mot · FU021295 · 1971-04-02 00:00:00 — av i Skegrie m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet. Den nuvarande skogshögskolan tillkom genom sammanslagning av den dåvarande skogshögskolan (grundad och med huvudsakligen undervisande uppgifter) och dåvarande . Skogshögskolan är den enda statliga skoglig undervisning och den enda statliga forskningsinstitutionen på skogsbrukets område. Forskningsandelen är dominerande och tar i anspråk av budgeten. Liksom och sorterar skogshögskolan under . En samarbetsnämnd för jordbrukets högskolor har en samordnande uppgift beträffande dessa högskolors verksamhet. Skogshögskolan har en avdelning i i södra omfattande cirka 25 tjänster. Första året av civiljägmästarutbildningen är förlagd till varjämte viss forskning främst inom ämnet skogsteknik bedrivs där. är beläget i ett område där både Norrlandsförhållanden och sörlandsförhållanden är inom nära räckhåll. Det föreligger från skogshögskolans sida planer på en fortsatt utflyttning av lämpliga forskningsenheter till detta från klimat- och terrängsynpunkt lämpliga område. Skogshögskolan har fått en forskningsfilial i , ännu så länge med endast en biträdande professor, en assistent och en försökstekniker. Vidare finns fem försöksparker, nämligen Tönnersjöheden (), Bogesund (), Siljansfors (), Kulbäcksliden-Svartberget () och Ätnarova (). Ett stort antal fasta försöksfält, provyteförsök för avkommeprövning m. m. finns utspridda över hela landet. Huvuddelen ligger i där de klimatiska förutsättningarna för att få snabba resultat är gynnsammast. En betydande del av dessa fältförsök kan av biologiska skäl över huvud taget inte utföras i strängare klimat. Som exempel på de skogliga försökens utspridning i landet anges nedan fördelningen av genetiska avdelningens proveniens- och avkommeförsök (P) samt fröplantager (F) inom olika landsdelar: Skogshögskolans möjligheter till kontakter med andra forskningsorgan, andra statliga myndigheter och verk samt med näringslivet är särskilt viktiga. Bland mera betydelsefulla kontakter kan nämnas tekniska högskolan och träforskningsinstitutet i , vilka är de enda forskningsorganen för förädlingsprocesserna av skogsbrukets produkter, , , domänverket, och . Samtliga dessa har rikskaraktär, vilket understryker vikten av att goda möjligheter för samverkan föreligger. Inom skogsforskningen pågår ett mycket betydande internordiskt samarbete, delvis i form av flera gemensamt planerade och gemensamt genomförda forskningsprojekt. Inom området skogsteknik finns f. n. sex forskningsprojekt med en gemensam budget. På grund av skogshögskolans ställning som enda statliga skogsforskningsorgan är det av vikt att goda möjligheter till internationellt forskningssamarbete föreligger så att forsk ningsimpulser och erfarenheter snabbt kan anammas. En betydande del av skogshögskolans forskningsverksamhet är arealbunden, vilket kräver närhet till objektet. Skogsmarkens produktion av växter och djur är mycket större och mera mångformig i söder än i norr. Vårdeai och utnyttjandet av dessa naturresurser kräver att forskningsinstanserna får en klar tyngdpunkt i södra delen av landet. Den sydliga tyngdpunkten för såväl produktion som forskningsproblem beror ytterst på klimatiska och biologiska faktorer. Inga åtgärder från människans sida kan någonsin ändra på detta förhållande, och skogshögskolans verksamhet måste därför bedrivas med hänsynstagande till dessa faktorer. Några av faktorerna skall här närmare beröras: Barrträdens vegetationsperiod är i nordligaste endast hälften så lång som i . från Syd- och skulle vid fältförsök i övre skadas till döds av frost och snöskytte (en parasitsvamp). En jordmån behöver för att utbildas i men i norra delen av landet. De skogliga åtgärdernas inverkan på marken måste av naturliga skäl studeras inom sådana områden där resultat kan förväntas inom rimlig tid, dvs. Rotrötan åsamkar landet stora förluster främst i och måste studeras där. Studier av skogsträdens motståndskraft mot sjukdomar den s. k. resistensforskningen och resistensprövningen måste åtminstone för Syd och skogsbruk bedrivas i de södra delarna av landet. De större insektsskadorna uppträder till dominerande del i och de allvarliga skadorna ökar kraftigt i denna landsdel. Vid skogshögskolan insamlas ca 25 000 prover. Många av dessa är av sådan natur att transporten måste ske i kylboxförpackningar. Proverna måste trots detta nå laboratorierna , vilket redan nu med skogshögskolans centrala belägenhet föranleder mycket stora transporttekniska svårigheter. Miljövårdsproblem och ekologiska studier över huvud taget har väsentligt större såväl samhällelig som näringspolitisk vikt i de södra och mellersta delarna av landet, där markanvändningen är intensivare och befolkningstrycket är starkare. På grund av den långa tiden mellan sådd och skörd är forskningsverksamheten i fält i hög grad bunden till redan anlagda försök på givna lokaler, försök som således ej går att flytta. Många av sådana fältförsök är integrerade med laboratorieförsök, för vilka mycket speciella anläggningar har byggts. Några sådana exempel skall här anföras. Ett för skogsgenetiska försök unikt ympträdsmaterial finns på Bogesunds försökspark vid (NO ). Försök av den omfattning som bedrivs å försöksparken med mellan- och sydsvenskt samt mellaneuropeiskt trädmaterial kan av klimatskäl ej bedrivas i . Härtill må anföras att vid skogshögskolan finns en för den genetiska och fysiologiska forskningen nybyggd fytotron (anläggning med kontrollerbara klimatrum). Kostnaderna för uppförande av en ny fytotron uppgår till i dagens penningvärde. Lika väl som klimatiska och biologiska betingelser är bestämmande för en omfattande skoglig forskning i södra och , råder för det norrländska skogsbruket en rad speciella förhållanden som motiverar särskilda forskningsinsatser och forskningsprojekt i . Redan det norrländska näringslivets ensidighet föranleder att en av de viktigaste basnäringarna, skogsbruket, genom forskning ges bästa möjliga utvecklingspotential. Den skogliga forskningen i bör därför ha en mycket betydande andel av de totala forskningsresurserna. Bland för särskilt betydelsefulla forskningsfrågor kan följande nämnas: Skogsföryngringen, särskilt i höjdlägen, är utomordentligt viktig för att se till att den mogna skogen ersätts med ny och att således dessa skogsmarkers produktionsförmåga och sysselsättningsunderlag utnyttjas. Snöskytte och rotmurkla utgör exempel på skadesvampar som härjar svårt i plant- och ungskogar i . Skogsdriften på de marginella skogsmarkerna, där rotvärdet ligger nära noll, kräver speciella undersökningar. Resistensforskning och avkommeprövning, exempelvis med avseende på köldkänslighet, har särskild vikt i , där träder växer nära sin norra utbredningsgräns. Skogshögskolan har ett forskningscentrum i . Högskolan har i sina äskanden med hög prioritet begärt flera nya forskningstjänster för komplettering och utvidgning, men dessa önskemål har lämnats obeaktade. Det synes nu önskvärt att detta forskningscentrum förstärks. , lärarkollegium och företagsnämnd har i sin remiss på den s. k. Sjönanderska utredningen uttalat sig för decentralisering av den statliga verksamheten men har dessutom i motsats till flertalet andra berörda myndigheter accepterat att helt eller delvis utlokaliseras från . För att få tillräckligt underlag för en riktig bedömning av lokaliseringsfrågan har högskolans nämnda organ föreslagit att frågan liksom högskolans organisation och verksamhet görs till föremål för utredning. Någon sådan utredning har ej kommit till stånd. Icke heller har efter remissbehandlingen och propositionens framläggande någon kontakt tagits med skogshögskolan eller dess personalorganisationer i lokaliseringsfrågan. Skogshögskolans forskningsverksamhet har blivit synnerligen bristfälligt belyst i huvudrapporten, avgiven av delegationen för lokalisering av statlig verksamhet (SOU 1970:29). Detsamma gäller vid remissbehandlingen av nämnda utredning i vilken inga forskningsinstanser av betydelse i skogliga forskningssammanhang beretts tillfälle yttra sig. Stark tveksamhet måste därför anföras rörande i propositionen 1971:29 framlagt förslag om utlokalisering av hela skogshögskolan till . Existerande forskningssamband mellan skogshögskolan och en rad andra forskningsinstitutioner i bryts. Utnyttjandet av ett stort antal fältförsök i södra och försvåras och fördyras. Även sedan omställningssvårigheterna övervunnits kommer mycket betydande svårigheter att föreligga för effektiv samverkan med de skogshögskolan mest näraliggande myndigheterna och verken. 1 detta sammanhang har en uppenbar inkonsekvens i propositionen anföras. På s. 47 i den Sjönanderska utredningen sägs: Vi har i det föregående behandlat en annan omständighet som talar för att flera myndigheter lokaliseras till samma ort, nämligen att så långt det är möjligt kontakten mellan myndigheter med uppgifter som gränsar till varandra bör underlättas. På s. 125 i propositionen 1971:29 hänvisar departementschefen härtill: att myndigheter som har behov av samarbete eller bedriver likartad verksamhet förs samman i grupper. Denna princip har inte följts i propositionen i vilken föreslås att förläggs till , till och skogshögskolan till . De närmare förutsättningarna för skogshögskolans forskningsverksamhet har belysts i en av skogshögskolans lärarkollegium och företagsnämnd utarbetad promemoria av . I nämnda promemoria har angivits som en möjlig uppdelning av verksamheten att ett 80-tal tjänster flyttas till som en förstärkning av den redan befintliga institutionsfilialen i . Den härvid bildade Umeåenheten skulle svara för den forskning som har sin tyngdpunkt i de övre delarna av landet och för en del av civiljägmästarutbildningen. En fördelning av dessa tjänster på institutionsgrupper och olika kategorier anställda har uppgjorts av kollegiet och företagsnämnden. I promemorian framhålls också att en integration av skogshögskolan med och med efter dess flyttning till skulle möjliggöra ett effektivare utnyttjande av forskningsresurserna. Exempel har lämnats på att en sådan integration bör kunna komma till stånd med bibehållande av en betydande lokaliseringsverkan. Även från sida har framhållits fördelarna med en sådan integration. Den skulle kunna vidgas så att de till Umeå förlagda enheterna av respektive högskolor likaså integreras. I samband därmed har förklarat att en ökad aktivitet på forskningsområdet i norra är motiverad och särskilt pekat på husdj urssidan. Även annan forskningsverksamhet som har nära anknytning till skogs- och jordbruksforskningen skulle kunna förläggas till . En sådan lösning anges som en mera ändamålsenlig anordning. Därjämte hävdas att en mera näringsriktig ekonomisk lokaliseringspolitisk effekt uppstår för genom att den verksamhet som klimatiskt och biologiskt hör hemma där blir sammanförd i en enhet. På kommer en sådan planering att bidra till det norrländska näringslivets utveckling. Så blir ej fallet om man till förlägger personal som har sina huvudsakliga arbetsuppgifter i södra och . Om beslut fattas om en lokalisering av skogshögskolan till , kommer krav att resas på ett nytt forskningscentrum i . Dess verksamhet måste vara väsentligt större än den forskningsverksamhet som kan komma att bedrivas från . Sammanfattningsvis kan konstateras att skogshögskolans forskningsverksamhet har blivit synnerligen bristfälligt belyst. En flyttning av skogshögskolan i dess helhet enligt förslaget i propositionen är ej försvarbar. Skälen mot en utflyttning av hela skogshögskolan till övre är 4. starkt försämrade möjligheter till samverkan med andra statliga organ såsom , domänverket, , , tekniska högskolan i , träforskningsinstitutet och SIDA. Under åberopande av det som anförts i det föregående hemställs att måtte besluta att att i anledning av propositionen 1971:29 angående skogshögskolans lokalisering i en första omgång flytta 82 av skogshögskolans tjänster till , varav 9 tjänster på professorsnivå, och övriga tjänster utgörande basorganisationen härför samt därjämte del av civiljägmästarutbildningen, att frågan om skogshögskolans lokalisering i övrigt uppskjuts i avvaktan på utredning om högskolans organisation och verk samhet främst i fråga om forskning samt lokalisering av övriga delar, vilken utredning bör utföras så skyndsamt att förslag i frågan kan föreläggas riksdag. . () i Skegrie