landet. Perboraterna, vilka innehåller bor, har stor giftverkan såväl i våra vattendrag som på människorna. Perborat kan vid direktkontakt absorberas av huden. Tvättmedlens perboratinnehåll borde därför deklareras och dess giftverkan anges. Vi är väl medvetna om att innehållsdeklaration av tvättmedel inte ensamt löser problemet med skadeverkningarna på våra vattendrag, men det är dock nödvändigt att ge konsumenterna möjlighet att välja miljövänligare medel. Vi finner det angeläget att i detta sammanhang understryka vikten av att kommunala reningsverk med fullständigare rening byggs ut över hela landet. är det viktigt att styra konsumtionen mot mer miljövänliga tvättmedel. Innehållsdeklaration kan ses som ett led i denna strävan. För att en varudeklaration skall bli meningsfull bör den kompletteras med åtgärder från statens sida för att åstadkomma en prövning av tvätt- och rengöringsmedel innan de saluförs i marknaden. Vidare bör statsmakterna ta initiativ till en brett upplagd upplysningskampanj om tvätt- och rengöringsmedel. En sådan kampanj torde kunna genomföras med de medel som ställts till statens naturvårdsverks förfogande för information. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att beslutar att i skrivelse till Kungl. 1. att sådana bestämmelser utfärdas att importörer och tillverkare av tvätt- och rengöringsmedel ålägges att uppge fullständig varudeklaration på varuförpackningarna, 2. att åtgärder vidtages för att få till stånd en kontinuerlig statlig kontroll av innehållet i tvätt- och rengöringsmedel, samt 3. att initiativ tages till en upplysningskampanj om tvätt- och rengöringsmedels effekter ur miljösynpunkt. () ()
mot · FU021019 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Arrie m. fl. om åtgärder för att åstadkomma bärkraftiga familjejordbruk. En- och tvåfamiljsjordbruket, det egentliga bondejordbruket, har enligt vad olika undersökningar visar god konkurrenskraft gentemot större företag. Från olika utgångspunkter är det då angeläget att även för framtiden bevara familjejordbruket som dominerande företagsform i det svenska jordbruket. Det statliga rationaliseringsstödet bör sålunda vara inriktat främst på familjejordbruket. Den jordbrukspolitiska reformen 1967 innebär bl. a. att statens medverkan i arbetet med jordbrukets rationalisering i princip skall avse uppbyggnad av effektiva jordbruksföretag utan begränsning till någon särskild företagsform. Härom förelåg enighet. I fråga om familjejordbrukets ställning yppade sig emellertid vissa meningsskiljaktigheter. I propositionen liksom sedan också i den socialdemokratiska utskottsreservation som blev beslut var utgångspunkten att familjejordbruken under alla förhållanden för överskådlig tid skulle komma att dominera det svenska jordbruket. Med denna motivering avvisades det från vårt håll framförda förslaget om att särskilt skulle uttala att det fortsatta arbetet för jordbrukets rationalisering i första hand borde inriktas på åstadkommandet av bärkraftiga familjejordbruk. Man behövde inte befara, hette det i den nämnda socialdemokratiska reservationen, att rationaliseringsinsatserna skulle komma att försvagas för de mindre storleksgrupperna inom jordbruksföretagen. Erfarenheterna av tillämpningen av riktlinjerna för jordbrukspolitiken ger emellertid vid handen att större enheter ofta ges företräde vid beviljandet av kreditgarantier, medan mindre och ibland även förhållandevis stora familjejordbruk kan vägras stöd. Brukningsenhetema inom det svenska jordbruket består till av gårdar under 20 ha. Det primära målet för strukturrationaliseringen måste vara att göra sådana enheter bärkraftiga. En sammanläggning av två eller flera mindre nu icke bärkraftiga jordbruk kan i många fall innebära tillkomsten av ett rationellt, bärkraftigt familjejordbruk. Detta är enligt vår uppfattning ett naturligt led i den successiva uppbyggnaden av rationella och bärkraftiga familjeföretag som rationaliseringsverksamheten syftar till. Men möjligheterna till en sådan strukturrationalisering förminskas i samma mån som stödet förbehålles redan bärkraftiga enheter. Enligt vår mening är det anledning för att uttala att det fortsatta arbetet för jordbrukets rationalisering i främsta rummet bör inriktas på åstadkommande av bärkraftiga familjejordbruk. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. måtte uttala att det fortsatta arbetet för jordbrukets rationalisering i främsta rummet bör inriktas på åstadkommande av bärkraftiga och effektiva familjejordbruk i enlighet med vad som i motionen anförts. () i Arrie . () i Skegrie () i Heden () i Holmgården