mot · FU021418 · 1971-04-27 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 52 angående utbildning av bibliotekspersonal m. m. Den egentliga yrkesutbildningen för bibliotekarier för verksamhet inom folkbibliotek, forskningsbibliotek och skolbibliotek föreslås i propositionen bli tvåårig. För tillträde till denna utbildning, som skall drivas av en nyinrättad bibliotekshögskola i fr. o. m. , bör enligt förslaget tills vidare gälla samma formella behörighetskrav som för tillträde till universiteten. Skapandet av en tvåårig yrkesutbildning, under mer än halva utbildningstiden gemensam för de blivande bibliotekarierna, kan i och för sig hälsas med tillfredsställelse. Samarbetet mellan olika biblioteksformer och möjligheten för individen att finna arbete på annan ort eller inom en annan biblioteksform bör härigenom avsevärt underlättas. Skall denna utbildningstid emellertid effektivt och meningsfullt kunna utnyttjas av de studerande, krävs emellertid om inte den studerande genom praktisk erfarenhet av biblioteksarbete eller därmed besläktade sysselsättningar fått vidgade kunskaper i främmande språk och vana att handskas med böcker, tidskrifter och andra media förkunskaper utöver vad den gymnasiala skolan ger. Minst akademiska studier, alternativt ett särskilt preparandår vid den föreslagna , bör vara en nödvändig förutsättning för tillträde till den tvååriga utbildningen för sådana studerande som inte kan åberopa god praktisk erfarenhet av biblioteksarbete e. d. Den föreslagna bör vidare ges sådana resurser att den utexaminerade bibliotekarien genom fort- och vidareutbildning under sin yrkesverksamhet kan sättas i stånd att följa utvecklingen på olika specialområden och göras skickad att ge folket, forskarna och samhället all den service som tillkomsten av nya media, tekniska hjälpmedel och data möjliggör. Endast om denna fort- och vidareutbildning blir omfattande och ofta återkommande kan man försvara ett utbildningssystem som efter den gymnasiala skolan ger en sammanhängande obligatorisk yrkesutbildning av endast omfattning för hälften eller fler av de studerande. Den föreslagna lokaliseringen till av den nya och tidpunkten för dess inrättande är icke utslag av en planmässig regional- eller utbildningspolitik. svag, om man planerar en biblioteksutbildning av i vårt land gängse typ, där tillgången till på varjehanda hjälpmedel rikt utrustade bibliotek varit en förutsättning för studiernas bedrivande. Avser man återigen att skapa en med inlämingsstudios, eventuellt på minidatorer baserad utbildning i färdighetsämnena för att kompensera den påtagliga svagheten i biblioteksbasen, är förberedelsetiden fram till betänkligt kort, också med hänsyn till önskvärdheten av att de blivande lärama vid ges tillfälle till pedagogisk och metodisk träning före det första intaget av elever till högskolan. I det svåra ekonomiska läge som råder i och inför angelägenheten av att den brännande utbildningsfrågan på biblioteksområdet ges en lösning bör man enligt vår mening kunna godta den föreslagna lokaliseringen av högskolan och tidpunkten för igångsättandet (). Under /73, då ju enligt propositionen den nuvarande statens biblioteksskola förutsätts bli avvecklad, bör elevintaget begränsas till hälften av det föreslagna antalet, dvs. till 180, för att möjliggöra produktion av och försöksverksamhet med tidsenliga läromedel och pedagogiska metoder. De studerande som väljer en tvåårig bibliotekarieutbildning i bör ges möjlighet att inleda och fullfölja studierna fram till akademisk grundexamen på en och samma ort. Universitetsfilialundervisning i metodämnen som informationsbehandling, sociologi, statistik, företagsekonomi, psykologi och pedagogik bör tas upp i samband med inrättandet av , även av det skälet att studiet av sådana ämnen från regionalpolitisk synpunkt framstår som väl så angeläget som tillkomsten av en specialhögskola då det gäller att skapa förutsättningar för en utveckling av Boråsregionen. Också med hänsyn till lärarbehov framstår en sådan universitetsfilialundervisning som mycket angelägen, framför allt om skall kunna ge den omfattande fort- och vidareutbildning som ovan berörts. Beträffande utbildning för annan bibliotekspersonal än bibliotekarier föreslår propositionen en gemensam yrkesutbildning inom biblioteksområdet i form av en specialkurs inom gymnasieskolan. Bristen på lärare och läromedel gör det enligt vår mening naturligt att i första hand söka lösa detta problem i ett samarbete mellan och de större biblioteken, inte minst med tanke på dessas behov av utbildning av personal som påbörjat sina anställningar utan föregående biblioteksutbildning. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att bifaller förslaget i proposition nr 52 om inrättande av en bibliotekshögskola i från ; att beträffande riktlinjerna för utbildningen på biblioteksområdet m. m. måtte uttala 1. att akademiska studier, alternativt ett särskilt preparandår vid , bör vara förutsättning för tillträde till den tvååriga utbildningen för de studerande som inte kan åberopa god praktisk erfarenhet av biblioteksarbete e. d., 2. att möjligheter bör skapas för en fort- och vidareutbildning svarande mot minst 2 terminers studier, 3. att vid planeringen av utbildningen i övrigt beaktas vad som anförts i motionen; samt att uttalar sig för skapande av universitetsfilialundervisning i i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) H. (vpk) (vpk) i