mot · FU02540 · 1971-01-27 00:00:00 — om förbättrad insyn i kommunala bolag och stiftelser. Kommunerna har i stigande utsträckning bedrivit verksamhet i bolagsform. Det har skett genom att kommunerna dels bildat nya bolag, dels övertagit bolag från annan ägare. I vissa fall har flera kommuner gått samman och bildat interkommunala bolag för bestämda ändamål. Det är uppenbart, att viss verksamhet lämpar sig väl för att drivas i bolagsform och det är sannolikt, att de nuvarande förhållandena, vad avser tillhandahållandet av service från företag som drivs i bolagsform, kommer att bli bestående . De fördelar som för kommunernas del är förknippade med användandet av bolagsformen bör emellertid på ett mera bestämt sätt vägas mot de risker som från demokratisk synpunkt är förenade därmed. Olika åtgärder måste därför vidtas för att förbättra möjligheterna till insyn i samt kontroll och styrning av de kommunala bolagen. Det är väsentligt att bolagsformen icke användes för att de facto vidga den kommunala kompetensen utöver kommunallagens stadgande. Verksamheten i bolagen bör därför icke tillåtas få ett annat och vidare innehåll än vad bolagsordningen anger. Detta är särskilt betydelsefullt att beakta i sådana bolag, där kommunen ingår som delägare tillsammans med andra intressenter. Det kan också övervägas att införa en särskild företagsform, avsedd för kommunala företag, av ungefär den modell som skisserades i kommunalrättskommitténs betänkande 1965. Ett sätt att öka kommunfullmäktiges insyn i och intresse för de kommunala bolagens verksamhet skulle kunna vara att det i de bolag där kommunen är ensam ägare eller huvudintressent föreskrevs att kallelse till bolagsstämman skall utgå till samtliga kommunfullmäktigeledamöter. I de interkommunala bolagen skulle kallelse utgå till kommunfullmäktigeledamötema i samtliga medlemskommuner. Bolagsstämmorna borde ges ett rikare innehåll genom att fylliga redogörelser för verksamheten lämnades och att möjlighet gavs för de närvarande att ställa frågor och göra inlägg. Starka skäl talar också för att göra bolagsstämmorna offentliga så att kommunmedlemmarna på samma sätt som vid fullmäktiges sammanträden får möjlighet att närvara och avlyssna förhandlingarna. Ett annat verksamt sätt för kommunfullmäktige att få information om de kommunala bolagen vore att medge användande av interpellationsinstitutet också för kommunägda bolag. Det skulle då föreskrivas att ordförande i bolagsstyrelse skulle ha skyldighet att inför fullmäktige besvara där väckt interpellation om bolagets verksamhet. Det är viktigt att de kommunala bolagen lämnar en kontinuerlig, löpande information om sin verksamhet till i första hand kommunens styrelse, som ju måste ha ansvaret för den dagliga kontakten med bolagen. Detta kan t. ex. ske genom att de kommunala bolagen regelmässigt översänder styrelseprotokoll och annan väsentlig information till kommunstyrelsens ledamöter. Också de redogörelser för verksamheten som är avsedda för en bredare publik (årsredogörelser eller liknande) bör göras fylligare än vad som vanligen är fallet. Den för förvaltningsmyndigheterna gällande principen om allmänna handlingars offentlighet gäller icke för offentliga bolag. Genom att offentlighetsprincipen icke gäller för bolagen är allmänhetens och dess representanters möjligheter till insyn och kontroll starkt begränsade jämfört med vad som gäller för de kommunala förvaltningarna. Även om offentlighetsprincipen icke kan tillämpas på de kommunala bolagen i samma utformning som gäller för förvaltningarna, är det väsentligt att finna former som leder till en ökad offentlighet i de kommunala bolagens verksamhet och därmed till ett vidgat medborgarinflytande över verksamheten. Kommunens ordinarie revisorer har vanligen icke rätt att granska de kommunala bolagens räkenskaper. Bolagen har i stället speciella revisorer, som utses på bolagsstämmorna och som har till enda uppgift att granska detta bolags verksamhet. En vanlig form är att på bolagsstämman utses en förtroendeman och en auktoriserad revisor med uppgift att gemensamt granska bolagets räkenskaper. Denna form av revision omöjliggör oftast en jämförelse vid revisionen mellan olika bolags verksamhet och principerna för t. ex. redovisning och information. Revisionen av bolagen bör därför organiseras på ett sådant sätt att den möjliggör en samlad överblick över hela den del av kommunens verksamhet som sker i bolagsform. Det kan ske antingen genom att kommunens ordinarie revisorer får rätt att granska bolagens räkenskaper eller genom att speciella revisorer utses av fullmäktige med uppgift att granska verksamheten inom alla de bolag där kommunen är ägare eller delägare. Valet av styrelseledamöter i bolagen är en annan viktig fråga när det gäller att säkerställa ett verkligt medborgarinflytande över bolagens verksamhet. Val av styrelseledamöter görs nu ofta av kommunens styrelse. Enligt vår uppfattning bör valen normalt göras av kommunfullmäktige och förberedas av kommunens valberedning. En samordning av kommunfullmäktiges valberednings nominering av nämndledamöter och nomineringen av styrelseledamöter i de kommunala bolagen skulle dessutom kunna bidra till en värdefull spridning av de kommunala uppdragen och möjliggöra en säkrare politisk förankring av de kommunala bolagsstyrelserna. Vad som här anförts i fråga om ökad insyn och offentlighet, revision, rätt till närvaro för kommunfullmäktiges ledamöter vid stämmorna och val av styrelseledamöterna i de kommunala bolagen bör också gälla de kommunala stiftelseföretagen, eftersom medborgarnas möjligheter till insyn och inflytande över stiftelserna i huvudsak är desamma som i de kommunala bolagen. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om förslag till former för en förbättrad insyn i och kontroll av de kommunala bolagen och stiftelseföretagen. () () () () PER () fp)