mot · FU02728 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och om ändrade regler för rätt till studielån i vissa fall. Det studiesociala stödet är onekligen av stort värde. Det vidgar möjligheterna för den studerande ungdomen att utnyttja samhällets utbud av studiemöjligheter. Systemet har verkat och justerats i flera avseenden. Men alltfort kvarstår gränser som givit anledning till kritik. Inte minst åldersgränsen när det gäller möjligheten att erhålla det högre beloppet i studielån har vållat irritation. Reglerna för studielån till studerande, som ej fyllt , vid gymnasier, fackskolor, yrkesskolor m. fl. skolor är synnerligen restriktiva och lånemöjligheterna påverkas i alltför stor utsträckning av föräldrarnas ekonomi. Har föräldrarna t. ex. en beskattningsbar inkomst av . är den studerande, om han eller hon saknar syskon, utestängd från möjligheten att erhålla studielån. De relativt hårda reduceringsreglema med hänsyn till föräldrarnas inkomst och förmögenhet blir för många elever synnerligen betungande. Det belopp på f. n. högst . som elev i åldern får låna reduceras av den av föräldrarnas till statlig skatt beskattningsbara inkomst som överstiger ett fribelopp av . Om föräldrarna har förmögenhet överstigande . jämställs av det överskjutande beloppet med inkomst. Det gäller även om förmögenheten är bunden, t. ex. i en fastighet av något slag. Denna restriktivitetsverkan ökar till följd av penningvärdeförsämringen men också på grund av väsentligt höjda taxeringsvärden. Bestämmelsernas negativa verkningar drabbar särskilt elever från glesbygder och områden med ofullständiga gymnasier. Dessa elever måste ofta för fullföljande av sina gymnasiestudier söka sig till orter så långt bort från hemmet att inackordering blir nödvändig, och därmed uppkommer inte sällan behov av studielån. De restriktioner beträffande lånemöjligheterna som f. n. gäller tar enligt vår mening inte tillräcklig hänsyn till föräldrarnas faktiska möjligheter att hjälpa en studerande son eller dotter. Därtill kommer att ungdomar i många fall har lämnat sitt föräldrahem och lever sitt eget av föräldrarna oberoende liv. Enligt vår mening är en ändring av här berörda reduceringsregler angelägen. Föräldrarnas inkomst och förmögenhet kan inte på sätt som sker få bestämma över t. ex. 18-19-åringarnas möjligheter att erhålla studielån. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. anhåller om ändring av bestämmelserna för erhållande av studielån på så sätt att föräldrarnas inkomst och förmögenhet ej får den reducerande effekt som gäller. () () om bibehållande av pensionsförmåner för förtidspensionärer som ingår äktenskap med varandra. 1 lagen om allmän försäkring stadgas att rätt till folkpension i form av förtidspension tillkommer försäkrad som fyllt intill den månad då vederbörande fyller (om inte ålderspension enligt lagen om allmän försäkring börjar utgå) därest hans eller hennes arbetsförmåga på grund av sjukdom, psykisk efterblivenhet, vanförhet eller annat lyte är nedsatt med minst hälften och nedsättningen kan anses varaktig. Om den ej anses varaktig men kan antagas bli bestående , äger den försäkrade rätt till folkpension i form av sjukbidrag. Pensionen avser att vara en kompensation för sådana försörjningsekonomiska konsekvenser som har sin grund i sjukdom eller skada. Folkpensionärer, som är gifta med varandra, får var och en sin pension reducerad. Det är en relativt omfattande grupp förtidspensionärer som på grund av sitt civilstånd drabbas av denna reduktion, fastän de befinner sig i en helt annan situation än gifta ålderspensionärer. De unga handikappade som önskar bilda familj kan genom det ekonomiska avbräck, som detta skulle medföra, tvingas avstå från att gifta sig med varandra. Vi anser, att när en handikappad som har förtidspension eller sjukbidrag, ingår äktenskap med en annan handikappad, som uppbär någon av dessa förmåner, skall parterna få bibehålla sina respektive