mot · FU02326 · 1971-01-26 00:00:00 — angående den statliga skatteutjämningen till kommunerna. Den statliga skatteutjämningen har tillkommit i syfte att skapa större ekonomisk kongruens mellan landets kommuner. Kommuner med låg skattekraft och lågt skatteundesrlag kompenseras med utjämningsbidrag, som principiellt skall möjliggöra ett jämnt och lika utbud av service. Kriterierna för utbetalning av skatteutjämningsbidrag har diskuterats, och jag har den uppfattningen att det är en felaktig utgångspunkt att använda kommunernas medelutdebitering som ett grundkriterium för utjämningen jämsides med låg skattekraft. Det förtjänar noteras att det icke bara är skattekraften och ett lågt eller högt antal skattekronor som skiljer kommunerna åt. Den hastiga omstruktureringen av samhället har medfört en utoch inströmning av människor en immigration som på några relativt få år förändrat de olika kommunernas förutsättningar. Sådana förändringar och de därav uppkomna olikheterna i befolkningsstruktur borde rimligen även få påverka utjämningspolitiken kommunerna emellan. Låt mig nämna den olika åldersfördelningen, som bl. a. innebär att de kommuner som har flest åldringar självfallet också har den största efterfrågan på social service och sociala institutioner. kommunstatistik ger i detta sammanhang intressanta besked. Av 848 kommuner hade 6 kommuner en skattekraft som understeg . och 8 kommuner hade en skattekraft som översteg . i låg lägst med en skattekraft på 30: . i högst med 181: . Den kommunala utdebiteringen däremot som 1969 genomsnittligt uppgick till 29: . visar skillnaden 24: . (högst) i i län och 15: . (lägst) i Fågelås i . Nedanstående tabell belyser skillnaden mellan dessa kommuner vad beträffar skattekraft och erhållna utjämningsbidrag. Utjämningsbidrag för låg skattekraft 1 429 720: 1* 1971. En indexsättning av bl. a. följande faktorer skulle möjliggöra konstruktionen av ett nytt fördelningssystem. a) antal skattekronor per invånare b) antal utdebitering per skattekrona c) antal folkpensionärer per 1 000 invånare d) antal personer med socialhjälp per 1 000 invånare Från Statistisk årsbok 1970, som utges i min egen kommun, , har jag gjort följande jämförelser på de uppräknade faktorerna i relation till några jämförbara städer. Detta korta tabellexempel visar att utfallet är märkbart olika i orter, vilkas invånarantal och allmänna struktur annars är ganska lika. Det finns här uppenbarligen faktorer som skulle kunna vägas in, när skatteutjämningstalen skall bestämmas. Så t. ex. skulle ett högt indextal för antalet skattekronor kunna reducera utjämningsbeloppet, medan ett högt indextal för utdebitering per skattekrona, antal pensionärer eller antalet personer med socialhjälp skulle kunna öka utjämningsbeloppet. Även andra faktorer skulle kunna på här föreslaget sätt vägas in i skatteutjämningens underlagsberäkning och därmed medverka till en på mera realistiska faktorer uppbyggd strukturjustering med skatteutjämningsinstrumentet som instrument. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. hemställa om utredning, i syfte att pröva möjligheterna att i den statliga skatteutjämningen till kommunerna som instrument även utnyttja indexsättning av vissa strukturfaktorer.