ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02781 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar Schött och Ringaby om höjning av anslaget till Hälsovårdsupplysning. Bland de mest tyngande posterna i samhällsekonomin är de utomordentligt höga sjukvårdskostnaderna. Det är svårt att ange dessa kostnader med någon exakthet, men alla är medvetna om att de befinner sig i ständigt stigande. Mycket talar för att de under /72 kommer att uppgå till cirka 10 miljarder. Det måste därför vara ytterligt angeläget att allt göres för att hålla nere och om möjligt sänka sjukvårdskostnaderna. Allt fler har kommit till den uppfattningen att man i detta syfte bör satsa mer än på hälsovårdsupplysningen. framhåller, att målet för denna upplysning är att göra individer friskare ur fysisk, psykisk och social synvinkel och anser att åtgärder för att begränsa konsumtionen av stimulantia samt att förbättra allmänhetens kost- och motionsvanor är synnerligen angelägna. Utan tvivel föreligger det ett utomordentligt stort behov av kvalificerad information, icke minst bland barn och ungdom, om tobak, narkotika och alkohol samt kost och motion, men härför krävs stora ekonomiska resurser. har angivit anslagsbehovet till , vilket belopp av departementschefen reducerats till . Det av äskade beloppet måste anses blygsamt i förhållande till de våldsamt stigande sjukvårdskostnaderna. En nedprutning av beloppet kan befaras allvarligt minska möjligheterna att tillgodose behovet av kvalificerad information. Med hänsyn härtill och under åberopande av vad i övrigt anförts hemställes att för /72 under punkt F 8 Hälsovårdsupplysning, i bilaga 7 till årets statsverksproposition måtte anslå .
mot · FU02783 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag för batterier till hörapparater. Handikappades möjligheter att kostnadsfritt få hjälpmedel har fortlöpande byggts ut och förbättrats. Den senaste ändringen av reglerna om statsbidrag till hjälpmedel, vilken genomfördes , innebar en väsentlig utvidgning av hela hjälpmedelsområdet. Bidragsrätten utsträcktes till nya slag av hjälpmedel, och fler handikappade fick möjlighet att kostnadsfritt erhålla hjälpmedel. I fråga om hörapparater innebar reform en genomgripande revision av bestämmelserna om statsbidrag. Före gällde för anskaffning av hörapparat speciella regler om maximering av bidragsbeloppet, vilka inte hade någon motsvarighet beträffande andra hjälpmedel. Också för utbyte av hörapparat tillämpades begränsande särregler, vilka i många fall utgjorde ett hinder för att tillgodose hörselskadades behov av ändamålsenliga hörapparater. Genom reform slopades dessa särregler, och bestämmelserna om statsbidrag för anskaffning av hörapparat samordnades med reglerna för andra typer av hjälpmedel. Statsbidrag kan f. n. inte lämnas till kostnaden för batterier till hörapparater. Det är känt att denna kostnad är avsevärd för den hörselskadade. Det har uppgetts att den kan utgöra . eller i vissa fall väsentligt mer. Man kan inte bortse från att kostnaden för att köpa batterier för en del hörselskadade är så kännbar att de avstår från att använda sitt hjälpmedel i behövlig utsträckning. Detta kan i synnerhet gälla äldre personer och andra utan inkomster vid sidan av sin pension. Frågan om att införa statsbidrag till kostnaden för batterier till hörapparater har stor räckvidd lämnas bidrag för anskaffning av inemot 30 000 nya hörapparater och många spörsmål, inte minst av administrativt slag, uppställer sig inför ett sådant övervägande. Eftersom frågan inte har närmare utretts, är det angeläget att så sker. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om utredning av möjligheten att införa statsbidrag för batterier till hörapparater. (s) () () ()
mot · FU02786 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående utbetalningen av bostadstillägg åt barnfamiljer. Vid utformningen av de administrativa reglerna för det nuvarande bostadsstödet till barnfamiljer - statliga bostadstillägg respektive statsbidragsberättigade kommunala bostadstillägg - togs utbetalningsförfarandet upp till särskild prövning såväl i utredningen och den därav föranledda remissbehandlingen som i propositionen (1968:42), motioner och utskottsutlåtandet (statsutskottet : 101). Bland annat övervägdes huruvida bidragen skulle utbetalas direkt till familjerna, vilket blev beslut eller, som fallet var med familjebostadsbidragen, till bostadsförvaltningama eller kreditgivarna. Skäl anfördes såväl för som emot sistnämnda system. En reservation i utskottsutlåtandet för detta system samlade många ledamöter, som dock utgjorde en minoritet. Grundbeloppen i statliga bostadstilläggen är inte knutna till något bostadsvillkor. Detta förhållande var också ett skäl, som anfördes för destinering av bidragen direkt till familjerna. Tilläggen för utrymmesoch utrustningsstandard i bostaden liksom statsbidraget till kommunala bostadstillägg samt den av kommunerna finansierade delen av sistnämnda tillägg är däremot knutna till bostadsvillkor. Statligt bostadstillägg och statsbidragsberättigat kommunalt bostadstillägg utgår till ca 400 000 hushåll. I statsanslag härför äskas i årets statsverksproposition . Till detta belopp kommer kommunernas kostnader för de kommunala bostadstilläggen. Det är således ett för bostadsfinansiering avsett betydande belopp som utbetalas direkt till ett mycket stort antal hushåll. Detta förfaringssätt har varit i bruk . Huruvida systemet utfallit tillfredsställande har såvitt bekant inte varit föremål för undersökning. har att bl. a. pröva förslag som - om de förverkligas - kommer att innebära en inte oväsentlig utvidgning av bidragsområdet. Det måste då vara lämpligt att söka utröna om de nuvarande utbetalningsbestämmelsema bör bibehållas eller om bidragen bör utbetalas till bostadsförvaltningama. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos Kungl. Maj:t om utfärdande av tillläggsdirektiv till familjepolitiska kommittén som möjliggör prövning av om de nuvarande bestämmelserna för utbetalning av bostadstillägg för barnfamiljer är ändamålsenliga. () () () () () ()
mot · FU02787 · 1971-01-27 00:00:00 — av angående beräkningen av bostadstillägg åt barnfamiljer. Bostadstillägg till barnfamiljer utgår efter behovsprövning, varvid man tar hänsyn till dels familjens inkomst, dels förmögenhet. Förmögenhet understigande medför ingen reducering av bostadstillägget, men av förmögenhet överstigande nämnda belopp läggs en femtedel av det överskjutande beloppet, avrundat till närmast lägre 200-tal kronor, till den beskattningsbara inkomsten. För t. ex. många egna företagare, som satsat hårt på nyinvestering, byte av maskiner eller andra kapitalkrävande åtgärder i företaget, blir den beskattningsbara inkomsten låg. På grund av att i företaget bundna egna medel på intet sätt direkt kan göras tillgängligt för familjens konsumtion men likväl redovisas som förmögenhet uppstår enligt min mening en orättvisa som borde rättas till. Hur detta skall kunna ske utan att icke önskvärda konsekvenser uppstår borde förutsättningslöst prövas. Möjligen skulle man kunna göra en kategoriklyvning mellan förmögenhet framkommen genom redovisning av i företagsverksamhet bundet kapital å ena sidan och direkt lossningsbart kapital i form av banktillgodohavande o. d. å andra sidan. Det i företag bundna kapitalet borde vid beräkning av förmögenhet för erhållande av bostadstillägg till barnfamiljer reduceras med förslagsvis och därefter på enahanda sätt inordnas i beräkningarna. Genom en sådan anordning skulle enligt min mening större rättvisa uppnås. Naturligtvis kan det finnas andra och bättre förslag till lösningar av hithörande rättviseproblem. Med hänvisning till det anförda hemställs att ville besluta att hos Kungl. Maj:t hemställa om utredning och förslag i syfte att åstadkomma mera rättvisande bestämmelser vid beräkning av reducering av statligt bostadstillägg till barnfamiljer på grund av familjens förmögenhet.
mot · FU02788 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till . I årets statsverksproposition, bil. 7, s. 200 203, föreslås vissa anslag till allmän och delvis även speciell verksamhet inom fyra handikapporganisationer representerande rörelsehindrade, blinda, hörselskadade samt sådana som varit döva från barndomen. Dessa anslag är utomordentligt väl motiverade och borde egentligen vara större, om det ekonomiska utrymmet så medgivit. Emellertid framstår det som en grov orättvisa att bland annat organisationer företrädande de psykiskt handikappade inte upptagits i dessa anslag. Den mest framträdande av dessa organisationer är (), som domineras av föräldrar till utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna och som i hela sin verksamhet fungerar precis som andra handikapporganisationer. Förra årets riksdag uttalade sitt erkännande av FUB:s verksamhet. De psykiskt utvecklingsstörda är en av de större handikappgrupperna, omfattande ungefär en procent av landets befolkning sålunda omkring 80 000 människor. utgör psykisk utvecklingsstörning den dominerande orsaken till svår invaliditet, vilket dokumenteras av att två tredjedelar av alla förtidspensionärer i åldern har psykisk utvecklingsstörning som primärdiagnos. Härtill kommer alla som är svagbegåvade utan att vara utvecklingsstörda och som kan räknas i flera 100 000-tal. Även om dessa efter genomgången hjälpklassundervisning klarar sig någorlunda väl i livet, är det väl bekant att en stor del av dem möter svårigheter delvis liknande dem som utvecklingsstörda personer utsätts för. har därför också börjat att ägna uppmärksamhet åt denna grupp. Till övervägande del är för sin verksamhet beroende av medlemsavgifter, lotteri och insamlade medel. För viss speciell del av dess verksamhet erhåller förbundet liksom vissa andra handikapporganisationer speciella anslag från . På är sålunda placerad en av anställd studiekonsult, varjämte SÖ ställt vissa medel till förfogande för anställning av en ungdomskonsulent. De medel som erhålls räcker emellertid inte för att driva den verksamhet som förbundet åtagit sig att driva för ändamålet. De s. k. kringkostnadema, kontor, telefon, resor, skrivhjälp samt en stor del av fältverksamheten, måste finansieras med insamlade medel. För sitt viktiga bevaknings- och informationsarbete åtnjuter inget annat statsstöd än ett belopp på som tidigare anvisats ur anslag för extra utgifter. Då resultatet av förbundets insamlingsverksamhet visar en sjunkande tendens och befaras minska ytterligare, står förbundet inför risken att behöva inskränka sitt allmänna bevaknings- och informationsarbete, som är utomordentligt angeläget för att främja omsorgerna om utvecklingsstörda. Enligt vår mening är det väsentligt att det finns en organisation med förmåga att förmedla en erfarenhet om »var skon klämmer». Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte till Extra utgifter för /72 under femte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . () () i V:-'/:,-- :
mot · FU0279 · 1971-01-15 00:00:00 — om anslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Det har i motioner hemställts, att skulle uttala sig för ett årligt anslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare men detta har avslagits. Det enorma arbete som frivilligt lägges ner av ovannämnda förbunds medlemmar tycks inte ha uppmärksammats av ledamöter. Detta torde bero på att man inte känner till förbundets verksamhet. Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare bedriver en intensiv upplysningsverksamhet i jakt- och viltvårdsfrågor på möten och sammanträden och genom kursverksamhet på Karl-Ersgården m. m. Den är belägen i Sånghyttan utanför . Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägares strävan är att ytterligare bygga ut denna verksamhet för att engagera så många som möjligt av jägarna i jakt- och viltvårdsarbetet. har det förberetts för tre stycken viltvårdskurser månader. har genom att godkänna uttalandet i proposition 189 till riksdag uttalat sig för att bidrag kan utgå även till annan organisation än , således även till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägares medlemmar betalar även jaktvårdsavgifter, och dessa går till jaktvårdsfonden. Dessa avgifter uppgår till . Då denna fond bildas genom avgifter från och Jägarnas riksförbundLandsbygdens jägares medlemmar borde båda förbunden få anslag för sin verksamhet ur jaktvårdsfonden. Det är ett rättvisekrav som man bör fordra i vårt land med parollen jämlikhet och rättvisa. Enligt redovisning för /69 erhöll i anslag ur jaktvårdsfonden , övriga läns jaktvårdssammanslutningar . Det måste uppfattas som synnerligen orättvist att icke bidrag till jaktvårdande verksamhet utgår ur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Ett sådant förhållande kan uppfattas och uppfattas ofta som om myndigheterna anser att jakt- och viltvårdsåtgärder utförda inom Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare vore mindre värd än en motsvarande insats inom . Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare är representerat i nästan alla län. Medlemsantalet är ca 12 000 och starkt stigande. Vi anser det mycket viktigt att så många jägare som möjligt kan bli organiserade och att varje jägare skall ha den självklara rätten att välja den jägarorganisation han själv vill tillhöra. Det gagnar inte den svenska jakten att det finns endast ett förbund som erhåller anslag enligt beslut. Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare har en egen tidskrift, Jakt och Jägare Kring Lägerelden. Vi anser det väl motiverat med ett årligt anslag ur jaktvårdsfonden av . Med hänvisning till vad här ovan anförts hemställer vi att måtte besluta att uttala sig för att ett årligt anslag ur jaktvårdsfonden om tillerkännes Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Sv*n*kå Reproduktion* AB, 1971
mot · FU02791 · 1971-01-27 00:00:00 — angående statsbidraget till familjedaghemsverksamhet. Statsbidrag utgår till familjedaghemsverksamhet. Emellertid utgår inte statsbidrag till familjedaghemsverksamheten oavsett antalet familjedaghemsplatser. Till kommuner med högst 10 000 invånare utgår statsbidrag för familjedaghemsverksamheten endast till den del det sammanlagda antalet av kommunen anordnade platser i barnstuga eller kommunalt familjedaghem överstiger en plats för varje fullt 200-tal invånare. Till kommun med mer än 10 000 invånare utgår sådant statsbidrag till den del det sammanlagda antalet av kommunen anordnade platser i barnstuga eller kommunalt familjedaghem överstiger, för det första 10 000-talet invånare en plats för varje fullt 200-tal invånare och för överskjutande invånarantal en plats för varje fullt 100-tal invånare. Dock skall platser som anordnats i kommunalt familjedaghem ej medräknas i den mån de överstiger antalet platser i barnstuga. Alla dessa begränsningsregler borde slopas, men den sista av begränsningarna, att vissa familjedaghemsplatser ej skall medräknas i statsbidragsunderlaget, är ju hell orimligt. Det är rimligt att dessa begränsningar i statsbidragsgivningen slopas i sin helhet och att staten genom bidragsgivningen inte i fortsättningen skall missgynna familjedaghemmen eller de kommuner som av olika skäl inte anser sig behöva så stor andel daghemsplatser. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t hemställer om slopande av begränsningsreglerna för utgivande av statsbidrag till familjedaghemsverksamhet .
mot · FU02792 · 1971-01-27 00:00:00 — om höjning av anslaget till Bidrag till . har för sin verksamhet under nästa budgetår begärt statsbidrag till sin verksamhet med . De dövas problem har väl först uppmärksammats i önskvärd utsträckning. Det är angeläget att de döva kan finna sig till rätta i vårt alltmer komplicerade samhälle. SDR planerar för nästa budgetår två kurser för föräldrainformation om vilka möjligheter det finns för föräldrarna att få kontakt med sina döva barn. Vidare bedrives tolkhjälp, rådgivning och social information till vuxna döva och till föräldrar med vuxna döva barn. SDR driver vidare en kurs och ungdomsgård samt folkhögskola för döva. De döva kan på grund av sitt språk- och kunskapshandikapp samt kommunikationssvårigheter inte deltaga i de hörandes, av stat och kommun understödda folkhögskole- och fortbildningsverksamhet. Det är alltså ett omfattande arbete som här bedrives för de döva. Hela verksamheten beräknas kosta . För sin verksamhet är SDR helt beroende av frivilligt insamlade medel, lotteri samt statliga bidrag. När SDR beräknat intäkterna av lotteri, frivilliga insamlingar och de ersättningar som lämnas från för kurser så behövs . i statligt anslag för att verksamheten skall kunna bedrivas i den omfattning som är avsedd. Departementschefen tillstyrker dock endast . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att för /72 under punkt K 13, Bidrag till , i bilaga 7 till statsverkspropositionen måtte besluta anslå .
mot · FU02793 · 1971-01-27 00:00:00 — om viss begränsning av den frivilliga kommunala socialhjälpen. Skattetrycket i vårt land blir allt svårare. finns det många eftersatta områden där större ekonomiska resurser skulle behövas. Därför måste allvarliga försök göras att begränsa kostnaderna på de områden där möjligheter finns att göra detta. Ett sådant område är den kommunala socialhjälpen. I många kommuner har den frivilliga socialhjälpen givits mycket generöst, vilket har resulterat i att de kommunala kostnaderna för verksamheten rakat i höjden på ett oroväckande sätt. En generös bidragsgivning är inte heller till särskilt stor hjälp för dem som verkligen är i nöd och behöver hjälp att komma till rätta med tillfälliga problem. De drar sig för att utnyttja möjligheterna. Tyvärr utnyttjas dessa alltför ofta i stället av samvetslösa som försöker att i alla lägen utnyttja »samhällets» generositet till bristningsgränsen. Även om det inte sker i flertalet fall så är det ändå tillräckligt många fall för att allmänheten skall bli upprörd över användningen av skattemedel. Även om denna fråga främst berör kommunerna, så är det ändå statsmakternas uppgift att försöka styra utvecklingen i så sunda banor som möjligt. En möjlighet att komma till rätta med problemet är att beslutar att frivillig socialhjälp inte skall få utgå med ett högre belopp per person och år än vad en ensamstående pensionär får i form av folkpension. Härutöver skulle givetvis komma de bostadsbidrag som kan bli aktuella. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag till sådan lagstiftning att frivillig socialhjälp exklusive hjälp till täckande av bostadskostnader inte skall få utgå med ett högre belopp per person och år än vad en ensamstående pensionär får i form av folkpension.
mot · FU02794 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om avslag på Kungl. Maj:ts framställning om anslag till inrättande av ett statligt råd på lekmateriel- och lekmiljöområdet. På s. 4344 i bilaga 7 till statsverkspropositionen redovisas avsikten att inrätta ett särskilt statligt råd på lekmateriel- och lekmiljöområdet. Avsikten är att utföra undersökningar och ge information om lekmateriel och lekmiljö. Anslag till verksamheten har tagits upp under anslag, punkt E 1, med . Behovet av den verksamhet varom här är fråga kan starkt ifrågasättas. Det finns snart inte något område där inte staten försöker styra kommunernas och de enskilda individernas handlande. När det gäller lekmateriel och lekmiljö så har visserligen brister kommit fram på detta område lika väl som på många andra områden, men dessa torde inte vara av en för nationen så pass hotfull storleksordning att de motiverar en åtgärd av detta slag. När det gäller lekplatser och lekmiljö måste man förutsätta att det finns folk med sunt omdöme ute i kommunerna, som tar hänsyn till dessa frågor vid planeringen. Om ett statligt lekråd inrättas så kan utvecklingen bli att vi får ett statligt lekverk med en generaldirektör i spetsen för en mängd anställda, vilka skall kontrollera leksakerna som säljs. Det bästa sättet att slippa en sådan utveckling är utan tvekan att redan nu avslå inrättandet av ett lekråd. anslag under punkt E 1 bör i konsekvens därmed minskas med . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att för /72 under punkt E 1, , i bilaga 7 till statsverkspropositionen måtte besluta anslå . () ()
mot · FU02795 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder i syfte att utveckla den perifera kärlkirurgin. Under flera tidigare riksdagar har framförts motioner om en professur i perifer kärlkirurgi. Även till årets riksdag föreslås i en särskild motion inrättandet av en sådan professur. De sjukdomar som leder till kärlskador blir allt vanligare. Det leder till att antalet amputationer på grund av kärlskador också blir allt fler. Vi vill hänvisa till den statistik över antalet benamputationer vid vissa av landets sjukhus , vilken redovisas i bilaga till motion nummer 594 i andra kammaren . Av den statistiken framgår att diabetes, kärlsjukdom eller artärsjukdom är orsaken till amputationer i av fallen. Olycksfall och övriga orsaker svarar bara för av amputationsorsakema. mister tusentals människor i vårt land sina ben på detta sätt. De blir genom amputation definitivt invalidiserade och kostar då samhället mycket stora belopp. Om de i stället kunde återställas genom kärlkirurgisk operation så kunde många av dem återgå till produktivt arbete som samhällets kostnader för dem som invalider inte blev aktuella. Därutöver kommer vinsten i form av minskat fysiskt och psykiskt lidande. Det torde vara möjligt att med nuvarande operationsteknik, främst företrädd av docent , undvika av de amputationer som utförs om det på sjukhusen fanns god tillgång på läkare som kunde utföra kärlkirurgiska operationer även i de yttre (perifera) delarna av lemmarna. Den perifera kärlkirugins stora möjligheter har inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet. Sålunda finns endast vid en tjänst inrättad för huvudsakligen perifer kärlkirurgi. har dock i en skrivelse den till sjukvårdsstyrelse uttalat i denna fråga att »styrelsen dock fann inrättandet av en ny kärlkirurgisk klinik, specialiserad på perifer kärlkirurgisk verksamhet, vara ägnat att stimulera utvecklingen» inom . Uttalandet har tydligen ännu inte gett något resultat. Mot denna bakgrund är det nödvändigt med ett uttalande från sida. kunde lämpligen få uppdrag att vidtaga nödvändiga åtgärder för att få till stånd en snabb utveckling av den perifera kärlkirurgin samt verka för att nya avdelningar för denna verksamhet öppnas vid de större sjukhusen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa att Kungl. Maj:t vidtager sådana åtgärder att den perifera kärlkirurgin snabbt utvecklas samt att nya avdelningar för denna specialitet inrättas vid de större sjukhusen. () () () i Bäckmora
mot · FU02796 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett anslag till arbetarskyddsfonden. I statsverkspropositionen, bilaga 7, s. 12, omtalas att Kungl. avser lägga fram särskild proposition under vårriksdagen om inrättande av en särskild arbetarskyddsfond för forskning, utbildning och information på arbetarskyddsområdet. Avsikten är att fonden skall finansieras med arbetsgivaravgifter och tillföras . ökad verksamhet på arbetarskyddets område är välkommen. Däremot är det inte bra om pengarna till verksamheten skall tas in genom arbetsgivaravgifter. Redan nu betalas till olika ändamål arbetsgivaravgifter motsvarande nära en fjärdedel av lönesumman. Varje ny arbetsgivaravgift minskar utrymmet för löneförbättringar. Ett bättre arbetarskydd som leder till att antalet sjuka och skadade arbetstagare blir mindre är ett intresse för hela folket och inte bara för arbetsgivare och anställda. Därför är det rimligt att alla solidariskt medverkar till att betala vad denna verksamhet kostar. Kostnaderna för ett förbättrat arbetarskydd bör därför betalas över statsbudgeten och inte genom arbetsgivaravgifter. Det är även önskvärt av det skälet att mer pengar än som avsetts kanske måste anslås till arbetarskyddsverksamheten om den skall ge önskvärda resultat. Vid behandling av statsverkspropositionen bör därför ett anslag på avsättas för den avsedda arbetarskyddsfonden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att vid behandlingen av punkt L i statsverkspropositionens bilaga 7 i avvaktan på den av Kungl. aviserade propositionen om inrättande av en arbetarskyddsfond måtte besluta reservera i enlighet med vad i motionen anförts. () () HANS () () () ()