mot · FU02312 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. angånde avskrivningsreglema för rörelse- och hyresfastigheter vid inkomstbeskattningen. Den svenska skattelagstiftningen är erkänt företagsvänlig i den meningen att särskilt aktiebolagen har stora möjligheter att hålla nere skattebelastningen. Härtill bidrar en rad inslag i lagstiftningen såsom de liberala avskrivningsreglema och möjligheten att använda investeringsfonderna i konjunktur- och lokaliseringspolitiken. har på regeringens förslag träffat en rad beslut som inneburit ytterligare favörer för bolagen. Den extra bolagsskatten slopades , och uttagningsprocenten sänktes till . Detta kan beräknas ha inneburit ett skattebortfall för statskassan . När mervärdeskatten trädde i kraft befriades företagen från . i omsättningsskatt p& investeringsvaror. Även om hela den införda arbetsgivaravgiften skulle räknas bort vilket inte är riktigt eftersom denna drabbade också den offentliga sektorn kvarstår ett netto för bolagen på . slopades oms på maskininvesteringar vilket gjorde . De ändrade avskrivningsregler för rörelse- och hyresfastigheter som beslutades gav aktiebolag och kapitalägare en lättnad med ca . Sammanlagt är det alltså som aktiebolagen getts i skattelättnad . Denna för aktiebolagen förmånliga skattepolitik har genomförts som den indirekta beskattningen kraftigt skärpts genom införandet av och höjningarna av mervärdeskatten. Även den kommunala beskattningen har undergått en betydande skärpning. Såväl de indirekta skatterna, som är regressiva, som de kommunala skatterna, vilka är proportionella mot inkomsten, drabbar hårdast befolkningens majoritet med låga och medelstora inkomster. Aktiebolagens ägare, vilka gynnats av förändringarna i skattepolitiken, hör däremot till de stora inkomsttagarna och förmögenhetsägarna. Skattepolitiken har alltså förändrats i kapitalets intresse. kommunisterna har alltid krävt en demokratisk skattepolitik, dvs. en sådan ändrad fördelning av skattebördorna som minskar belastningen på lönarbetarna och i stället lägger mera av skatteuttaget på stora inkomster, stora förmögenheter, bolagsvinster, spekulations vinster etc. Ur denna synpunkt har vi också under en rad år krävt en utredning av företagsbeskattningen som skulle kunna leda till skärpta skatteregler och ett slut på gynnandet av storbolagen. Detta krav har vid avslagits sedan bevillningsutskottet ställt sig avvisande till en sådan utredning. tillkallade emellertid finansministern sakkunniga för att göra en översyn av företagsbeskattningen. De sakkunnigas arbete kan väntas pågå . Vi anser det emellertid nödvändigt att vissa förändringar genomförs i företagsbeskattningen. Detta motiveras bl. a. av behovet av ökade skatteinkomster för stat och kommun för att finansiera en önskvärd minskning av skattebelastningen på små och medelstora inkomster samt av önskemålet att motverka tendenserna till ökade inkomst- och förmögenhetsklyftor i samhället och i stället söka genomföra en politik av utjämning. De nedan föreslagna förändringarna står inte i vägen för en sådan allsidig prövning av företagsbeskattningen som även av regeringen nu ansetts önskvärd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställcs att för sin del beslutar att avskrivningsreglerna vid inkomstbeskattningen för rörelse- och hyresfastigheter återställes till vad som gällde före de beslutade ändringarna samt att vederbörande utskott utarbetar nödvändig lagtext; att beslutar att fr. o. m. och tills vidare utta en extra bolagsskatt av den beskattningsbara inkomsten. H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)