ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02765 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om ökad forskning angående den genetiska verkan av kemikalier, m. m. hemställdes i de likalydande motionerna I: 405 och II: 446 om åtgärder till förebyggande av genetiska skador orsakade av olika kemikalier i människans vardagsmiljö, såsom läkemedel, livsmedelstillsatser och biocider. Sålunda yrkades bl. a. på lagstiftning som förhindrade spridning av ämnen som kan förorsaka genetiska skador. I andra lagutskottets utlåtande beträffande ovan nämnda motioner påpekas att livsmedelsstadgan, läkemedelsförordningen och bekämpningsmedelsförordningen innehåller bestämmelser om godkännande och kontroll av livsmedelstillsatser, läkemedel och bekämpningsmedel, vilka ålägger kontrollorganen skyldighet att beakta jämväl genetiska risker som kan finnas hos det testade ämnet. Mot den bakgrunden finner utskottet att motionärernas yrkande om lagstiftning som förhindrar spridning av ämnen som kan förorsaka genetiska skador i stora delar tillgodosetts. Givetvis beaktas genetiska risker i den mån de är kända. Det bör dock utan tvekan starkt poängteras att den nuvarande lagstiftningen inte kräver att livsmedelstillsatser, läkemedel och andra kemikalier i människans miljö skall testas beträffande genetiska effekter innan de får marknadsföras. Detta har vid upprepade tillfällen påpekats av flera svenska ärftlighetsforskare, bl. i debattböckerna Hotade Släktled och Miljö, Ekonomi, Politik. Från Folkhälsans sida har dess påpekanden verifierats av laborator som i radioprogrammet yttrade följande om livsmedelstillsatser: För de flesta ämnen på tillsatslistan finns ingen som helst forskning gjord om de genetiska aspekterna. I den mån man upptäcker kemikaliers genetiska effekter i vår miljö beror det uteslutande på enskilda forskares eller forskargruppers aktiviteter. I ett tidevarv då vår miljö tillförs ett stort antal nya kemiska föreningar är detta förhållande inte tillfredsställande. Vi anser det nödvändigt att en rutinmässig kontroll av nya och redan befintliga kemikaliers genetiska effekter kommer till stånd. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. 1. att åtgärder vidtas för att få till stånd ökad forskning beträffande genetiska effekter av kemikalier i människans miljö, samt 2. att initiativ tages till lagstiftning i syfte att få till stånd rutinmässig kontroll av nya och redan befintliga kemikaliers genetiska effekter. () ()
mot · FU02766 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och angående beräkningen av semester i vissa fall. Enligt § 7 i semesterlagen jämställes med arbetad dag i fråga om kvalifikationstid sådan dag varunder arbetstagaren under pågående anställning varit oförmögen till arbete på grund av sjukdom, dock att dag, som infaller efter det att arbetstagaren till följd av sjukdom varit frånvarande från arbetet under sammanlagt av kvalifikationsåret, jämställes endast om arbetsoförmågan föranletts av yrkesskada. Denna bestämmelse medför att en arbetstagare som drabbas av sjukdom efter en yrkesskada som föranlett sjukskrivning icke har rätt till någon semesterdag för denna sjukdom. Om en vanlig sjukdom kommer först blir han däremot berättigad till semester även för en eventuell yrkesskada. Att yrkesskadan sammanräknas med rätten till semester på grund av sjukdom medför att en hel del arbetstagare går miste om semesterersättning på grund av att de före sjukdomen haft en yrkesskada som medfört förlust av arbetsförmågan. Vi anser att någon sammanräkning av tid då man varit arbetsoförmögen på grund av sjukdom och yrkesskada icke skall äga rum utan att lagen utformas så att arbetstagare alltid är berättigad till semester för 90 dagars sjukdom även om sjukperioden kommer efter period av yrkesskada. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att ändra 7 § i semesterlagen i motionens syfte; samt att socialutskottet utarbetar erforderlig lagtext.
mot · FU02767 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och angående industrins inre miljö. Från och med /71 infördes ett anslag på 50 milj. kronor för att ge anslag till industrin för vatten- och luftvårdande åtgärder. Även i årets budget är upptaget samma belopp. Anslaget kan utgå av godkänt bidragsunderlag, dock högst 2,5 milj. kronor om inte särskilda skäl föreligger. Enligt kungl, kungörelse 1969: 356 lämnas bidrag till anläggning som minskar vatten- och luftföroreningen från industriell anläggning och som framstår som angelägen från allmän synpunkt. Miljön är inte bara en fråga om den yttre miljön utan är minst lika angelägen inom fabrikslokalerna. Föroreningar, särskilt i fråga om luften, utgör på många industrier en stor olägenhet för dem som där har sin dagliga arbetsplats. Även bullerfrågan är för trivseln och miljön avgörande. I många fall medför luftföroreningarna och bullernivån invalidiserande skador för de anställda. Det synes som om kungörelsen endast syftar till att avhjälpa brister i den yttre miljön och att bidrag inte kan utgå till de industrier som är i behov av att förbättra miljön inom den egna fabrikslokalen. Detta förhållande anser vi icke är tillfredsställande. Självklart är det i första hand ägarna till industrin som har ansvar för att arbetsplatserna är utformade så att de icke utgör en hälsorisk för de anställda. Men likaväl som samhället stimulerar till förbättring av den yttre miljön bör samhället också stimulera till förbättringar inom industrin. Det finns många industrier som av ekonomiska skäl icke kan utföra de förbättringar som är nödvändiga. Men även gammal slentrian kan vara avgörande när man väger olika investeringar mot varandra. Ett stimulansbidrag från samhällets sida skulle kunna medverka till en förbättring i detta avseende. Under åberopande av det ovan anförda föreslår vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om en prövning av möjligheterna till och formerna för en utvidgning av samhällets stöd till industrier för vatten- och luftvårdande åtgärder att omfatta även industrins inre miljö. () ()
mot · FU02768 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar Nisser och om utökning av antalet ledamöter i giftnämnden. I den allt intensivare miljövårdsdebatten, förd av en alltmer miljömedveten allmänhet, har gifierna i vår livsmiljö tilldragit sig ökad uppmärksamhet. Härvid har giftnämnden som den avgörande instans den är beträffande tillstånd till eller förbud mot giftanvändning kommit i centrum för debatten, ofta som angripen part, varvid man bl. a. gjort gällande att nämnden i sin nuvarande sammansättning ej har tillräcklig kompetens för sin ansvarsfyllda uppgift. Det är särskilt på två områden som gifternas roll i naturen, och därmed även direkt för människan som biologisk varelse, tilldragit sig ökad uppmärksamhet. har studiet av giftverkan mest koncentrerats på gifternas direkta effekt, mindre på deras indirekta och långsiktiga betydelse för organismerna. Gifternas vandringar i näringskedjan och deras förändringar i giftverkan genom omvandlingsprocesser i mark, vatten och luft har börjat klarläggas, varvid man funnit att de sekundära verkningarna ofta är mer livshotande än de primära. Till detta kommer att olika preparats genetiska verkan, dvs. inverkan på arvsanlagen, ofta visat sig vara mycket allvarliga. Sådana vetenskapliga rön har orsakat berättigad oro, och allt större krav ställs på giftnämnden i vad avser underlaget för dess beslut. sammansättning var ursprungligen avsedd att vara sådan att en tillräcklig representation av vetenskaplig expertis kunde garanteras. torde emellertid giftnämndens sammansättning icke vara helt tillfredsställande med avseende på att helt nya faktorer måste beaktas vid nämndens prövningar. Sålunda saknas i nämnden såväl genetisk som ekologisk expertis. Den tilltagande faran av genetiska skador av till synes helt oskyldiga preparat liksom oanade ekologiska effekter har gjort det alltmer uppenbart att sakkunskap inom dessa områden borde finnas inom nämnden. Utomstående expertis måste dessutom ändå anlitas för att genomföra undersökningar som skall ligga till grund för nämndens bedömande, ställningstagande och beslut. Vi vill alltså föreslå att giftnämnden utökas med två ledamöter, företrädande vetenskaperna ekologi och genetik. Med stöd av vad ovan anförts anhålles att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om att giftnämnden måtte utökas med två ledamöter vilka bör företräda vetenskaperna ekologi och genetik.
mot · FU02770 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. angående inkomstprövningen för bostadstillägg åt barnfamiljer. Huvudregeln vid inkomstprövningen för bostadstillägg åt barnfamiljer sker på grundval av makarnas sammanlagda inkomst enligt senaste taxering till statlig inkomstskatt. Fullt bostadstillägg med maximibelopp utgår nu upp till en till statlig inkomstskatt beskattningsbar inkomst på . motsvarande en faktisk årsinkomst på ca . Gränsen föreslås i årets statsverksproposition höjd till . Vid beräkningen av inkomsten tar man även hänsyn till förekomsten av förmögenhet. Den fastställda beskattningsbara inkomsten skall ökas med 20 °/o av den behållna förmögenhet som överstiger . Att hänsyn till förmögenheten skall tagas, vilket också sker vid inkomstprövningen av de kommunala bostadstilläggen m. m. till folkpensioner, har vi inget att erinra mot. Däremot är konsekvenserna av att en så stor del som av förmögenheter överstigande ett så relativt lågt belopp som . skall läggas till inkomsten inte acceptabla. För två makar med låg inkomst och förmögenhet i form av rörelse verkar bestämmelserna synnerligen oförmånliga. Redan en mindre rörelse kräver tillgångar på inte obetydliga belopp, som utgör en behållen förmögenhet vid inkomstberäkningen, trots att familjens ekonomiska standard är låg. Vi finner det skäligt att den andel av den behållna förmögenheten överstigande . som skall läggas till den fastställda beskattningsbara inkomsten ändras till . Denna procentsats överensstämmer med den som används bl. a. vid inkomstberäkningen för bestämmande av hustrutillägg och kommunala bostadstillägg. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan ändring av gällande bestämmelser att vid inkomstprövning för bostadstillägg för barnfamiljer den fastställda beskattningsbara inkomsten skall ökas av den behållna förmögenhet som överstiger .
mot · FU02771 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om bättre möjligheter till rörelseträning för åldringar och rörelsehindrade. har genom sina undersökningar visat att det finns behov av omfattande åtgärder då det gäller att förbättra vården för de handikappade. Samhällets åtgärder måste bli mera aktiva. Det krävs en aktiv vård med uppsökande verksamhet för att uppdaga behoven. Till de åtgärder som försummats hör rörelseträningen för de handikappade. Framför allt den stora gruppen reumatiker har stort behov av rörelseträning. Dessutom finns behovet hos många åldringar, såväl hos dem som vistas i hemmet som hos dem som vistas på ålderdomshem. mot reumatism har gjort betydande insatser. har framför allt inriktat sin sjukgymnastiska verksamhet på landsbygdens och de mindre orternas befolkning, som på grund av avstånd har svårigheter att erhålla regelbunden behandling. Därför har man en verksamhet med ambulerande behandlingsenheter, envar bemannad med två sjukgymnaster och försedd med en relativt omfattande utrustning. Behandlingsenheterna stationeras för av 3 å 4 månader på en centralt belägen mindre plats där den ena sjukgymnasten upprättar en fast behandlingsmottagning. Den andra sjukgymnasten behandlar patienter i hemmen. Allt sker efter läkarremiss. Det arbete som utföres av dessa ambulerande behandlingsenheter är av mycket stort värde. Det krävs emellertid ytterligare åtgärder om alla som har behov av rörelseträning skall kunna erhålla sådan kontinuerligt. En stickprovsundersökning utförd av i tre landsbygdskommuner, som tidigare presenterats för , visar att behovet av rörelseträning är stort. Det är angeläget att möjligheter till rörelseträning skapas dels för dem som aldrig får någon sådan, dels för dem som endast behandlas med mycket stora tidsmellanrum. Givetvis är behandlingen av legitimerad sjukgymnast den bästa formen, vilken skall eftersträvas. Därutöver behövs det emellertid enklare rörelseträning med utbildad personal under mellanliggande perioder och för dem som endast är i behov av enklare träning. mot reumatism har understrukit att många, kanske främst åldringar, endast behöver en enklare rörelseträning, och kravet på en legitimerad sjukgymnast är då icke ovillkorligt. Personal som kan bedriva denna form av rörelseträning vid kontinuerliga besök bör därför utbildas. Även om huvudmannaskapet för denna utbildning skall vara landstingskommunal, finner vi det angeläget att statsmakterna genom stimulerande åtgärder medverkar till att den kommer till stånd. I flera landsting har också initiativ redan tagits. Statsmakterna bör också utfärda vissa riktlinjer såväl för utbildningen som för verksamheten. Det är härvid angeläget att kompetensen för den som skall bedriva verksamheten klart slås fast, så att den mera avancerade rörelseträningen endast utföres av de högre utbildade sjukgymnasterna. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående förbättrade möjligheter för åldringar och rörelsehindrade att erhålla rörelseträning i enlighet med vad i motionen an
mot · FU02772 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om vård av ungdomsvårdsskolelever i eget hem. Elev vid ungdomsvårdsskola placeras antingen i skolan eller i vård utom skola. I genomsnitt 900 elever beräknas komma att vårdas utom skola under /72. Enligt vår uppfattning bör vård utom skola i enskilt hem vara den naturliga vårdformen och anstaltsvård vara den sista utvägen. Villkoren för utplacering av ungdomsvårdsskolelever skall vara sådana, att lämpliga familjer stimuleras att ställa sig till förfogande så att skolorna får ett bredare urval av familjer att välja ur. Vid vård utom skola placeras eleven i enskilt hem, dock ej det egna hemmet. Endast vid definitiv utskrivning kan eleven få bo i sitt eget hem. I en del fall torde det egna hemmet vara sådant, att det inte är lämpligt att placera en ungdomsvårdsskolelev där med hänsyn till den rehabiliteringsmiljö som är erforderlig, men i ett inte obetydligt antal fall skulle placering i det egna hemmet vara både önskvärd och lämplig. Det borde då också vara möjligt att bibehålla kontinuiteten i elevens fostran och att tillsynen fortfarande åvilar skolan. Med nuvarande lagstiftning upphör samhällsvården när eleven kan återvända till det egna hemmet. Skolan har då ingen möjlighet att ingripa om det uppstår störningar i elevens rehabilitering, utan följden blir då ett nytt omständligt och uppslitande omhändertagande för samhällsvård. Den nuvarande ordningen bör därför ändras så, att möjligheter öppnas för placering av ungdomsvårdsskolelever i det egna hemmet. Samhället bör därvid medverka till att skapa så goda förutsättningar som möjligt genom stöd i olika former till hemmet. Den försöksverksamhet, som andra lagutskottet förutsåg skulle komma till stånd i sitt utlåtande nr 20 vid riksdag, har inte påbörjats. En lagändring bör komma till stånd som möjliggör vård i hemmet. Den utredning som kan erfordras härför bör ske med stor skyndsamhet, och förslag till ändring föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. 1. om försöksverksamhet med vård av ungdomsvårdsskolelever i eget hem; samt 2. om förslag till om härför erforderlig lagändring. () ()
mot · FU02774 · 1971-01-27 00:00:00 — om avslag på Kungl. Maj:ts framställning om anslag till Försöksverksamhet m. m. inom verksamhetsområde. I årets finansplan i vad det gäller driftutgifter inom verksamhetsområde begärs ett anslag av 2 milj. kronor för försöksverksamhet m. m. Någon närmare och mer preciserad redogörelse för hur detta anslag skall användas lämnas inte. Med hänsyn härtill och i beaktande av nuvarande statsfinansiella läge föreslår vi att måtte avslå anslagsyrkandet i avvaktan på en närmare precisering av hur anslaget skall användas. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att vid behandlingen av proposition 1971: 1 bil. 7 måtte avslå Kungl. Maj:ts begäran om ett reservationsanslag av till Försöksverksamhet m. m. inom verksamhetsområde. () ()
mot · FU02775 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken och i om höjt anslag till Bidrag till handikappinstitutet. bedrivs vid avdelningen för handikappforskning vid en angelägen forskning för att få fram underlag för åtgärder för att handikappade personer skall kunna fungera i samhället och för att anpassa samhället till de handikappades förutsättningar. fick en personlig professur i handikappforskning, vilken knöts till avdelningen för handikappforskning. Professuren innehas av . Utöver professuren har avdelningen inte några statliga medel för sin verksamhet och är därför hänvisad till de bidrag som erhållits från forskningsråd och forskningsfonder. Om aktuella forskningsprojekt på avdelningen kan följande sägas. genomförs i samarbete med och vid ett forskningsprogram över kraven på bostaden, sedda ur handikappades synpunkt. Detta forskningsprogram har bekostats av statens råd för byggnadsforskning. Det är nu aktuellt att tillämpa de erhållna forskningsresultaten vid planering av bostäder i normalproduktion och av specialbostäder. Även vid ombyggnad av befintliga bostäder (anpassning) kommer man att ha nytta av forskningsresultaten. Det är också viktigt att de erhållna resultaten kan få sin tillämpning när det gäller allmänna utrymmen, t. ex. restauranger och toaletter. Genom att utnyttja den erfarenhet och specialkunskap, som redan finns vid avdelningen för handikappforskning, bör man snabbt kunna komma fram till anvisningar och riktlinjer när det gäller denna för handikappade viktiga sektor av samhällsplaneringen. Med bidrag från statens medicinska forskningsråd och styrelsen för teknisk utveckling har pågått en forskning om rullstolsproblematiken. Behovsanalyser är genomförda, och data från det tekniska och medicinska området har insamlats. De genom forskningen framkomna resultaten skall nu överföras till testmodeller och praktiskt prövas. Inom vissa områden har det varit omöjligt att helt genomföra en vetenskaplig analys. Här måste praktiska prov få ett avgörande inflytande på den fortsatta utvecklingen. I samband med utvecklingsarbetet måste en del randproblem beaktas. Det kan gälla omkonstruktion av olika detaljer, utarbetandet av lämpliga rörelsemönster för den handikappade m. m. För att kunna genomföra det här angivna utrednings- och utvecklingsarbetet när det gäller bostadsplanering och rullstolskonstruktion, fordras vid sidan om forskningsresurserna kvalificerad personal. För utvecklingsarbetet inom bostadssektorn beräknas ett medelsbehov av , för arbetet med rullstolarna eller sammanlagt . Under anslaget Bidrag till handikappinstitutet i statsverkspropositionens socialhuvudtitel beräknas för nästa budgetår till handikappforskningen i . Enligt vår mening är denna forskning så angelägen, att de som behövs för det aktuella utrednings- och utvecklingsarbetet bör anslås. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte till Bidrag till handikappinstitutet under femte huvudtiteln för /72 anvisa ett anslag av .
mot · FU02776 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken och i om bibehållande av Härsjögårdens yrkesskola. Under statsverkspropositionens socialhuvudtitel, Ungdomsvård m. m., räknar föredragande statsrådet med att Härsjögårdens yrkesskola för flickor kommer att läggas ner under /72. Härsjögårdens yrkesskola, som är belägen i i , är en ungdomsvårdsskola för svagt begåvade flickor som är skolpliktiga. Eleverna kommer från olika delar av landet. Någon egentlig yrkesutbildning förekommer inte vid skolan, utan verksamheten är huvudsakligen inriktad på att ge eleverna arbetsträning. Ur redogörelsen för verksamheten vid Härsjögårdens yrkesskola återges följande beträffande undervisningen: Vid skolan bedrives undervisning och arbetsträning i hemtekniska ämnen, matlagning, sömnad, tvätt, städning samt arbetsterapi innefattande vävning, batik, finare sömnad m. m. På grund av de allt kortare tider våra elever vistas för vård inom skolan kan man ej tala om någon yrkesutbildning, men undervisning och arbetsträning meddelas dem inom de olika arbetsgrenar skolan har. I konfektion erhåller de kännedom om olika slags symaskiner, hushålls- och fabriks-, lär sig sömnadsdetaljer och mönsterkännedom samt materialkännedom. De får dessutom sy något eller några enkla plagg. I tvätt erhålles även kännedom om olika maskiner, tvättmaskiner, centrifuger, torktumlar, mangel och strykmaskin, uppsortering och uppdelning av tvättgods. Skolans tvättinrättning har en stor omsättning av tvätt, där förutom skolans och utskrivningsavdelningens i tvätt samt en del privat hushållstvätt, även Fagareds yrkesskolas och ett av arbetslägers tvätt ombesörjes. Den praktiska undervisningen i köket omfattar servering, matlagning och bakning. Vidare meddelas teoretisk undervisning i hemkunskap, läs- och skrivämnen samt matematik. Med hänsyn till den uppgift som Härsjögårdens yrkesskola fyller bör enligt vår mening skolan bibehållas. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t uttala att Härsjögårdens yrkesskola må bibehållas.
mot · FU02777 · 1971-01-27 00:00:00 — angående bostadstillägget till gifta vuxenstuderande. Bostadstillägget är behovsprövat och kan sökas av bl. a. gifta eller sammanboende med barn. Bostadstilläggets storlek beräknas med ledning dels av antalet barn, dels bostadsytans storlek samt dels senaste taxerade inkomst. Detta senare innebär att den som av någon anledning saknar eller har liten inkomst inte har möjlighet att få bostadstillägg om den senast taxerade inkomsten överstigit gränsen för bidrag. Vuxenstuderande med maka och barn samt med stadigvarande bostad på annan ort än studieorten en kategori som beräknas öka i antal drabbas extra hårt av de bestämmelser som gäller för bostadstillägg. Då den studerande vanligen arbetar fram till dess terminen börjar minskas härigenom studiemedlets storlek med en tredjedel av den summa som överstiger . Detta medför att vuxenstuderande, vilka ofta ligger i högre inkomstklasser än motsvarande feriearbetande studenter, får vidkännas ett större avdrag på studiemedlen. I de fall då studierna inte bedrives på hemorten medför detta en extra ekonomisk belastning. Det vore i detta läge rimligt att bostadstillägg kunde erhållas, vilket dock förutsätter att detta grundar sig på den aktuella inkomsten (jfr sjukförsäkringen och studiemedel) och ej på den inkomst som ligger . Det måste betecknas som ytterst otillfredsställande att ett otympligt beräkningssystem skall försätta en grupp vuxenstuderande i en ansträngd ekonomisk situation. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om förslag till beräkning av bostadstillägg, så att bostadstillägg till vuxenstuderande utgår efter andra beräkningsgrunder än de nu rådande, samt att dessa beräkningsgrunder tar hänsyn till den aktuella inkomsten. HANS () i