ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU021082 · 1971-01-27 00:00:00 — av i ni. om underlättande för kommun att överta industrifastigheter vid företagsnedläggningar. Att industriföretag, bl. a. på grund av s. k. strukturrationalisering, allt oftare beslutar sig för att lägga ned verksamheten på vissa arbetsställen, friställa arbetskraften och göra befintliga fastigheter öde har blivit ett problem. Genom de nuvarande ägandeförhållandena stannar därvid fastigheter, maskinpark m. m. kvar i företagens ägo. Det förekommer i samband därmed inte så sällan att företagen, även efter det att fabriken flyttats eller lagts ned, utövar ett obehörigt inflytande på den aktuella orten. Detta sker genom att företagen vägrar sälja eller på annat sätt ställa lokaler och maskinpark till förfogande för den berörda kommunen till ändamål som denna finner vara lämpliga. Därigenom kan sådana företag bl. a. bromsa etablering av nya industrier till orten. Det finns utan tvivel många sådana fall i landet. Speciellt torde det vara förhållandet i län som är särskilt utsatta för strukturrationaliseringar och nedläggningar av företag. I , exempelvis, uppstod sådana problem i samband med nedläggningen av i och . Ett aktuellt fall gäller AB Siporex i , ett företag med 320 anställda, som har varslat om nedläggning fr. o. m. . stad har gjort betydande investeringar i anslutning till företaget, och de kommunala myndigheterna har givetvis varit intresserade av att få veta vad som skall hända med de övergivna lokalerna. Något sådant besked har, trots förfrågningar, ej erhållits. Det förefaller som om ägaren skulle finna det förenligt med sina intressen att låta lokalerna stå outnyttjade. Det är givet att sådana förfaringssätt inte kan anses vara i överensstämmelse med samhällets intressen. Företagens engagemang bör, i och med att den egna verksamheten lagts ned, vara avvecklade. Hur det tomrum som härvid uppstått skall fyllas måste det i första hand vara de kommunala myndigheternas sak att ta ansvar för. Om samhället, utgående från en riksplanering och med hänsynstagande till såväl ekonomiska som sociala faktorer, bestämde industrins lokalisering, skulle intressemotsättningar av ovan anfört slag kunna elimineras för framtiden. Då vi emellertid ännu ej har en sådan ordning synes provisoriska åtgärder från samhällets sida påkallade. Åtgärder måste till, som väsentligt underlättar för kommunerna då det gäller att på ett aktivt sätt ingripa och övertaga fastigheterna efter nedlagda företag. Någon form av förköpsrätt måste till, vilken tillförsäkrar kommunerna rätt att gå in och förvärva fastigheter till företag som nedlagts och dessutom tillförsäkrar dem denna rätt på för kommunerna fördelaktiga villkor. En dylik bestämmelse kan i vissa fall tänkas få en återhållande effekt på företagen då de står inför beslut om viss nedläggning. Med stöd av det ovan anförda föreslås att i skrivelse till regeringen måtte begära en klarläggande utredning och förslag till åtgärder i syfte att underlätta för kommunerna i vad gäller övertagande av genom nedläggningar ledigblivna industrifastigheter. PER (vpk) (vpk)
mot · FU021083 · 1971-01-27 00:00:00 — om säkerställande av konsumenternas möjligheter att kontrollera varupriset i livsmedelshandeln. Vid inköp såväl av vid inköpstillfället manuellt uppvägda livsmedel som av förpaketerade sådana har konsumenten otillfredsställande möjligheter att kontrollera att den korrekta kostnaden för varan anges. Misstag från detaljhandelns sida kan ej uteslutas liksom dess värre ej heller att ett medvetet överpris stundom uttages. Flera åtgärder i syfte att förbättra skyddet för konsumenterna i detta avseende kan vidtagas. Sålunda bör vågar för vägning i livsmedelshandeln förses med samma skala åt kundsidan som den som den expedierande personalen observerar. Enligt uppgift kan sådana vågar utan svårighet framställas. Den ofta hörda invändningen att kunden skulle vara oförmögen att avläsa en sådan skala är kuriös och ovidkommande. Det bör även stadgas att butik som säljer färdigpaketerade livsmedel skall för kundens kontroll vägning tillhandahålla en våg placerad på ett sådant sätt att kunden ej hyser betänkligheter mot att använda den. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådana ändringar av gällande bestämmelser att konsumenternas möjligheter att kontrollera varupriset i livsmedelshandeln säkerställes i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FU021085 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående konsumentkommittéernas verksamhet. Som ett led i strävan att förbättra konsumenternas situation beslutade att starta konsumentupplysning. Genom forskning och jämförande varuprovning med konsumentaspekter som utgångspunkt har verksamheten utvecklats i form av varudeklaration, varujämförelser, prisöversikter m. m. De gjorda insatserna har varit aktningsvärda. Men de konsumentupplysande organen har haft svårigheter att nå ut med upplysningsverksamheten till de stora konsumentgrupperna. Erfarenheten har visat att det huvudsakligen är de redan varumedvetna som utnyttjar informationerna. har den konsumentupplysande verksamheten utvidgats med en försöksverksamhet på sex orter i landet med konsumentkommittéer, sammansatta av representanter från LO och TCO samt ABF, TBV, konsumentgillen och . Erfarenheterna av denna verksamhet är övervägande positiva. åtnjuter kommittéerna statliga och kommunala anslag till verksamheten. Detta har möjliggjort en utveckling av aktiviteterna. Det är angeläget att denna verksamhet byggs ut så snabbt som möjligt till ett landsomfattande nät av konsumentorgan, möjligen med någon form av anknytning men alltjämt med dominerande inslag av representanter från löntagar- och konsumentorganisationerna. Konsumentkommittéerna kan medverka till en önskvärd fördjupning och breddning av informationsverksamheten om det forskningsarbete och den jämförande varuprovning som pågår i de statliga konsumentupplysningsorganen. Konsumentkommittéerna skulle också kunna bli en betydelsefull förmedlingslänk från konsumenterna till de statliga organen i konsumentupplysningen. Och de kunde också spela en roll i priskontrollarbetet. En ökad samhällelig medelstilldelning skulle kunna medverka till att den konsumentupplysande verksamheten kunde föras ut bland en bredare allmänhet. Detta vore ett viktigt led i strävandena att minska familjens/hushållens underläge gentemot producenter och distributörer av varor och tjänster. Särskilt angeläget bör det vara att inrikta en vidgad informationsverksamhet på de mest resurssvaga grupperna i samhället. Det bör vara ett samhällsintresse att verka för en utvidgning av kon sumentkommittéerna och pröva en eventuell anknytning av dem till kommunerna. Nödvändigt är också att få klarlagt kostnaderna för en utvidgad verksamhet, då speciellt i form av utåtriktad, konsumentinformerande verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär en plan för en successiv utbyggnad av konsumentkommittéerna, varvid kommunernas delaktighet i kommittéerna och deras verksamhet beaktas, samt att en prövning sker av kommittéernas behov av ökade resurser för det utåtriktade, konsumentupplysande arbetet. () () () () i () i ()
mot · FU021087 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om obligatorisk varudeklaration av monteringsfärdiga hus. En mängd olika typer av s. k. monteringsfärdiga småhus saluförs på den svenska marknaden. Närmare ett hundra trähusindustrier producerar f. n. mer eller mindre fullständiga byggsatser för leverans till beställare såväl inom som utom landet. Självfallet kan prefabricering av hus i stor skala innebära väsentliga rationaliseringsvinster som kan komma trähusföretagens kunder till del. En utveckling som på detta sätt tillvaratar möjligheterna av rationell tillverkning i större serier måste dock ske under former som ger köparen en betryggande garanti för kvalitén på de levererade byggsatserna. Det rådande läget på småhusmarknaden är ur denna synpunkt inte tillfredsställande. Vad som salubjuds under beteckningen monteringsfärdiga hus visar sig vid leveransen vara ofullständiga byggsatser ibland dessutom av låg kvalité. Många småhuskunder har dyrt fått betala denna upptäckt. För konsumentens-bostadskundens trygghet är det av synnerlig vikt att statliga myndigheter bidrar till en sanering av marknaden för s. k. monteringsfärdiga hus. Detta kan lämpligen ske genom att regeringen utfärdar föreskrifter om obligatorisk varudeklaration av byggsatsleveranser som ger kunden bättre möjligheter att väga pris mot kvalité. Med stöd av vad som anförts i motionen hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att föreskrifter utfärdas angående obligatorisk varudeklaration av s. k. monteringsfärdiga småhus. () ()
mot · FU021089 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om representanter för vid bolagsstämmor i statliga företag. I samband med bildandet av det nya statliga förvaltningsbolaget skapades möjligheter till insyn i den statliga företagsgruppen från i delvis nya former. Möjligheter har sålunda öppnats för att utse 18 ledamöter att delta i förval tningsbolagets stämma. Riksdagsledamöterna har också rätt att begära uppgifter om koncernen på stämman. Därtill kommer att riksgäldsfullmäktige på vägnar skall utse två av förvaltningsbolagets fem revisorer. I några företag har redan tidigare funnits möjligheter för riksdagsledamöter att delta i revisionen. Detta gäller Vin- och spritcentralen, Systembolaget, Tobaksbolaget och Centrala restaurangbolaget. Dessutom har regeringen regelbundet utsett riksdagsledamöter som styrelseledamöter i vissa företag. Den möjlighet som öppnats för representanter för att få delta i förvaltningsbolagets stämma bör enligt vår mening kunna bli av stort värde för den medborgerliga insynen i den statliga företagsamheten. Det bör enligt vår mening därför övervägas att utsträcka detta system även till andra statsföretag. I första hand bör de bolag som står utanför den nya koncernen och inte heller är bland de ovan nämnda fiskala bolagen komma i fråga. I denna grupp ingår bl. a. , , och Tipstjänst. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa om utredning och förslag syftande till en utvidgning av systemet med representation från vid bolagsstämmor i statsföretag i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Ulfsbyn
mot · FU021091 · 1971-01-01 00:00:00 — av m. fl. om obligatorisk trafikförsäkring i statlig regi. För framförande av motorfordon i stadgar lagen att följande tre saker erfordras: körkort (i förekommande fall trafikkort), kvitto å inbetald bilskatt och obligatorisk trafikförsäkring. Staten har hand om de två första av dessa obligatorier, nämligen körkortet och bilskatten. Den obligatoriska trafikförsäkringen däremot har man helt överlämnat till privata eller folkrörelseägda försäkringsbolag att sköta om. Vi anser att det från flera synpunkter skulle vara en fördel om samtliga dessa tre obligatorier läge på ett ställe, nämligen hos de statliga myndigheterna, och denna fråga borde därför allvarligt prövas. Man kan t. ex. tänka sig någon lösning av problemet antingen i samband med inrättandet av det nya bilregistret (prop. 1970: 165) eller i samband med bilskattcuppbörden. Kontrollmöjligheterna för att alla motorfordon åtminstone har den obligatoriska trafikförsäkringen skulle också öka, och kostnaderna för denna kunde pressas ner för den enskilde bilägaren. De frivilliga försäkringarna skulle däremot som få tecknas var bilägarna så önskar, så länge icke all försäkringsverksamhet är överförd i samhällelig ägo. Med hänvisning till vad vi anfört hemställes att beslutar ge vederbörande myndighet i uppdrag att skyndsamt låta undersöka frågan om att den obligatoriska trafikförsäkringen också blir en statlig angelägenhet i likhet med bilskatt och körkort. (vpk) (vpk)
mot · FU021095 · 1971-01-27 00:00:00 — om framdragande av elektrisk ledning som villkor för koncession till kraftbolag. Den moderna jordbruksdriften med utnyttjandet av breda arbetsmaskiner har kommit att ytterligare förstärka besväret och intrånget i samband med ledningsdragning för framför allt elkraft över åkrarna. Varje stolpe medför fördyrad brukning, obrukad mark och ogräshärdar, och stagningen med vajrar medför dessutom olycksrisker för såväl människor som djur. Från skönhetssynpunkt utgör dessa ledningsstolpar ett verkligt störande inslag i landskapsbilden. Kraftbolagen tillämpar i allmänhet den metoden att fastighetsägare för att erhålla kraftleverans till sin fastighet också får förbinda sig att utan ersättning upplåta mark för ledningsframdragning för sin och andra abonnenters serviceledningar. Däremot ersättes regelmässigt stora ledningars framdragande i särskild ordning. Ett ovan nämnt åtagande betyder väl som oftast mindre för egnahemsägaren men kan bli en verklig belastning för jordbruksfastigheter. Det kan inte vara rimligt att dessa skall tåla ofta betydande intrång utan att få ersättning. Jag anser att en ändring bör komma till stånd härvidlag och att en förutsättning för koncession bör vara att berörda fastighetsägare erhåller ersättning för alla slag av ledningar för framdragande av elektrisk kraft. Med anledning av det anförda föreslås att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära utredning och förslag i syfte att som villkor för koncession till kraftbolag föreskriva att ersättning för framdragning av alla slag av ledningar skall ske till berörda fastighetsägare.
mot · FU02110 · 1971-01-15 00:00:00 — av herrar och i angående placeringen av vissa östeuropeiska flyktingar i svenskt arbetsliv. har mottagit ett betydande antal nya flyktingar från . Omhändertagandet av dessa flyktingar sker i enlighet med de principer som är vägledande för den svenska flyktingpolitiken. Vid behandlingen av olika flyktinggrupper kan man givetvis inte ta hänsyn till vederbörandes ursprungsland. Det är emellertid vårt bestämda intryck att speciella ansträngningar kräves i fråga om inpassning i det svenska samhället av det stora antal flyktingar med högt kvalificerad, ofta akademisk utbildning, som ingår i de senaste årens flyktingström. Ur humanitär synpunkt är det angeläget att ge människor sysselsättning med hänsyn till deras speciella förutsättningar. Men därtill kommer att det framstår som slöseri med en värdefull tillgång, om man inte fullt ut tillvaratar den kapacitet som åtskilliga av de nyanlända flyktingarna representerar. Genom en systematisk kartläggning och planering borde det vara möjligt att infoga de nämnda flyktingarna på arbetsuppgifter, som kan både ge dem personlig tillfredsställelse och tillföra det svenska samhället väsentliga värden, vare sig det gäller vetenskap, teknik eller andra områden. Frågan har visst samband med behovet av ökad forskning om , som aktualiserades vid föregående års riksdag. Inte minst i detta sammanhang bör en del av de nyanlända flyktingarnas särskilda kunskaper och erfarenheter kunna tillvaratagas bättre än vad som sker. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om en systematisk kartläggning av möjligheterna att placera östeuropeiska flyktingar med omfattande och kvalificerad, ofta akademisk, utbildning på arbetsuppgifter av särskilt värde för det svenska samhället. () ()
mot · FU021100 · 1971-01-26 00:00:00 — angående olje* och drivmedelsförsörjningen i . Den framgångsrika oljeprospekteringen i medför nya intressanta perspektiv för även vårt lands försörjning med olja. Den snabba stegringen i konsumtionen av olja och oljeprodukter har skapat växande transportproblem och även miljöproblem. Den aktuella diskussionen om lokalisering av oljeraffinaderier och över huvud taget exploateringen av vårt lands kuster aktualiserar tillsammans med den framgångsrika oljeprospekteringen i en översiktlig planering av hela den Skandinaviska halvöns försörjning med olja. utredning om rörtransport av olja och gas har utrett förutsättningarna till en rationalisering av oljetransportema genom s. k. pipelines. Den här åberopade utvecklingen har emellertid icke kunnat beaktas av denna utredning. Av särskilt intresse torde t. ex. vara försörjningen i med olja och oljeprodukter. Det framstår som alltmera orealistiskt att på lång sikt klara den norrländska oljekonsumtionen från depåer längs . Utvecklingen inom tankbåtstonnaget går mot mycket stora enheter, och det medför uppenbart betydande risker att i så relativt begränsade farvatten som och i synnerhet ta in modernt tankbåtstonnage. I händelse av olyckor är föroreningsriskerna i dessa begränsade innanhav självfallet mycket stora. hamnar har dessutom normalt ishinder som försvårar och fördyrar transporterna och i sig självt utgör särskilda risker i vad angår oljetransportema. Oljetonnaget är också endast i undantagsfall isförstärkt. Redan nu finns det skäl förmoda att olja införd till hamnar t. ex. är billigare än motsvarande oljepartier i hamn, beroende på att depåerna vid hamnar måste ha en helt annan lagerkapacitet med hänsyn till risken för ishinder än motsvarande oljehamnar vid . Den relativt sett mycket större investeringen i depåer längs kan antas sätta sin prägel på kostnaderna för olja och drivmedel i . En förutsättningslös utredning beträffande försörjning med olja och drivmedel förefaller i dagens läge synnerligen angelägen. En dylik förutsättningslös utredning bör självfallet pröva hur dessa produkter på fördelaktigaste möjliga sätt skulle distribueras till de norrländska Man bör därvid till ingående analys inte endast uppta frågan om vilka hamnar som huvudsakligen bör svara för den ökade tillförseln utan också formerna för distributionen, t. ex. via pipe-linss, och ett ökat utnyttjande av järnvägen TrondheimStorlienÖstersund. Utredningen bör också till analys kunna ta upp frågan om lämplig lokalisering av ett oljeraffinaderi för den norra delen av halvön. Med stöd av det ovan anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte begära förutsättningslös utredning av den framtida försörjningen av olja och drivmedel i i enlighet med de synpunkter som anförts i motionen. . ÅSLING (c) PER ()
mot · FU021101 · 1971-01-26 00:00:00 — av fröken i m. fl. om omskolningsbidrag för körkortsutbildning. Det händer ofta att personer som sökt och fått hjälp till omskolning redan på förhand vet att de kommer att få sitt arbete på sådant avstånd från hemmet att de blir beroende av bil för att kunna anta det. Detta är speciellt vanligt på landsbygden, där som bekant kollektiva färdmedel i regel helt saknas. Relativt många saknar körkort. Särskilt gäller detta kvinnor som sedan barnen växt upp söker sig ut i förvärvslivet. Vi anser att omskolningsbidraget skall omfatta också körkortsutbildning i de fall där det är klart att den omskolade, för att kunna ta det arbete hon eller han omskolas för, kommer att bli beroende av egen bil men saknar körkort. Med stöd av vad vi ovan anfört får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om att omskolningsbidrag skall utgå också för körkortsutbildning, när den omskolade för det kommande arbetet är hänvisad till egen bil och körkort saknas. Nr 110011(37
mot · FU021103 · 1971-01-27 00:00:00 — om utbildning rörande problem i samband med fördjupad företags' demokrati. Under hänvisning till motion nr 1104 av m. fl. att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa att Kungl. Maj:t måtte, i syfte att öka förståelsen för ett fördjupat samarbete mellan arbetstagare och företag, ge och universitetskanslersämbetet i uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter utarbeta planer för utbildning i de administrativa, rättsliga och ras vid ett tillgodoseende av och ansvar för anställda inom () () N. () i Trobro G. () ekonomiska frågor som aktualiseönskemålen om vidgat inflytande företagen. PER () i Gäddvik
mot · FU021105 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om överförande av och planeringsregioner till det allmänna stödområdet. Befolkningsutvecklingen för har karakteriserats av en stor nettoutflyttning med en kraftig folkminskning som följd. Större delen av denna flyttningsförlust faller på och planeringsregioner. Åren 19631970 var nettoutflyttningen i dessa regioner över 8 000 personer. Orsaken till den negativa utvecklingen i södra torde vara den industriella strukturen i områdena. Koncentration av tung industri med relativt stora företagsenheter i kombination med ett föga differentierat näringsliv har medfört att områdena blivit starkt beroende av utvecklingen inom dessa få företag. Rationaliseringen och omstruktureringen inom dessa branscher har medfört att produktionen kunnat höjas som personalbehovet minskat kraftigt. Genom områdenas påtalade ensidiga näringsliv och den pågående starka strukturrationaliseringen även inom jord- och skogsbruket har stora sysselsättningsproblem uppstått. För att vidareutveckla näringslivet mot en större differentiering med ökad satsning på främst verkstadsindustri av mindre konjunkturkänslighet krävs kraftfulla insatser från samhällets sida. Mot denna bakgrund var det ytterst olyckligt att Avesta- och Ludvikaregionerna vid föregående års riksdagsbeslut angående lokaliseringsverksamheten lämnades utanför det allmänna stödområdet. Ett län bör naturligt vara ett sammanhållet regionalpolitiskt område; att lämna mindre delar av ett län utanför en »gemenskap» i det avseendet är mindre lyckligt, särskilt eftersom regionerna har haft en negativ utveckling och borde ha behandlats på samma sätt som centralregionen i länet Den i föregående års beslut uttalade meningen om en generös prövning av ansökningar från företag bl. a. i anslutning till stödområdesgränsen är självklart positiv. Men värdet av att tillhöra allmänna stödområdet har direkt positiva effekter. Företagen har ofta behov av en lång planeringstid och av att kunna beräkna hur finansieringen kan lösas med bl. a. lokaliseringsstöd. Detta kan säkrare bedömas inom stödområdet. Beslutat fraktstöd är också knutet till stödområdesgränsen liksom den generella befrielsen från erläggandet av den utgående 25procentiga investeringsavgiften på vissa byggnadsprojekt. Med stöd av det anförda hemställes att måtte besluta att och planeringsregioner skall ingå i det allmänna stödområdet. H. () () () () () BO ()
mot · FU021106 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder för att stärka näringslivet m. m. i . Stora delar av En har betydande och ökande svårigheter att i tillräcklig utsträckning skapa arbetstillfällen för befolkningen. Det har gällt Vararegionen. har dess svårigheter att klara en tillräcklig sysselsättning tilltagit. Enligt vår mening är det angeläget att förhindra en för Vararegionen negativ utveckling. Det kan inte godtas som en riktig utveckling, om Vararegionens invånare servicemässigt och näringspolitiskt måste söka sig i huvudsak till centra utanför den egna regionen. Man måste därför intensifiera ansträngningarna att lokalisera livskraftiga företag till Vararegionen. Förutsättningarna härför bör vara goda med hänsyn till att regionen har ett centralt i landet med utmärkta kommunikationer. har ökade sysselsättningssvårigheter också framträtt i och kommunblock. Näringslivet i har inte en sådan sammansättning och differentiering att det på ett framgångsrikt sätt kunnat klara strukturomvandlingen. Särskilt har det gällt TEKO-industrin. Enbart berördes omkring 200 sysselsatta i av driftnedläggningar eller inskränkningar, främst inom TEKO-företagen. Motsvarande problem finns i , där nedEggningen av porslinsfabriken friställer något mer än 200 personer. Det kommunikationsläge och den serviceutrustning som de här nämnda orterna har gör det särskilt angeläget att den negativa näringslivstrenden brytes. De insatser som för krävs för förstärkning av näringsliv och sysselsättning i liksom i och motiverar särskilda lokaliseringspolitiska insatser. Områdena bör kunna intas i det lokaliseringspolitiska stödområdet. Men en effektiv lösning bör också kunna uppnås genom sådana punktinsatser som kan medges enligt lokaliseringspolitiken. Häri innefattar vi också användande av investeringsfonder. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemsElla att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om skyndsamma lokaliseringspolitiska åtgärder i syfte att stärka närings Mot 1971: 1106 liv och sysselsättningsmöjligheter i samt i och kommunblock. () ()