ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU021058 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar och angående pågår inom vattenfallsverket planering för en reglering av samt överföring av vatten från dessa genom tunnel till Stora Lule älvs vattenområde. Bn kraftstation skulle byggas vid Petsats varifrån vattnet via Satisjaure skulle överföras till och sedan kunna utnyttjas i kraftstationer efter Stora Lule älvs dalgång. De skadeverkningar ett genomförande av detta projekt skulle medföra är i korthet följande. och dess stränder skulle skadas. skulle under en avsevärd sträcka bli utan vatten. vattenföring skulle allvarligt påverkas. Vägar och tunnlar skulle byggas genom fågelskyddsområde. De områden som berörs har ett mycket stort vetenskapligt och biologiskt värde. och har av den vetenskapliga expertis, som haft till uppdrag att inventera de återstående oreglerade Norrlandsälvarna, åsatts ett mycket högt skyddsvärde. Sjaunjaområdet har betecknats som norra sista återstående vildmark. Det är fortfarande mycket litet påverkat av människan och utgör en för utrotningshotade djurarter. Området behövs som referensområde för forskning. De ekologiska skadeverkningarna av den våldsamma omstruktureringen av Kaitum-Kalix-älvarna uppges också bli betydande. De vetenskapliga skälen mot en utbyggnad är överväldigande. De samer, som bedriver sin näring i berörda område har anfört att fortsatt rennäring för deras del blir omöjlig vid en utbyggnad av Ritsem och Kaitum. Fisket, som har yrkes- och rekreationsmässig betydelse, skulle försvåras. En landsomfattande opinion har vänt sig mot . Den består inte enbart av forskare och naturvårdare utan även av tunga remissinstanser, en av allt att döma enig befolkning i berörda områden, samtliga oppositionspartier och en råd organisationer. Vägningen av värdet av orörd natur mot värdet av sysselsättning och elproduktion är alltid vansklig. Men då det gäller Kaitum kan det enligt vår mening anses fullt belagt att de värden som skulle gå till spillo vid en utbyggnad är alltför stora för att kunna offras för ett marginellt tillskott till kraftproduktionen och en tillfällig ökning av antalet arbetsplatser. Ett sparat naturområde av Kaitum-Sjaunjas betydenhet är på lång sikt en mer ekonomisk lösning. i inland måste lösas på annat sätt än genom ingrepp i naturen av denna omfattning. Den planering som pågår för ett genomförande av är kostnadskrävande. Det skulle innebära betydande besparingar, om redan nu uttalade att någon utbyggnad av Kaitum ej bör komma till stånd. Skälen för ett sådant beslut är enligt vår mening tungt vägande. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att uttalar att någon utbyggnad av Kaitum för kraftändamål ej bör komma till stånd.
mot · FU021060 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om medel till för den mindre industrin för uppsökande och informerande verksamhet. Ett villkor för en effektiv exportfrämjande verksamhet med mindre och medelstora industrin som servicetagare är en intim kontakt med och god kännedom om enskilda företag i alla delar av landet, deras produkter och problem. för den mindre industrin har med sina begränsade resurser små möjligheter att i önskad utsträckning besöka enskilda företag på deras egen ort för att uppfylla detta mål. De resor inom landet med detta ändamål, som tjänstemännen på företar och som under senaste verksamhetsår tog ca i anspråk, vore det önskvärt om kunde utöka. Som mycket viktiga kontaktorgan i detta arbete fungerar företagarföreningarna, och ett intensifierat samarbete med dessa planeras. Vissa andra sammanslutningar av företag eller institutioner på lokalplanet bör också rimligen kunna inrymmas i ett sådant kontaktsamarbete, t. ex. lokala industriföreningar, banker och andra serviceorganisationer, som har intim kontakt med näringslivet inom en viss region. Denna uppsökande och informerande verksamhet tar på grund av arbetets individuella art helt naturligt stora delar av resurser i anspråk både beträffande arbetstimmar och direkta kostnader i samband med resor och uppehälle kostnader, som ökar i förhållande till det besökta områdets avstånd till . Det vore beklagligt om avlägsnare delar av landet, från räknat, vilkas företag rimligen har väl så stora behov av service som de företag, som ligger närmare, skulle bli eftersatta i detta arbete. Med hänvisning till vad som ovan anförts, vore det angeläget och önskvärt om resurser kunde förstärkas ytterligare med ett belopp om . för uppsökande och informerande verksamhet riktad mot enskilda företag inom landet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att under tionde huvudtiteln . Främjande av utrikeshandeln m. m. utöver vad Kungl. till för den mindre industrin för uppsökande och informerande verksamhet. . () () () ()
mot · FU021061 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om inrättande av ytterligare en tjänst vid för den mindre industrin. Teknisk utveckling och innovation som även inom mindre och medelstor industri, och i vissa fall särskilt inom dessa industrigrupper, står på en hög nivå är ett område, som inte blivit föremål för uppmärksamhet i vad gäller exportmarknadsföring. Inom mindre och medelstor industri finns sannolikt en stor och outnyttjad exportpotential just inom området licensförsäljning och försäljning av know-how, och intresset bland dessa företag att marknadsföra sitt kunnande utanför landets gränser synes ha ökat kraftigt . har ett företag som inte inom den egna administrationen har experter relativt små möjligheter att få effektiv hjälp, som kan leda till resultat inom en någorlunda rimlig tidsperiod och innan en uppfinning mist sitt värde eller en patenträtt gått ut. för den mindre industrin upplever det nu som en allt starkare brist i sin serviceverksamhet att inte på ett tillfredsställande sätt kunna tillgodose företagens önskemål om bistånd inom detta område. Det är därför angeläget att resurser förstärks med belopp, som skulle möjliggöra inrättandet av en särskild tjänst för insamling av information och rådgivning angående marknadsföring på export av licenser och know-how. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj.t begär förslag till riksdag om inrättande av tjänst vid för den mindre industrin för främjande av exporten av licenser och know-how. . () i
mot · FU021062 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om provning av gasolapparater. Gasolapparater har fått en stor marknad bl. a. genom att användas vid camping och installation i arbetsbodar. Anmärkningsvärt finner vi det vara att inte alla apparater är provade och godkända från säkerhetssynpunkt. När det gäller elapparater av olika slag är dessa provade och godkända av Semko. Liknande förfaringssätt är angeläget beträffande gasolapparater. Med stöd av ovanstående hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om att bestämmelser utfärdas för ett obligatoriskt godkännande av gasolapparater innan dessa förs ut i marknaden. () ()
mot · FU021063 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ändrade villkor för återlån från allmänna pensionsfonden. Enligt gällande bestämmelse äger företag som inbetalar pensionsavgifter till AP-fonden rätt att enligt vissa grunder återlåna inbetalda medel; i många fall innebär den gällande tidsbegränsningen och procentregeln att lånebeloppen blir små. Utformningen av återlåneregler bör ses mot bakgrunden av ATP-reformens effekter på företagens finansieringsmöjligheter. Dessa försämrades avsevärt i och med denna reform, då krediter som företagen tidigare haft tillgång till genom sina egna pensionsstiftelser i och med det nya systemet bortföll. I stället överfördes förvaltningen av de anställdas pensionsmedel på AP-fonden. De små och medelstora företagen har haft stora svårigheter med sin kapital- och kreditförsöijning. Kreditläget har dessutom under förutvarande år kraftigt försämrats, vilket i synnerhet har drabbat de små och medelstora företagen. Mot den bakgrunden framstår det som nödvändigt att i nuvarande läge dessa företag ges ökade möjligheter till krediter. De svårigheter för de mindre företagen att utnyttja återlånerätten med nuvarande regler markeras av att dessa företags andel av återlånen i förhållande till inbetalade medel till fond lil är avsevärt lägre än motsvarande andel för de större företagen till fond II. För att ge de mindre företagen bättre möjligheter att uppnå en rättvisare balans i återlånen föreslår vi att återlånerätten, som baseras inbetalda avgifter, utökas till att gälla inbetalda avgifter för de fem senast förflutna åren, att återlån får ske av inbetalda avgifter i stället för nuvarande , samt att amorteringstiden utökas från 10 till . Med stöd av ovanstående hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj :t måtte hemställa till sådan ändring av reglementet för allmänna pensionsfondens förvaltning att arbetsgivare erhåller möjlighet att för återlån få utnyttja de ATP-avgifter som inbetalas under loppet av de fem senast förflutna åren, att återlån får ske av inbetalda avgifter, att amorteringstiden för inbetalning av lånen utsträckes till . () i Ulfsbyn PER () i Gäddvik () () () ()
mot · FU021065 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om påförande på postbanken av skattemotsvarighet. Enligt gällande regler påföres postbanken icke någon skattemotsvarighet utan endast en motsvarighet till statsskatten. Den särställning som postbanken på detta sätt erhåller innebär konkurrensfördelar gentemot andra kreditinstitut, vilket också påverkar postbankens möjligheter att öka sin marknadsandel. Förhållandet leder också till minskade skatteintäkter i de kommuner där postbanken är verksam. För att uppnå konkurrenslikställighet mellan postbanken och andra kreditinstitut föreslår vi därför, att postbanken förslagsvis påföres en skattemotsvarighet av av vinsten. Av denna skattemotsvarighet utbetalas till berörda kommuner den del som kan beräknas avse kommunalskatt. Fördelningen av ersättningen till kommunerna bör bli föremål för en utredning. Med stöd av ovanstående hemställes att måtte besluta 1. att vid beräknande av postbankens skattemotsvarighet hänsyn även tages till utdebitering, 2. att en utredning tillsättes med uppgift att föreslå ett system för ersättning till kommunerna för utebliven skatteintäkt. () () G. REGNÉLL (m)
mot · FU021067 · 1971-01-27 00:00:00 — angående anslaget till Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning. I årets finansplan i vad det gäller kapitalutgifter inom industridepartementet begärs 3 milj. kronor till fabriksverken för ytterligare satsning på civila produkter. Någon närmare redogörelse för hur detta anslag skall användas lämnas dock inte. Med hänsyn härtill och i beaktande av nuvarande statsfinansiella läge föreslår jag att måtte avslå anslagsyrkandet. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att vid behandlingen av proposition 1971:1 bil. 15 till Byggnader och utrustning under fabriksverkens fond måtte anvisa ett investeringsanslag av i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FU021068 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och om ombildande av förenade fabriksverken till ett aktiebolag. Det är en viktig uppgift att åstadkomma konkurrenslikhet mellan statliga företag och affärdrivande verk å ena sidan och enskilda och kooperativa företag å den andra. Diskussionen om konkurrenslikheten i princip och praktik förs ständigt. Konkurrenslikheten ifrågasätts ibland av dem som inte alltid utan fog menar att statliga företag har konkurrensfördelar framför enskilda genom att de genom ägaren-staten har lättare än andra företag att erhålla nytt kapital. Det hävdas också vid olika tillfällen att statliga företag har försteg framför andra genom dolda förmåner och försteg vid offentlig upphandling. Det från visst håll framförda slagordet att offentliga företag skall producera för att täcka offentliga behov kan inte tolkas på annat sätt än att man anser konkurrensfördelar för statliga företag i dessa avseenden naturliga och lämpliga. Det är vår uppfattning att den bristande konkurrenslikheten på vissa områden mellan statliga företag och övriga oftast har formen av fördelar för de statliga företagen. Det gäller inte minst de affärsverk som bedriver sin verksamhet i konkurrens med enskilda företag. Det är ingen tvekan om att ansträngningar gjorts från statsmakternas sida för att hävda konkurrenslikheten i statliga affärsverks och företags uppträdande. Men mera bör göras. har i ett utförligt betänkande diskuterat affärsverkens ekonomiska målsättningar och handlande. Konkurrenslikheten var en viktig del av utredningens frågeställningar. I en kommentar säger utredningen: Utredningen har utgått från att dess förslag skulle rymmas inom den nuvarande konstitutionella formen för affärsverken. Utredningen har dock gjort den reflektionen att verksformen enligt vilken det råder juridisk och finansiell identitet mellan verket och kronan kan försvåra ett affärsmässigt handlande. Utredningen vill därför rent allmänt ge tillkänna den uppfattningen, att det föreligger anledning överväga en övergång från verksform till bolag för de affärsverk, som ur marknadssynpunkt även skulle kunna passa att arbeta i aktiebolagsform. Förenade fabriksverken har varit föremål för revision av . De brister i redovisningssystem, organisation, struktur och marknadsföring som revisorerna uppmärksammat och inte minst då tillgångsvärderingen gör det ytterligare angeläget att förenade fabriksverken ombildas till aktiebolag och därigenom blir knutet till aktiebolagslagens bestämmelser. Med anledning av det anförda hemställer vi att förenade fabriksverken ombildas till aktiebolag. () ()
mot · FU02107 · 1971-01-18 00:00:00 — av m. fl. om stimulerande av det arbetsdemokratiska reformarbetet. Med hänvisning till motiveringen i motion nr 86 hemställes att i skrivelse till Kungl. anhåller att regeringen stimulerar det arbetsdemokratiska reformarbetet i olika typer av verksamhet: statlig, , kooperativ och enskild företagsamhet, att en utredning med parlamentarisk representation och företrädare för arbetsmarknadens parter tillsättes med uppgift att framlägga förslag till kodifiering av representation för de anställda i aktiebolagslagen och ev. annan lagstiftning, och att utredningen om fördjupad företagsdemokrati i statsförvaltningen bör utökas med företrädare för de politiska partierna. () () () PER () () () . () () () () () ()
mot · FU021070 · 1971-01-27 00:00:00 — om åtgärder för att lösa de mindre och medelstora företagens tillväxtproblem. Med hänvisning till den motivering som har anförts i motion nr 565 hemställer vi att beslutar, att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om utredning och förslag beträffande åtgärder för att lösa de mindre och medelstora företagens tillväxtproblem, särskilt vad gäller industriella innovationer, i enlighet med vad som har anförts i nämnda motion. () ()
mot · FU021071 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. I proposition 1971: 1, bilaga 15, begärs anvisande av medel för att påbörja arbetet med Ritsems kraftstation. kommunisternas riksdagsgrupp yrkade i motion i andra kammaren, nr 1970, och lika lydande motion i första kammaren, nr 1970, avslag på proposition 1970: 173 i vilken föreslogs att skulle medge att intrång finge göras i för . Vi hänvisar till de utförliga motiveringarna i dessa motioner. Den reglering av Autajaure, som förutsätter, skulle för att använda statens naturvårdsverks formulering innebära »i det närmaste totalt spolierande av sjöbäckenets naturvärden, bland vilka särskilt de botanisk-ekologiska är mycket utpräglade» och omvandla en nu i det subalpina björkbältet liggande sjö »till något som står närmare en alpin, karg fjällsjö ovan skogsgränsen». Dessutom skulle regleringen av Autajaure förstöra tidiga grönbetesland och därmed idealiska kalvningsland för renarna i Sörkaitums sameby, som i likhet med angränsande Sirkas sameby tidigare drabbats av stora förluster av betesmark och kalvningsland genom . I de nämnda motionerna till höstriksdagen 1970 begärdes en samlad översyn av landets återstående utbyggnadsmöjligheter och -behov i fråga om vattenkraften. Vi är medvetna om de allvarliga sysselsättningsproblem som finns i och och som till någon del skulle lösas under en tre- eller fyraårsperiod genom ett realiserande av . Men en sådan temporär sysselsättning för vissa grupper skulle bl. a. balanseras av att andra grupper, speciellt samerna, som har sin försörjning, om än på gränsen till existensminimum, i detta område, kunde komma att berövas sin utkomst . Sysselsättningsfrågan för anläggningsarbetare måste och kan lösas på annat sätt genom vilket framhölls i de tidigare motionerna utvidgad statlig företagsamhet, Ostkustbanans förlängning, ett extra järnvägsspår LuleåNarvik, en järnväg SvappavaaraKolari, vägbygge KirunaNarvik och flera andra nödvändiga vägarbeten. En väg från Suorva till Ritsem, där det nu saknas permanent vägförbindelse, skulle sålunda kunna byggas till gagn för samebefolkningen och den övriga lokala befolkningen men också för alla de turister som har intresse av att uppleva ett orört fjällområde med unika skönhetsvärden. Med hänvisning till det anförda föreslås att måtte avslå proposition 1971: 1, bilaga 15, i vad den gäller det begärda anslaget för . H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i
mot · FU021075 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ekonomisk demokratisering genom ett system för vinstandel åt de anställda. Genom den konstruktion vårt ekonomiska system har tillfaller realkapitalets tillväxt i huvudsak dem som redan äger kapital. Löntagarna får ersättning i form av löner, pensioner m. m., men någon del i den växande kapitalstocken får de inte automatiskt genom sina arbetsinsatser. Denna mekanism har lett till att löntagarna visserligen fått del i den växande produktionen, vilket bl. a. möjliggjort en stigande levnadsstandard och ökad social trygghet för flertalet. Men den expanderande produktionsapparaten, maskiner, fabriker och anläggningar, tillhör fortfarande ett relativt fåtal och kontrolleras av en ännu mycket mindre grupp. Genom kapitalägarnas allt större ägande har vi fått en maktkoncentration inom näringslivet i strid mot kravet på ekonomisk demokrati genom ett ökat medbestämmande för de anställda. Försök med löntagarrepresentation i bolagsstyrelser, löntagarrevisorer, självstyrande grupper m. m. kan utgöra lämpliga metoder att vidga de anställdas inflytande. Men för en mera djupgående demokratisering av näringslivet måste det på bli nödvändigt att också låta de anställda bli direkt delaktiga i den årliga kapitaltillväxten genom att de får del i vinsten på basis av sina arbetsinsatser. Eftersom vinsterna till stor del återinvesteras i företagen, blir de anställda med tiden en betydande ägargrupp med ett växande inflytande över de beslut som fattas inom företagen. Rent praktiskt kan detta tillgå så att aktier emitteras till värdet av den återinvesterade delen av vinsten och fördelas mellan kapitalägare och anställda. En förutsättning för att de anställda skall få något inflytande genom sitt ägande är, att deras aktier inte är diskriminerade i rösthänseende i förhållande till övriga aktier. För fördelning av vinsten mellan kapitalägare och anställda kan man tänka sig olika metoder. Ett sätt är att fördela vinsten i proportion till insatserna, definierade som aktiekapitalets värde respektive värdet av arbetsinsatserna, dvs. summan av de anställdas löner. I syfte att stävja den ekonomiska maktkoncentrationen samt att främja ett ökat löntagarinflytande inom näringslivet får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att en parlamentarisk utredning med representanter för arbetsmarknadens parter och erforderlig expertis tillsättes med uppgift att under söka möjligheterna till ekonomisk demokratisering genom ett system för andel i vinst åt de anställda i enlighet med de tankegångar som ovan redovisats. HANS () i
mot · FU021079 · 1971-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om höjning av maximigränsen för hantverks- och industriiån, m. m. Enligt riksdagsbeslut är företagarföreningarna bemyndigade att besluta om lån ur statens hantverks- och industrilånefond . Med hänvisning till de alltmer ökade investeringskostnaderna inom hantverks- och industriföretagen, speciellt i fråga om maskiner och övrig utrustning, får denna lånegräns numera anses för låg och bör höjas. Många samverkande orsaker kan anföras som motiv för denna uppfattning. Penningvärdets förändring och den ökade omsättningsskatten medför en icke oväsentlig kostnadsstegring i samband med investeringar. Den ökade konkurrensen och kraven på en bibehållen eller ökad lönsamhet i samband därmed medför behov av rationaliserings- och effektiviseringsåtgärder inom hantverket och industrin. Strukturomvandlingen inom dessa branscher av hantverks- och industriföretag har medfört och medför successiv övergång från ett stort antal mycket små företagsenheter till ett mindre antal medelstora eller större företag med krav på större maskinenheter. Ovan nämnda samverkande faktorer har medfört att den övre lånegränsen på allt oftare visat sig vara otillräcklig och medfört väsentliga olägenheter när det gällt att genomföra i övrigt angelägna och välmotiverade investeringar och förbättringar i de företag företagarföreningarna betjänar. En övre lånegräns på är bättre anpassad till nuvarande förhållanden. Den nuvarande bestämmelsen att hantverks- och industrilån samt industrigarantilån ej kan utlämnas till en och samme företagare över ett sammanlagt belopp på bör slopas. Bestämmelsen medför i vissa fall hinder för snabba och effektiva insatser och är helt omotiverad. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att måtte besluta dels att maximigränsen för hantverks- och industrilån höjes till , dels om sådan ändring av nu gällande bestämmelser att hant verks- och industrilån måtte kunna lämnas en låntagare utan hinder av att han innehar garantilån. HANS () . H. ()