mot · FU02543 · 1971-01-27 00:00:00 — Mot 1971: 543 av i m. fl. om ökad tillgång till expertis för . Naturvetenskapen, tekniken och i växande utsträckning samhällsvetenskaperna har öppnat en värld, vars vidd en lekman knappast har möjligheter att fatta. Samhällets beslutsorgan tvingas ibland till avgöranden, vilkas konsekvenser de har svårt att bedöma. »Ett av de mest bizarra dragen i varje avancerat industriellt samhälle », yttrade den kände brittiske vetenskapsmannen . P. Snow i en föreläsning i , »är att de avgörande valen måste träffas av en handfull män i hemlighet och, åtminstone i legala former, av män som inte kan ha förstahandskunskap om vad dessa val beror på och vad resultaten kan tänkas bli.» Vad Snow här ville belysa var regeringarnas svårigheter. Regeringarna har dock den fördelen att de till sitt förfogande har praktiskt taget all den sakkunskap och expertis som landet besitter. Den expertis parlamenten själva förfogar över är i jämförelse härmed i alla länder mycket ringa. är ett exempel på svårigheten för samhällets beslutsfattare att ta ställning till tekniskt komplicerade och dyra samhällsengagemang. De direkta kostnaderna har uppgått till ; de indirekta kan mycket väl visa sig vara mycket högre. faktiska förmåga att bedöma , då beslutet fattades, var uppenbarligen ringa. Ledamöterna fick lita till vad den utvalda expertisen hade att föreslå. Beträffande Viggensystemet, som kostat skattebetalarna ca , var situationen inte annorlunda. Även om alternativa system hade presenterats, skulle ledamöter haft begränsade möjligheter att träffa ett verkligt val grundat på tillräcklig kännedom. En förutsättning härför skulle ha varit att haft tillgång till en med regeringens sakkunniga likvärd expertis. kommer med all sannolikhet miljövårdspolitiken att inta en central plats i allmänhetens och politikernas medvetande. Vi kan göra oss vissa föreställningar om hur djupt den kommer att gripa in i hela landets liv. Vi har därtill börjat bli medvetna om dess internationella komplikationer och dessa synes vara mycket genomgripande. Likväl torde vi göra klokt i att bereda oss på att kommer att ställa oss inför fler problem av samma storleksordning som vi inte är i stånd att formulera. Mot 1971: 543 Dessa omvälvningar är i många fall en direkt följd av vetenskapens och teknikens landvinningar. Man har beräknat att av alla vetenskapsmän som levat lever , och att dessa till sitt förfogande har resurser till ett närmevärde av . Alla utvecklade länder genomlever den s. k. utbildningsexplosionen. kommer denna explosion att med växande styrka ge sig till känna i den europeiska forskningen. Framför allt synes uppmärksamheten riktas mot biologin. Det kan vara möjligt att biologin kommer att revolutionerna människans liv i lika hög grad som fysiken redan gjort genom att frigöra kärnenergin och utveckla datorerna. Denna utmaning från forskningen och tekniken måste riksdagsledamöter och möta och ha rimliga möjligheter att överblicka, om demokratin skall kunna leva upp till sina ambitioner. måste bli i stånd att sakligt behandla tekniskt svåra frågor för att forma samhället efter människans biologiska förutsättningar och för att förebygga ekonomiska misstag. I varje fall måste tillräckliga resurser stå till förfogande för granskning av de framlagda förslagen. Sådana resurser står inte till parlamentets förfogande . Det är ett obestridligt faktum att politikerna blir alltmera beroende av utanförstående sakkunskap och expertis i många frågor. Mot detta förhållande finns rimligen ingenting att erinra, så länge experterna uppträder inom de fält där de verkligen är experter. Dessa fält är oftast starkt begränsade. De problem experten av politikerna uppmanas yttra sig om gäller ibland vida områden, och därför lockas experten till att uppträda som expert också på områden, där han ingen expertis besitter. Var gränsen går är för lekmannen ofta omöjligt att veta. Det ligger därför i hela samhällets intresse att oberoende experter eller expertgrupper med skilda styrningsorgan ges tillfälle att på samma villkor ge vägledning för den politiska beslutsprocessen. De politiska beslutsfattarna kommer ibland i en situation, där inte argumenten utan tron på den ene eller andre experten blir utslagsgivande. Detta är ytterligare ett skäl varför bör förses med möjligheter att ha tillgång till egen expertis som i ovannämnda avseenden skulle bli jämställd med regeringens. Misstag av typ är sannolikt oundvikliga. Det bör emellertid vara möjligt att minska riskerna för dessa. I detta fall fick en skola inom reaktorteknologin övertaget över en annan. Det fanns forskare och tekniker, som innan beslutet om fattades, var starkt kritiska till projektet. De borde av ha givits fulla möjligheter att följa upp sin kritik. Om av de 1 500 miljoner som projektet kostade hade avsatts för en sådan kritisk verksamhet kunde vinsten för samhället ha blivit mycket stor. En annan och inte mindre viktig sida av detta problemkomplex är de mokratins i djupaste mening förutsättningar i ett alltmera teknokratiskt samhälle. Inte minst från denna synpunkt måste det demokratiska systemet skaffa sig sådana instrument att det blir funktionsdugligt att genomföra de politiska målsättningarna. Med stöd av vad vi ovan anfört hemställes att denna motion delges grundlagberedningen för prövning i dess fortsatta arbete. . ÅSLING (c) . () i