mot · FU02989 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om höjda anslag till och Jordbruksforskning. Den tilltagande miljöförstöringen har bl. a. gjort det nödvändigt att införa förbud eller inskränkningar i rätten att använda vissa ämnen och preparat som växtskyddsmedel. Detta kommer givetvis att medföra vissa ekonomiska konsekvenser för folkhushållet. Enligt utförda beräkningar uppgår de samlade förlusterna till följd av angrepp av växtsjukdomar och skadedjur i vårt land till 15 å av skördevärdet. Det är därför ytterst angeläget att försöka finna nya metoder att skydda odlade växter mot angrepp från sjukdomar och skadedjur. En av de vägar som måste prövas är att försöka få fram resistenta sorter av de vanligaste växtslagcn. Vad som står att vinna med en omfattande resistensförädling har inte närmare utretts. Några exempel kan dock visa vad resistenta sorter kan betyda. Svartrosten beräknades ha förorsakat förluster på . Hade sortmaterialet varit resistent, skulle jordbruket ha varit skyddat från denna förlust. Cystbildande nematoder på vårsäd och potatis har beräknats förorsaka förluster på upp emot . För mjöldagg är motsvarande värde . Införande av nematod- och mjöldaggsresistenta vårsädessorter skulle förmodligen kunna tillföra landet en årlig vinst av upp emot , medan nematodresistenta potatissorter skulle ge ett merutbyte . Genom intensifieringen och ensidigheten i modernt jordbruk får vi räkna med att växtföljdssjukdomar kommer att få en allt större betydelse . Största delen av dessa är jordburna och därför antingen praktiskt oåtkomliga eller ekonomiskt otänkbara att bekämpa på kemisk väg. Det mest betydelsefulla vapnet i kampen mot denna typ av skadegörare kommer resistenta sorter utan tvekan att utgöra. Ett resistensbiologiskt laboratorium inrättades vid statens växtskyddsanstalt 1958. Här skulle växternas genetiskt betingade motståndskraft mot angrepp av sjukdomar och skadedjur närmare studeras. Laboratoriet skulle bli en viktig länk i arbetet på att framställa resistenta sorter, som inte behövde behandlas med växtskyddsmedel utan själva kunde hålla skördenedsättande parasiter på avstånd. Laboratoriet har fram till , trots provisoriska lokaler och bristande resurser, kunnat lämna de svenska växtförädlarna värdefullt bistånd. Men behovet av ökade insatser på detta område är ständigt stigande till följd av att både konsumenter och producenter insett betydelsen av resistensförädling. Även de stora intereuropeiska växtskyddsoch växtförädlingsorganisationema EPPO och EUCARPIA söker stimulera till ökad forskning inom resistensbiologin. Vi vill därför föreslå att statens växtskyddsanstalt beviljas ett med förhöjt anslag för att utvidga den resistensbiologiska forskningsverksamheten och därtill knuten upplysningsverksamhet. för skogs- och jordbruksforskning beviljar anslag till olika former av forskning som rör frågan om giftfri odling. Det synes oss därför angeläget att ytterligare medel ställes till rådets förfogande. Till Jordbruksforskning (statsverkspropositionen, bilaga 11, H 16.) bör enligt vår mening anslås , det vill säga utöver vad Kungl. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att beslutar att till (bilaga 11, .) för /72 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag om att beslutar att till Jordbruksforskning (bilaga 11, H 16.) för /72 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt reservationsanslag om () i ()