mot · FU02881 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående behandlingen av arbetsmiljöfrågor m. m. inom utbildningsväsendet. Hälsoriskerna i arbetslivet är stora. Undersökningar sorn utförts av har visat att fyra av fem LO-medlemmar känner oro inför hälsorisker på sina arbetsplatser. har insatserna, i syfte att eliminera hälsorisker i arbetslivet, ökat. Men tillkommer nya faror som följd av nya ämnen, tillverkningsmetoder, maskiner och anläggningar. Detta ger vid handen att kraven på trygghet och säkerhet inte ges nödvändig uppmärksamhet vid tillverkning och utformning av nya ämnen, metoder, maskiner och anläggningar. Det pågår ett omfattande utredningsarbete inom arbetsmiljöns område, främst inom arbetsmiljöutredningen. Detta kan dock i vissa avseenden behöva kompletteras. Därtill finns starka skäl som talar för bestämda punktinsatser redan under utredningsarbetets gång. Detta har också kommit till uttryck i årets statsverksproposition där förslag föreligger om att bl. a. arbetarskyddsorganens resurser förstärks. Förutom dessa insatser är det angeläget att vidtaga åtgärder inom utbildningens område. Trygghets-, säkerhets- och trivselfrågor beaktas fortfarande i alltför ringa utsträckning då nya arbetsmiljöer utformas eller då äldre produktionsställen byggs om. Detta faktum torde bl. a. förklaras av brister i utbildningen av tekniker, arkitekter m. fl., vilket aktualiserar dels komplettering av pågående utredningsarbete, dels vissa punktinsatser. För att öka insikten om arbetsmiljöns betydelse hos framtida företagsledare, tekniker, arkitekter m. fl. bör utbildningen i arbetsvetenskapliga ämnen förstärkas vid främst de tekniska högskolorna. Även i läkarnas grundutbildning bör dessa frågor ingå i sådan utsträckning att samtliga läkare i sin bedömning av patienters hälsotillstånd kan innefatta sociala och arbetsmässiga överväganden. En ökad information för att stimulera intresset för arbetsplatsens miljöfrågor är för övrigt därtill nödvändigt redan inom liksom inom efterföljande skolformer. Det torde vara nödvändigt att en inventering utföres av hur arbetsmiljöfrågorna behandlas i utbildningsväsendet . Denna inventering bör då utgöra underlag för åtgärder som ger arbetsvetenskapliga Mot 1971: 881 ämnen en mer framskjuten plats framför allt inom den tekniska utbildningen. Men därtill talar starka skäl för snabba punktinsatser gällande redan utexaminerade och verksamma tekniker, arkitekter m. fl. yrkeskategorier som är direkt engagerade i arbetet att skapa nya arbetsplatser, utforma arbetslokaler, konstruera maskiner och utarbeta nya arbetsmetoder. Dessa tekniker, planerare, arkitekter etc. utövar ett inte oväsentligt inflytande över arbetsmiljön. De bör därför ges tillfälle till fortbildning i arbetsvetenskapliga ämnen så att de i sitt arbete på ett aktivt sätt kan medverka till att hindra nya yrkesfaror, öka säkerheten och förbättra arbetsmiljön. En sådan utbildning bör tillsammans med ett ökat arbetstagarinflytande på arbetsmiljöns utformning kunna bidraga till ett nytänkande inte minst hos maskintillverkare och tillverkare av ämnen och produkter som används på arbetsplatserna, innebärande att säkerhet och miljövänlighet kommer att utgöra ett väsentligt inslag vid skilda bedömningstillfällen. Med hänsyn till ett förväntat närmare samarbete mellan arbetstagare och arbetsgivare i fråga om arbetsplatsernas planering och utformning, bör även företrädare för arbetsmarknadens parter kunna ges tillfälle att genomgå den föreslagna fortbildningen. Det är svårt att avgöra till vilket organ den föreslagna fortbildningen lämpligen bör knytas, bl. a. med hänsyn till att arbetsuppgifterna för den i årets statsverksproposition föreslagna arbetarskyddsfonden ännu inte är kända i detalj. Valet torde stå mellan antingen den föreslagna fonden eller eller arbetsmedicinska institutet. Ett nödvändigt krav är dock att huvudmannaskapet ligger hos en institution där arbetsmarknadens parter är representerade. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes att i skrivelse till Kungl. begär dels en allmän inventering rörande omfattningen och innehållet i de kursmoment som på olika utbildningsområden ägnas arbetsmiljö- och arbetarskyddsfrågor, dels att nämnda kartläggning läggs till grund för en utbyggnad av dessa delar av kurs- och läroplanerna, dels en prövning av möjligheterna att skapa en fortbildning i arbetsvetenskapliga ämnen för verksamma tekniker, arkitekter m. fl. yrkeskategorier vilkas arbete har direkt betydelse för arbetsmiljön.