mot · FU02371 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. om anslag för ekologisk forskning. Samhället begär i ökande omfattning snabba och säkra svar på en mängd miljöfrågor. Dessa gäller oftast de förnyelsebara naturresurserna, exempelvis förhållandet mellan den biologiska produktionen och förändringar i en produktionsbestämmande faktor. Vilken betydelse har tillförseln av mineralnäringsämnen vid skogsgödsling? Vilken blir effekten av tillförseln av s. k. miljögifter? Var i ekosystemens näringskedjor blir effekten störst? Vilka är tröskelvärdena för en önskad eller icke önskad ändring av ekosystemens struktur och funktion? Genom den livliga miljövårdsdebatt, som förts , har vi kommit till insikt om att de naturresurser, som vi tidigare betraktat som oförstörbara, visat sig vara mycket känsliga för olika typer av påverkan från det moderna samhället. är ett av de viktigaste diskussionsämnena hur vi skall kunna vårda och bevara de naturresurser, som vi har att förvalta. Ekologi som forskningsgren har plötsligt kommit i blickpunkten, och man begär av ekologer att de skall kunna ge svar på de frågor, som ställs av politiker, industrier och andra organisationer. Hur stora ingrepp kan vi göra, var bör dessa ske, vilka motåtgärder kan vidtas för att ekosystemets naturliga balans ej långsiktigt förändras i ogynnsam riktning? Alla dessa frågor kräver svar, men för att forskare skall kunna leverera dessa svar, krävs ökade forskningsinsatser på ekologins område. Den ökning som ekologer anser sig behöva är liten jämförd med många andra grenar inom forskningen. Frågor av skisserat slag är emellertid komplicerade, och på grund av bristen på tillräckliga och långsiktiga registreringar har det inte varit möjligt att ge entydiga och säkra svar. Bristen på fullständig insikt om ekosystemens funktion har gjort det omöjligt att förutsäga vilka förändringar som kan äga rum vid ett ändrat utnyttjande eller en förändring i den yttre miljön. Inom statens naturvetenskapliga forskningsråd tillsattes 1969 en arbetsgrupp, som hade att utreda den ekologiska forskningens villkor. Gruppen presenterade sin utredning Åtgärder för förstärkning av den terrestra ekologin. Utredningen kompletterades senare att omfatta även den akvatiska sidan. Arbetsgruppen konstaterade, att den ekologiska forskningen effektivt skulle stödjas, om arbetet koncentrerades till vissa större projekt. Forskningsuppgifterna skall där angripas av allsidigt sammansatta tvärvetenskapliga team. Dessa samlade insatser med välplanerade och uppföljda program måste ges tillräckliga personella, instrumentella och ekonomiska resurser. der beteckningen storprojekt för undersökningar av detta slag. Med storprojekt avses långtidsprojekt av sådan karaktär eller storlek, att de inte med fördel kan inpassas i nuvarande organisationsformer. Detta kan bero på att de har uttalad rikskaraktär eller, om de är lokalt förankrade, inbegriper ett flertal institutioner och forskare samt har speciellt stora resursbehov. Storprojekten förutsattes ha en klar målsättning och bli föremål för en rullande planering, varvid en särskilt viktigt aspekt är att de förhindras övergå i rutinmässigt datasamlande. På initiativ av och för det Internationella biologiska programmet (IBP) har arbetsgrupper utarbetat förslag till två storprojekt av ovan skisserat slag. Det ena, , är knutet till och Askö-laboratoriet, medan det andra, Terrester ekosystemanalys, i sin planerade utformning utnyttjar forskarresurser vid samtliga svenska universitet samt ett antal fackhögskolor. En förutsättning för storprojekt är att forskningen till stor del kan ske inom ramen för existerande utbildnings- och forskningsorganisation, men kräver starkt stöd av statsmakten genom befintliga forskningsråd. avser att ge fördjupad kunskap om detta känsliga ekosystems funktion och reglering. Endast genom sådan insikt kan bedömningar göras beträffande kapacitet som recipient för avloppsvatten, effekter av oljeutsläpp, effekten av en ackumulering av klorerade kolväten och kvicksilver i näringskedjorna m. m. Ett omfattande undersökningsprogram för pågår inom ramen för , men de resurser som där ställs till förfogande räcker ej till för grundläggande ekologisk forskning. Inom projektet ekosystemanalys är avsikten att studera två naturtyper, myrar och barrskog. Arealmässigt utgör skogar och myrar, jämte ekosystem som kan härledas ur dessa, de betydelsefullaste terrestra ekosystemen inom landet. Barrskog täcker sålunda av landarealen och myr (under skogsgränsen) härav. Barrskogens betydelse från nationalekonomisk synpunkt är väl känd. En optimering av detta ekosystems primärproduktion, som är ekonomiskt men också biologiskt riktig, får anses som ett mycket väsentligt mål. För detta krävs dock de nödvändiga kunskaperna om systemets funktion. Ur ekonomisk synvinkel har myrarna visserligen en väsentligt mindre betydelse, men som objekt för modellstudier av ekosystem med ringa kulturpåverkan är myrarna särskilt väl lämpade, då de i ringa utsträckning har påverkats av människan. De utgör ekosystem, vars egna inifrån kommande förändringar relativt lätt kan skiljas från utifrån påverkande. Myrarna erbjuder dessutom unika möjligheter till studier av de långsiktiga förändringar, som skett beträffande både den organiska och den oorganiska miljön genom att dessa till stor del finns registrerade i torvmarkens lagerföljd. Myrarna utgör ett av de få tillgängliga bioarkiven. I en motion av () m. fl. till riksdag (1:257) begärdes att en ekologisk undersökning skulle utföras för att utforska verkningarna av stora hyggen. Forskning rörande komplexa systems funktion och reglering började tillämpas i industriella och militära sammanhang för att finna lämpliga strategier. Efter hand har det kommit allt flera användningsområden, och har motsvarande arbetssätt börjat tillämpas inom ekologin, s. k. systemanalys. Genom denna metodik har biologer fått ett verktyg med vilket modeller av naturens funktion och reglering kan beskrivas. Med hjälp av en modell av detta slag skall de frågor, som formuleras inom ett brett fält av stort allmänt intresse, kunna besvaras. Vilka blir effekterna i barrskogen om ett ev. DDT-förbud införes? Vilka följder kan en försurning av regnvattnet på grund av ökande halter av svaveldioxid få på de naturliga ekosystemen? Hur skall man på ett effektivt sätt kunna bibehålla det öppna landskapet? Hur kommer ett marint ekosystem att påverkas av en förhöjd vattentemperatur genom utsläpp från ett kärnkraftverk etc? Endast genom en ekologisk forskning, med inriktning på ekosystemanalys, kan frågor av detta slag i förväg besvaras. Vi slipper på detta sätt att prova oss fram till kritiska gränsvärden. Vi kan redan från böljan förutsäga hur man från nationalekonomisk synpunkt bäst kan utnyttja tillgängliga naturresurser. Samhället kräver att forskare skall kunna svara på dessa frågor. Samhället måste då också ge forskarna de resurser, som gör det möjligt att ge sådana svar. Forskning inom ämnesområdet ekosystemanalys har initierats inom ramen för IBP, och det sker där ett intimt internationellt samarbete. påbörjade ett projekt inom ramen för IBP:s tundraundersökningar. Detta projekt, vilket bedrivs i , avses utgöra grundvalen för det skisserade svenska myrprojektet. Det internationella samarbetet möjliggör en resursoptimering på internationell nivå, och bland de länder (, , , , , , och ), som är fullvärdiga medlemmar av tundragruppen, sker ett intimt samarbete. kan inom vissa områden bidraga med värdefulla data rörande tundraområdenas funktion, medan vi erhåller data från de övriga undersökningsområdena för att vi på så sätt skall kunna uppnå en fördjupad insikt om vårt eget ekosystemets funktion och reglering. Ett internationellt samarbete av detta slag är av största värde för utvecklingen av svensk ekologisk forskning. a. IBP har förslag om inrättandet av stationer för global miljöövervakning utarbetats (se bl. a. GEMS i partimotion från angående internationell miljövård). Dessa stationer har till uppgift att kontinuerligt registrera ett antal parametrar, vilka skall utgöra varningssignaler för den miljöförstöring, som blir alltmer påtaglig. Vid upprättandet av dylika stationer är det av yttersta vikt att, förutom de fysikalisk/kemiska mätningarna, även biologiska mätvärden beaktas. En av de få biologiska mätmetoder som man anser vara realistisk är en ekosystemanalysundersökning av det slag, som omnämnts i denna motion. Det bör därför påpekas, att den svenska myrundersökningen i väl skulle motsvara kraven på en sådan biologisk parameter. En svensk station för global miljöövervakning planeras förlagd till . Ansökan om bidrag för storprojekten och Terrester ekosystemanalys kommer att inlämnas till statens naturvetenskapliga forskningsråd. Rådet kommer ej att inom sina nuvarande ramar helt kunna svara för dessa projekt. Projekten är av sådan karaktär, att betydande nedskärningar ej kan ske, om den skisserade målsättningen skall uppnås. Kan dessa projekt ej få stöd under kommande budgetår, kommer ekologerna ej heller i fortsättningen att kunna ge svar på de frågor samhället ställer. En satsning måste komma till stånd under /72 för att ges ökat stöd. Kan ej en ytterligare medelstilldelning ske, kommer ej heller att kunna fullfölja de åtaganden som krävs för det internationella samarbetet. Vi kommer då att stå helt utanför de internationella ekologiska samarbetsprojekt, vilka avser att ge samhället medel att optimalt utnyttja våra begränsade naturresurser. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att statens naturvetenskapliga forskningsråd tilldelas tilläggsanslag om för ekologisk forskning av ekosystemanalystyp för /72.