mot · FU02552 · 1971-01-27 00:00:00 — av i och om valstatistiska undersökningar angående majoritetsval. konstaterade 1963 att en övergång till majoritetsval i hög grad skulle påverka de existerande partiernas arbetsbetingelser. Enligt utredningen borde en sådan reform inte genomföras utan stöd av en stark och utbredd opinion. En faktisk förutsättning för att en sådan opinion skall uppkomma är enligt utredningen att det finns ett allmänt missnöje med det proportionella valsystemet. Inom författningsutredningen utfördes delvis på initiativ av dess ordförande, , undersökningar av hur mandatfördelningen skulle ha blivit, om majoritetsval i enmansvalkretsar hade tillämpats vid 1952, 1956, 1958 och riksdagsval. I skrivelse 1969:77, som tillkom efter bifall till motion 1969: 11:338 begärdes att motsvarande undersökningar skulle göras på grundval av röstfördelningen vid 1964 och val. På fråga i andra kammaren har justitieministern förklarat att dessa undersökningar av tidsskäl ännu inte kunnat påbörjas. Spörsmålet om införande av majoritetsval kan emellertid få aktualitet snabbare än man kanske föreställer sig mot bakgrunden av att en ny författning och ett nytt valsystem beslutats. En undersökning av visar att debatten i pressen om majoritetsval intensifierats . Flera ledande svenska politiker har vidare uttalat sympatier för majoritetsval som princip och har förordat att debatten hålls levande. Det bör i detta sammanhang påpekas att det var många som godtog den senaste reformen av valsystemet, , därför att de föredrog ett fredstillstånd av ganska negativ innebörd på författningsområdet i bl. a. valsättsfrågan framför ett öppet krig mellan de politiska partierna om de demokratiska spelreglerna. Många ansåg att en fortsatt upprörd debatt mellan partierna om dessa regler skulle skada demokratins anseende. tolkade mångas inställning, då tidningen dagen efter beslutet om den nya författningen () under rubriken reform skrev bl. a. följande: Att den allmänna uppslutningen präglas inte bara av entusiasm utan också av resignation beror just på att reformen i viktiga stycken är en politisk kompromissprodukt. På flera centrala punkter valsättet nämndes särskilt ansåg denna tidning reformen mera vara en avspegling av aktuella politiska taktiker och grupperingar än ett resultat av en genomtänkt uppfattning om hur den optimala parlamentarismen bör fungera. De konstruktioner i reformen, som är acceptabla, men undermåliga som saksynpunkt, bör därför kunna omprövas en bit in , när nackdelarna blivit konkret bevisade och de tidigare prestigeståndpunkterna passerats. Det senaste valet har enligt vår mening åskådliggjort riskerna från demokratisk effektivitetssynpunkt med ett valsystem som nästan helt har proportionalitetsidealet som utgångspunkt. Det har under hela efterkrigsperioden enbart inträffat, att de tre borgerliga partierna fått majoritet i valmanskåren, medan socialdemokraterna vid två val uppnått majoritet bland väljarna. Från balanssynpunkt framstår därför valutgång som ett ordinärt efterkrigsval. Med liknande valutslag även skulle enligt det nya valsystemet ingen av de tävlande huvudriktningarna i svensk politik socialdemokrater och borgerliga kunna regera med egen majoritetsställning i parlamentet. kommunisterna skulle likaså med ordinära efterkrigssiffror behålla 1520 platser i kammaren. Som justitieministern påpekat i har det nya riksproportionella systemet tillämpats bara en gång. Det är också riktigt att dess regler om mandatfördelningen är förankrade i grundlag. Det är därför ett arbete på lång sikt att åstadkomma en ändring av valsättet. Detta är ett ytterligare argument för att de begärda undersökningarna snabbt utförs, så att i ett läge, då kritiken mot det nuvarande valsystemet ytterligare tilltar, material tillförs debatten om ett alternativt valsätt byggt på majoritetsvalsystemet. Om intresse skapas för en sådan reform, kan givetvis i den slutliga utformningen jämkningar vidtas, som bl. a. motverkar väntade ojämna regionala utslag. Några större svårigheter att tidsmässigt klara sådana undersökningar, som även bör omfatta val, föreligger inte. Uppdraget kan läggas på enskilda forskare. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att träffa avgörande om undersökningarnas uppläggning. Med stöd av ovanstående hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att valstatistiska undersökningar om majoritetsval utföres och publiceras i skriftserien i syfte att ge underlag för den författningspolitiska debatten med utgångspunkt i 1964, 1968 och val.