mot · FU0235 · 1971-01-13 00:00:00 — av i m. fl. angående det ekonomiska stödet åt de fria kristna samfunden. I vårt land har efter hand utvecklats en stark tradition av samarbete på olika sätt mellan samhället och folkrörelserna. Detta samarbete innebär bl. a. att folkrörelserna medverkar på olika områden i den pågående samhällsomdaningen. Genom aktiva insatser av folkrörelserna kan samhällets service lättare föras ut till olika medborgargrupper. har man ansett det rimligt och riktigt att folkrörelserna får ekonomiskt stöd från stat och kommun. Direkta bidrag har ibland motiverats med att samhället mer eller mindre uttalat uppdragit åt folkrörelserna att bedriva vissa aktiviteter som ur allmänna synpunkter betraktats som samhällsnyttiga. Ett annat skäl för bidragsgivning har varit att man ansett folkrörelsernas allmänna verksamhet särskilt värdefull för den svenska demokratin. Statligt stöd till folkbildnings- och nykterhetsorganisationerna utgår sedan åtskilliga år. har bidragen till studieförbunden ökats väsentligt. infördes statligt stöd till politiska partier. Vid riksdag skedde en kraftig ökning av bidragsgivningen till ungdomsorganisationerna. riksdag godkände riktlinjer för det statliga stödet till idrott och friluftsliv. infördes ett särskilt bidrag till löntagarorganisationernas utbildningsverksamhet. För innevarande budgetår har anslagits drygt 4 milj. kr. för statligt stöd till nykterhetsorganisationerna. Studieförbunden m. m. erhåller drygt 109 milj. kr. och ungdomsorganisationerna drygt 26 milj. kr. Till politiska partier samt till riksdagspartiernas kostnader för gruppkanslier har anslagits närmare 26 milj. kr. Betydande bidrag utgår även för partiernas kostnader för valsedlar och viss valinformation. Det sammanlagda stödet till idrott och friluftsliv beräknas uppgå till drygt 100 milj. kr. Till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet har anslagits 2,5 milj. kr. En grupp folkrörelser har emellertid kommit att ställas utanför denna statliga bidragsgivning. Vi syftar på de fria kristna samfunden och dem närstående organisationer. Självfallet åtnjuter de fria kristna samfunden och dem närstående organisationer bidrag till studiecirklar och ungdomsgrupper inom ramen för de generella anslag och bestämmelser som gäller. Statligt stöd utgår däremot inte för den allmänna verksamheten inom dessa folkrörelser, vilket är fallet beträffande nykterhetsorganisationer, studieförbund, politiska partier, ungdomsorganisationer samt idrottsrörelsen. Också åtnjuter vid sidan av den kyrkokommunala beskattningsrätten ett betydande direkt statligt stöd. Över sjunde huvudtiteln utgår sålunda innevarande budgetår skatteutjämningsbidrag med 81 milj. kr. Vidare omfattar anslagen på åttonde huvudtiteln under rubriken ändamål närmare 9 milj. kr. Beträffande de s. k. invandrarkyrkorna föreligger speciella motiv, vilka belyses närmare i en av oss väckt motion om bidrag till invandrarkyrkor (1971: 37). Frånvaron av statligt stöd till de fria kristna samfunden och dem närstående organisationer har en naturlig förklaring. Man har inom dessa samfund tidigare inte varit intresserad av utan t. o. m. i vissa fall motsatt sig tanken på direkta ekonomiska bidrag från samhällets sida. frikyrkoråd har emellertid i remissyttrande till allmänna beredningsutskottet (1970: 44) över en motion om ekonomiskt stöd åt de fria kristna samfunden och invandrarkyrkorna (1970: II: 1146) uttalat att det ur religionsfrihetssynpunkt inte är tillfredsställande att övriga trossamfund, med avseende på relationerna till staten, är i ett klart ekonomiskt underläge i jämförelse med . Samhället bör enligt frikyrkorådet eftersträva en likvärdig behandling av alla trossamfund även i ekonomiskt avseende. Enligt vad vi erfarit finns numera en liknande inställning även inom sådana fria kristna samfund som ej har någon organisatorisk förbindelse med frikyrkoråd. De svenska frikyrkorna och dem närstående organisationer betjänar enligt egna uppgifter ca 800 000 personer. har uppgett att de fria kristna samfundens sammanlagda utgifter uppgick till 215 milj. kr. av denna summa utgjordes av lönekostnader. Såväl dessa som övriga kostnader har stigit avsevärt även om frikyrkornas anställda i allmänhet är jämförelsevis lågt avlönade. En betydande nybyggnad av kyrkor och samlingslokaler har skett dels på grund av de större standardkrav som reses i ett modernt samhälle, dels på grund av det långt mer differentierade lokalbehovet, dels på grund av urbaniseringen som tvingar fram nybyggnader i tätorterna. Vi föreslår att ett särskilt statligt stöd utgår till de fria kristna samfunden och dem närstående organisationer fr. o. m. /72. Stödet bör ges såsom ett bidrag, vilket i form av reservationsanslag anvisas över åttonde huvudtiteln. Bidragets syfte är att öka förutsättningarna för ekonomiskt svaga församlingar att hålla lokaler samt erbjuda religiös service i form av gudstjänst, själavård och liknande. Bidraget bör ses som ett provisorium i avvaktan på resultatet av arbetet inom 1968 års beredning om stat och kyrka. Bidragsberättigade bör vara församlingar (motsvarande) inom annat kristet trossamfund än , anslutna till eller i samverkan med frikyrkoråd. För att församling skall vara bidragsberättigad bör vidare gälla att den skall ha anknytning till samfund av viss storlek. En riktpunkt bör härvid vara att samfundet i fråga eller församlingarna tillsammans, som i , betjänar minst 3 000 personer i . Anslaget bör ställas till förfogande för frikyrkoråd att disponeras enligt här angivna riktlinjer. En på frikyrkorådets förslag av Kungl. godkänd samarbetsnämnd, där samtliga samfund eller grupper av församlingar som bedöms vara bidragsberättigade är företrädda, fördelar bidraget. Nämnden får vid sin bedömning av inkomna ansökningar inte ta hänsyn till om den bidragssökande församlingen är ansluten till i någon form eller ej. Särskild hänsyn bör dock vid beräkning av stöd tas till de församlingar som samverkar med annan församling i eget eller annat trossamfund. Det bör vidare åligga frikyrkorådet att sprida erforderlig information om det nya stödet bland berörda församlingar. bör tillerkännas skälig del av bidraget för informativt och administrativt arbete i samband med här föreslaget stöd. Som vi tidigare framhållit bör stödet ses som ett provisorium och ha karaktär av försöksverksamhet. Det synes oss väsentligt att frikyrkoråd delger beredning om stat och kyrka erfarenheterna från fördelningen av disponibla medel. Mer än hälften av de fria samfundens ca 4 500 församlingar bedöms av samfunden som ekonomiskt svaga. Med hänsyn till det stora antal församlingar som således kan komma i fråga för stöd och med hänsyn till de bidrag som bedömts skäliga för andra folkrörelser än de fria samfunden föreslår vi att stöd utgår för /72 med 3 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställer vi att måtte besluta att under åttonde huvudtiteln för /72 till Bidrag till fria kristna samfund m.m. måtte anvisas ett reservationsanslag av . () ()