mot · FU02261 · 1971-01-22 00:00:00 — av m. fl. om en försöksverksamhet med sänkta taxor och ökad turtäthet vid . På olika håll i världen pågår olika försök för att göra de kollektiva trafikmedlen mera konkurrenskraftiga gentemot privatbilismen. Det har blivit alltmer uppenbart att bilarna speciellt i storstadsområdena medför allvarliga försämringar av miljön. En annan allvarlig olägenhet med den kraftigt ökande bilismen är att den urholkar underlaget för de kollektiva trafikmedlen, något som i sin tur medfört att förbindelser dragits in och driften på andra linjer har nedlagts. Den för många påtagligt förbättrade kommunikationsstandard som bilen medfört har lett till att den billöse nu vanligen har sämre standard i detta avseende än . Enligt vår mening kan inte denna utveckling få fortgå! Av jämlikhetsskäl måste en godtagbar kommunikationsstandard tillhandahållas varje samhällsmedborgare oavsett inkomstnivå och bostadsort. I bilaga 8 till årets statsverksproposition framhåller SJ: Ar 1968 bröts dock den nedåtgående tendensen både vad gäller antalet resor och personaltrafikarbetet uttryckt i personkm. Uppgången i resefrekvensen har samband med den nytillkomna lokaltrafiken med pendeltåg i vilken ombesörjs på entreprenad för AB (). Det framhålls också att man i budgetarbetet utgått från att lokaltrafiken i storstadsområdena väntas expandera. Det är vår bestämda uppfattning, att den gynsamma utvecklingen i främst beror på att man där infört lägre taxor i lokaltrafiken än för SJ:s nät i övrigt, ökat turtätheten och åstadkommit samtrafik mellan de olika trafikföretag som svarar för den kollektiva trafiken i regionen. För vidkommande har bl. a. efter initiativ från centerhåll påbörjats en utredning, som lagt fram ett principförslag till lösning av samtrafiks- och taxeproblemen i detta område. Vi utgår från att SJ liksom i kommer att arbeta för att åta sig en större del av lokaltrafiken i ! Med både förvåning och irritation har noterats att SJ eller med SJ lierade företag på många håll i landet skaffat sig koncession för busstrafik på vägar som löper så gott som parallellt med trafiksvaga bandelar. Sedan har SJ ordnat bussturer efter en tidtabell som inte inne burit någon komplettering av servicen utan i stället inneburit en direkt konkurrens om resenärer, som tidigare utnyttjat tågen för arbets- och liknande resor. Vi anser detta handlingssätt förkastligt och menar att existerande järnvägslinjer i första hand skall utnyttjas för att tillgodose persontransportbehoven, eftersom tågen vanligen är snabbare och avgjort miljövänligare än bussarna. För att åstadkomma en ökad användning av tåg i lokaltrafiksammanhang anser vi att försök under medverkan av ekonomisk expertis vid universiteten borde göras för att utröna vilken effekt på resandeunderlag m. m. en radikal sänkning av taxorna i kombination med större turtäthet m. m. skulle medföra. Beträffande taxenivån skulle vi t. ex. kunna tänka oss en tillämpning av den s. k. SL-taxan på de aktuella bandelama. När det gäller trafik inom en tätort har försöket i med en mycket låg taxa och tätare förbindelser medfört en betydligt höjd resandefrekvens. Beträffande det ekonomiska resultatet av Halmstadsförsöket föreligger ännu ej några säkra resultat, men det finns anledning tro att även detta blir positivt, i vart fall om man i kalkylen väger in fördelen med en minskad biltrafik i stadens centrala delar. Därigenom elimineras behov av investeringar för att öka framkomligheten för biltrafiken. Enligt vår mening bör SJ få i uppdrag att göra några försök med sänkta taxor och ökad turtäthet m. m. för att på så sätt få fram ett säkrare underlag för beslut om hur trafikförsörjningen bör tillgodoses . Vi menar att man dels bör välja ett par lämpliga bandelar i storstadsområdena och (t. ex. GöteborgBorås resp. LundMalmö), dels fyra bandelar i övriga mindre tätbefolkade landsdelar (t. ex. TorsbyKil, SandvikenGävle, Svegöstersund och BodenLuleå). Vi utgår givetvis från att tidtabeller m. m. utarbetas i nära samarbete med trafiknämnderna i de kommuner som berörs av försöken. Dessa bör omfatta , och efter varje försöksårs utgång bör SJ successivt redovisa erfarenheterna av verksamheten. Vi är av den uppfattningen att detta försök med taxesänkning i kombination med serviceförbättringar på de aktuella bandelarna kommer att tillföra SJ så många fler resenärer att någon ökad nettokostnad inte uppkommer. Skulle någon mindre nettokostnadsökning uppkomma, bör dessa kostnader väl kunna inrymmas inom SJ:s budget För budgetåren 1968/69 och 1969/70 blev t. ex. resultatet för SJ 34 resp. 67 miljoner bättre än budgeterat belopp. När skall bedöma effekten av dessa försök, måste man givetvis även ta med övriga samhällsekonomiska effekter i bedömningen. Vi tänker då på de följder som en ökad användning av tåg i lokaltrafik får på behovet av investeringar för bilism och andra trafikreglerande åtgärder liksom för att förbättra miljön i stadskärnorna m. m. Vi är också övertygade om att denna form av försöksverksamhet för att skaffa SJ:s tågtrafik förbättrat underlag skulle uppfattas mycket positivt såväl av SJ:s linjepersonal som av de medborgare som blir direkt berörda av denna försöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att SJ måtte få i uppdrag att, på i motionen anförda grunder, ordna försöksverksamhet med sänkta taxor och ökad turtäthet m. m. på några lämpliga bandelar. () () () ()