mot · FU0252 · 1971-01-01 00:00:00 — angående fördelningen mellan stat och kommun av kostnaderna för skolväsendet in.m. Den kommunala utdebiteringen har stigit oavbrutet. var medelutdebiteringen till kommuner och landsting 14: medan den enligt preliminära beräkningar kommer att uppgå till 22: . Beräkningar utförda av kommunalekonomiska avdelning förutsäger en utdebitering på , trots en beräknad begränsning av investeringsvolymen. Kommuner och landsting står inför den omöjliga uppgiften att på skilda områden utbygga servicen till allmänheten och undvika skattehöjningar. Resultatet blir vanligen både prutningar på angelägna uppgifter och höjd skatt. Frågan om en ändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun har länge spelat en framträdande roll i diskussionen om kommunalskatteutvecklingen och föranlett en rad riksdagsmotioner. Som ett resultat av dessa framstötar och en allt starkare opinion från kommuner och landsting beslöt att hos regeringen begära utredning såväl om skatteutjämningssystemet som kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Regeringen har emellertid begränsat utredningens uppdrag till en översyn av skatteutjämningssystemet och avser att ta upp frågan om kostnadsfördelningen först därefter och efter att frågan om kompetensfördelningen mellan stat och kommun blivit föremål för översyn. Detta skulle innebära att en utredning av det brännande problemet om kostnadsfördelningen knappast kan påbörjas förrän . som den begärda utredningen om kostnadsfördelningen fördröjes har ytterligare pålagor lagts på kommunernas redan ansträngda ekonomi genom höjningen av mervärdeskatten och allmänna arbetsgivaravgiften. Inför perspektivet att den begärda utredningen rörande kostnadsfördelningen kommer att ställas har givit uttryck för den oro som råder i kommunerna »över de starkt stigande kostnaderna för såväl de uppgifter staten direkt ålagt kommunerna som de uppgifter kommunerna själva av olika skäl nödgats påtaga sig. Särskilt gäller det kostnaderna för undervisningsväsendet, barntillsynen, socialvårdens uppsökande verksamhet, åldringsvården Mot 1971: 52 och bostadstilläggen för pensionärer». Efter att ha pekat på utvecklingen inom olika områden och följderna av mervärdeskattens höjning kommer till slutsatsen att starkare skäl för en utredning som även omfattar kostnadsfördelningen nu föreligger än när fattade sitt beslut . kommunisterna anser att en omfördelning av kostnaderna bör komma till stånd i fråga om skolan, barnstugeverksamheten, pensionärernas bostadstillägg och sjukvården samt att kompensation erhålles för höjningen av mervärdeskatten och befrielse från arbetsgivaravgiften. Dessa frågor har tidigare aktualiserats i . Utvecklingen har understrukit angelägenheten av att kommunerna får bättre villkor på dessa områden. Skolkostnaderna är synnerligen betungande för kommunerna och har mer än fördubblats under ett årtionde från 1 500 miljoner 1960/61 till 1969/70. En fortsatt stegring av dessa kostnader kan förutses. Huvudparten av skolkostnaderna borde bäras av staten. I fråga om barnstugeverksamheten förefaller det rimligt att åtminstone personalkostnaderna övertas av staten. Dessa kostnader utgör av de sammanlagda utgifterna vid barnstugorna och uppskattas av till omkring 1971. En ändrad kostnadsfördelning på detta område är synnerligen angelägen för att kommunerna skall kunna tillgodose den ökade efterfrågan på barntillsyn. Kommunernas kostnader för kommunala bostadstillägg till pensionärer uppgick till och statens kostnader till . Därefter har kommunerna helt fått bestrida kostnaderna för kommunala bostadstillägg, och enligt preliminära beräkningar utgör dessa . I motioner vid tidigare riksdagar har kommunisterna föreslagit ett statligt grundbidrag på per bidragsberättigad pensionstagare. Landstingens ekonomiska svårigheter skulle kunna minskas genom ökad statlig bidragsgivning till sjukvården och de nya uppgifter i fråga om sjuk- och hälsovård som föreligger. Vi anser det angeläget att en ändrad kostnadsfördelning kommer till stånd på dessa områden för att motverka en fortsatt stegring av kommunalskatten, som är proportionell och utgör en särskilt tung börda för låginkomsttagarna. De stigande kommunalskatterna motverkar de uttalade avsikterna att lätta skattebördorna för de lägre inkomsttagarna. Särskilt angeläget finner vi det vara att skattepolitiska åtgärder från statsmakterna inte tillätes driva kommunalskatten ytterligare i höjden. har beräknat att höjningen av mervärdeskatten medför en ökning av de borgerliga kommunernas skatt med Mot 1971: 52 per skattekrona och räknar med att landstingsskatten behöver höjas med . Sålunda skulle höjningen av mervärdeskatten kunna driva upp den sammanlagda kommunalskatten med . Till detta kommer höjningen av allmänna arbetsgivaravgiften , som beräknas medföra en utgiftsökning på i runt tal , fördelade med på kommunerna och på landstingen. Vi anser det ofrånkomligt att kommuner och landsting erhåller kompensation för ökade utgifter föranledda av höjningen av mervärdeskatten samt befrielse från allmänna arbetsgivaravgiften. Med hänvisning till de i denna motion anförda synpunkterna föreslås att beslutar att i skrivelse till Kungl. 1) förslag rörande kompensation till kommuner och landsting för de ökade utgifter som är föranledda av höjningarna av mervärdeskatten samt befrielse från allmänna arbetsgivaravgif 2) förslag rörande ändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun i första hand i fråga om skolan, barnstugeverksamheten, pensionärernas bostadstillägg samt sjuk- och hälsovård. (vpk) i H. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i PER (vpk)