mot · FU0239 · 1971-01-14 00:00:00 — av m. fl. Yttrande- och tryckfriheterna anses allmänt tillhöra de fundamentala beståndsdelarna i en demokrati, liksom rätten att bilda organisationer och politiska partier. Monopol och förmynderskap från statsmakternas sida på opinionsbildningens och yttrandefrihetens område är alltid förkastliga ur demokratisk synpunkt. För moderata samlingspartiet är det självklart att de viktiga massmedierna, radion och televisionen, inte får utgöra några undantag från dessa principer. Tryckfrihetslagstiftningens idé måste även kunna tillämpas på de nya media som står oss till buds. Moderata samlingspartiet anser att den nuvarande monopolsituationen på etermedias område strider mot dessa principer och att det måste ses som utomordentligt angeläget att finna ett system som på detta allt viktigare område säkerställer den fria opinionsbildningen. är det en uppenbar fara att det maktmedel som etermedia utgör ligger i statsmaktens händer på det sätt som f. n. är fallet. Ur demokratisk synpunkt är det angeläget att monopolsituationen brytes. Ur samhällets synpunkt är det också önskvärt att radio och TV tillhandahåller ett så rikt och varierande utbud som möjligt. Såväl kraven på god kvalitet som kraven på ett rikt utbud av olika programtyper skall tillgodoses. Ett system med inbördes konkurrerande produktionsbolag är utan tvivel bäst lämpat för att uppfylla dessa krav. Statsmakternas hittillsvarande politik på radio- och TV-området har präglats av strävan att slå vakt om monopolställning. De olika förändringar som genomförts, t. ex. införandet av , har gjorts på ett sätt som bevarat monopolsystemet. De försök att inom monopolets ram införa inslag av konkurrens mellan olika produktionsenheter har av allt att döma inte utfallit väl. har kostnadsutvecklingen vid kommit att uppmärksammas alltmer. De uppgifter om den framtida ekonomiska situationen som tidigare presenterats har varit utomordentligt bristfälliga, och i viktiga avseenden har informationen t. o. m. varit ägnad att ge en felaktig bild av den bekymmersamma ekonomiska situationen för företaget. kunde peka på uppenbara felaktigheter i de petita som ingett till statsmakterna, vilka bl. a. låg till grund för behandlingar av frågan, och presenterade uppgifter om den ekonomiska utvecklingen vid företaget . som senare verifierats, karakteriserade det ansvariga statsrådet de uppgifterna som en karikatyr av företagets ekonomiska framtidsperspektiv. 3 sami Nr 39-44 Kostnaderna för verksamheten bestrides så gott som uteslutande med licensmedel. Endast vissa mycket begränsade sektorer, t. ex. utbildningsprogrammen och sändningarna till utlandet, finansieras genom direkta anslag över statsbudgeten. har ekonomiska situation löpande försämrats på grund av den accelererande kostnadsutvecklingen. Innevarande budgetår beräknas företaget gå med en förlust om . De överskott som rörelsen tidigare givit har fonderats i den s. k. radiofonden för täckande av eventuella framtida underskott. Uppenbart är att de allt större underskotten kommer att medföra att fonden inom en mycket snar framtid är tömd. Med oförändrade licensavgifter skulle detta vara fallet . Kostnaderna för verksamheten kommer att skjuta brant i höjden, trots att ingen mera väsentlig utbyggnad är aktuell. Innevarande budgetår kostar rörelsen , fördelade på , och . kan man schematiskt räkna med att kostnaderna kommer att fördubblas. I petita beräknas utgifterna /76 bli 1 . Det kan starkt ifrågasättas om inte de prognoser redovisar i petita är tilltagna i underkant. De förutsätter t. ex. att driftkostnaderna inte kommer att öka med . Erfarenheterna talar för att ökningen kommer att bli än högre. Inom har startats en rationaliseringsverksamhet för att om möjligt söka dämpa takten i kostnadsstegringama. Det finns emellertid anledning att understryka att detta rationaliseringsarbete inte kan lösa ekonomiska problem. Det kan möjligen åstadkomma en temporär lindring av svårigheterna. Det är uppenbart att kostnadsutvecklingen inom successivt håller på att rycka undan grunden för de beslut rörande företagets finansiering och monopolställning som majoritet tidigare fattat. Vi har framhållit önskvärdheten av att en parlamentarisk grupp gavs möjlighet att granska ekonomiska problem. En fortsatt licensfinansiering är visserligen teoretiskt möjlig men skulle kräva successiva licenshöjningar till en nivå som inte kan accepteras. Inom en relativt snar framtid måste dessa problem få en långsiktig lösning. Regeringen anser uppenbarligen att detta kan anstå till /75. Den licenshöjning som föreslås i årets statsverksproposition är avsedd att säkerställa företagets finansiering t. o. m. utgången av /74. Det är utomordentligt tveksamt om detta är möjligt. I petita räknar Svergies Radio med att de sammanlagda kostnaderna för verksamheten under /72 t. o. m. 1973/74 kommer att uppgå till 2 . Som tidigare anförts kan det starkt ifrågasättas om inte den siffran är för låg även om de standardhöjningar som planerats icke genomföres. Med oförändrade licensavgifter skulle licensintäktema enligt petita bli , varav den alldeles övervägande delen faller på den kombinerade avgift som föreslås höjd. Höjningen av den kombinerade avgiften skulle, utgående från förväntningar angående licensinbetalningar, öka licensintäktema från till . Underskottet skulle således bli över en kvarts miljard kronor. En lösning på finansieringsproblematiken måste således med största sannolikhet ske väsentligt tidigare än vad regeringen anser. Inom en mycket snar framtid kommer statsmakterna att tvingas till en omprövning av den nuvarande politiken på radio/TV-området. Det är då viktigt, att man söker en lösning som såväl löser ekonomiska problem och skapar möjlighet för företaget att utvecklas som garanterar den frihet i etern, som det nuvarande monopolsystemet förhindrar. Dessa två mål för en ny radio/TV-politik kan givetvis uppnås på olika sätt. Vilken kombination av åtgärder som är att föredra kan inte avgöras utan en omfattande och allsidig utredning. En tänkbar modell är att låta nuvarande kvarstå som en i huvudsak licensfinansierad kanal under ledning. skulle programtiden för delas upp mellan ett antal fristående programföretag, som finansierade sin verksamhet genom intäkter från reklam i överensstämmelse med regler fastlagda av . Fördelningen av programtiden mellan de olika programproduktionsbolagen skulle ske genom ett programråd, som dock inte skulle ha några möjligheter att påverka den programpolitik som de olika bolagen ville driva. Möjligheten att bilda programföretag kunde bl. a. utnyttjas av pressen. På detta sätt skulle frihet i etern möjliggöras som man bibehöll en licensfinansierad televisionskanal av det slag som finns. Från olika håll har det rests invändningar mot att införa reklam i TV. De olika argument som använts i debatten har så gott som alltid pekat på någon av de effekter detta haft i . Det bör därför understrykas, att ett svenskt reklamfinansierat TV-system inte får ha det amerikanska som förebild. Reklamköpama får inte ges några möjligheter att påverka de övriga programmens innehåll och uppläggning. Reklaminslag bör endast få förekomma mellan andra program. Flera exempel på reklamTVsystem, som med gott resultat fungerar på detta sätt, finns i . Det av oss här skisserade systemet ger också goda möjligheter till en fortsatt expansion av televisionsverksamheten. Allteftersom sändningsmöjligheterna byggs ut kan tid fördelas mellan olika programbolag också i en tredje kanal. Möjligheter bör i detta sammanhang skapas för olika folkrörelser och intresseorganisationer att starta programbolag och erhålla programtid. väntas reklamutredningen, som haft att utreda bl. a. frågan om effekterna av TV-reklam, avge sitt betänkande. Det är ännu ovisst vad reklamutredningen kommer att föreslå. Det förefaller varken möjligt eller önskvärt att dröja så länge som regeringen förordar, till /75, innan den långsiktiga politiken på detta område tas upp till prövning. Med stöd av det ovan anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att en parlamentarisk utredning måtte tillsättas med uppgift att klarlägga hur en ökad frihet och konkurrens i etermedia skall åstadkommas och långsiktiga fin ansie ringsproblem bringas under kontroll. () () () () i PER () i Gäddvik () () N. () i G. ()