mot · FU021338 · 1971-04-13 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet. Samhällets intensiva lokaliserings- och regionalpolitiska insatser har sin rot i de ökade klyftor i sysselsättningsförhållanden och levnadsbetingelser som den spontana utvecklingen medfört. Statistiken visar klart de stora skillnaderna mellan olika län i fråga om arbetstillfällen, inkomstnivå, bostadsstandard, utbildningsbenägenhet m. m. En intensifierad lokaliserings- och regionalpolitik är nödvändig för ökad jämlikhet mellan invånare i olika delar av vårt land. Regeringens förslag till utlokalisering av vissa verk och myndigheter är ett uttryck för den vunna insikten att en balanserad regional utveckling inte kan komma till stånd om samhället som styrmedel enbart förlitar sig på lokaliseringen av industrins produktionsenheter. Regeringens förslag är därför ett välkommet bevis för dess vilja att föra en konsekvent regionalpolitik som leder till konkreta resultat. Propositionen följer i huvudsak förslagen från delegationen för lokalisering av statlig verksamhet. Lokaliseringarna borde enligt delegationen ske till sådana befolkningsrika regioner som med rimliga insatser kunde ge fördelar likvärdiga med storstadsområdenas i fråga om kommunikationer, differentierad arbetsmarknad, utbildningsmöjligheter, kvalificerad service osv. De s. k. storstadsalternativen borde väljas bland orter som ligger på betryggande avstånd från de nuvarande storstadsområdena för att en påtaglig avlastning av storstadsregionerna skulle uppnås. Inga bärande invändningar kan riktas mot att dessa kriterier tas med vid valet av lämpliga orter. Regeringen har i huvudsak kommit till samma val av lokaliseringsorter som delegationen men med det tillägget att ytterligare fyra orter medtagits. Det finns dock utöver de angivna kriterierna ytterligare en faktor som måste beaktas, nämligen att storstadsalternativen bör väljas på ett sådant sätt att samtliga regioner i riket ifrågakommer och att det blir en någorlunda jämn spridning över landet av de valda alternativen. Detta är en direkt följd av statsmakternas beslut i fråga om regionalpolitiken. Regeringen har i propositionen tyvärr ej tagit hänsyn till detta krav. Så har exempelvis sydöstra med cirka en halv miljon invånare blivit helt lottlöst vid utlokaliseringen av myndigheter och verk. Någon samlad och systematisk bedömning av vilka stadsregioner som kan komma i fråga som storstadsalternativ har inte gjorts. 1 statsverksproposition uppräknades vissa möjliga alternativ, varvid dock enbart sådana orter medtogs för vilka respektive länsstyrelse i den regionalpolitiska planeringen gjort påpekanden om deras lämplighet som storstadsalternativ. En rad viktiga lokaliseringsbeslut avseende exempelvis universitetsfilialer, socialhögskolor m. m. har vid sidan av utlokaliseringen av ämbetsverk skett utan att någon riksplan har presenterats där de olika alternativa lösningarna grundligt diskuterats. En analys av de olika regionernas förutsättningar och behov i detta avseende bör därför göras, och den slutliga bedömningen får inte enbart grundas på nuvarande sysselsättningsförhållanden utan måste jämväl utgå från en bedömning av framtida lokaliseringsbetingelser och grundas på sociala värderingar avseende invånarnas lika rätt till kvalificerad samhällelig service oavsett bostadsort. Av detta följer att en geografiskt någorlunda balanserad fördelning av de kvalificerade serviceorterna till rikets olika delar måste ske. Mot bakgrunden av de nuvarande storstadsområdenas belägenhet och de valda lokaliseringsorterna framgår att det befolkningsmässigt största området i landet som ej blivit tillgodosett vid utlokaliseringen av ämbetsverk är sydöstra med ca 425 000 invånare. Man kan räkna med en gynnsam befolknings- och näringslivsutveckling i sydöstra under förutsättning att servicenäringarna byggs ut i tillräcklig omfattning. Det stora befolkningsunderlaget och behovet av att säkra en fortsatt ekonomisk utveckling gör det nödvändigt att också inom detta område utveckla ett storstadsalternativ som kan ge befolkningen en allsidig och kvalificerad service. Följderna för län av tidigare stagnation är bl. a. att den genomsnittliga timförtjänsten för manlig industriarbetare enligt SCB ligger under riksgenomsnittet och under . En betydande dold arbetslöshet förekommer i länet, och för att kvinnorna i länet skulle få samma sysselsättningsgrad som i skulle det behövas ytterligare 6 000 nya arbetstillfällen. Skattekraften låg 1970 i län under riksgenomsnittet och under . Endast och låg under län i skattekraft. låg dock utdebiteringen över riksgenomsnittet. Trots att lönenivån ligger lägre än riksgenomsnittet ligger det allmänna prisläget högt och i vissa fall i nivåer över motsvarande Stockholmspriser. Servicesektorns andel av sysselsättningen är avsevärt lägre än för riket i genomsnitt. För län uppgick den till 35,mot 45,för riket. Beträffande den högre undervisningen råder en underförsörjning, vilket bl. a. leder till att intagningsprocenten bland en ungdomskull i länet till olika former av postgymnasial utbildning ligger lägre än på andra håll i landet. Bostadsstandarden är enligt bostadsräkningarna vid sidan av och lägst i landet. De statistiska indikatorerna visar att utvecklingen i län ännu präglas av stagnationen och att en påtaglig regionalpolitisk satsning måste göras om invånarna skall kunna tillförsäkras jämlikhet med rikets övriga invånare. En utbyggnad av den statliga servicen i länet genom överflyttning från är en utväg att öka jämlikheten. De fyra riksdagsmän som utgjorde den rådgivande nämnden i länsindelningsutredningen konstaterade att är den ort som bör väljas som administrativt centrum i sydöstra . Denna ståndpunkt är välgrundad då den ekonomiska och industriella tyngdpunkten i sydöstra ligger i anslutning till kusten. är centralt beläget inom detta tätbefolkade och industriellt välutvecklade kustområde och ligger i anslutning till några av vårt lands förnämsta rekreationsområden. Genom utmärkta flygförbindelser fyller de kommunikationskrav som bör ställas på ett storstadsalternativ. är därför den naturliga centralorten i sydöstra och hör därmed till de orter som i första hand bör komma i fråga vid utflyttning av statlig verksamhet från . Inom Kalmar-Nybro-Emmabodaregionen pågår ett regionplanearbete för ett område som omfattar ca 100 000 invånare. Befolkningen är koncentrerad så att huvuddelen av invånarna bor inom ett gemensamt arbetsmarknadsområde. Färdigställandet av kommer att införliva betydande delar av med egentliga pendlingsområde. kommer förbindelserna med de värdefulla rekreationsområdena på och att ytterligare förbättras. kommun har i olika sammanhang förklarat sig villig att mottaga ytterligare statliga lokaliseringar såväl avseende administration som undervisningsanläggningar. Kommunens bostadsbyggnadsbehov har för den kommande angivits till 3 625 lägenheter. Stadsplane- och projekteringsläget är sådant att staden med kort varsel kan utnyttja ytterligare tilldelning av bostadskvot. Markpolitiken har planerats med sikte , och mycket stora utbyggnadsmöjligheter finns. I centrala områden av staden kan betydande områden avsättas för nya objekt av den art varom här är fråga. Det framgår av vad som här redovisats att en konsekvent regionalpolitisk satsning fordrar en markant utbyggnad av servicesektorn i sydöstra . Ur saklig synpunkt borde redan i första etappen en utflyttning av statliga förvaltningsenheter ha skett till Kalmarområdet. Det torde dock inte längre gå att få till stånd ett ändrat ställningstagande beträffande lokaliseringsorter för myndigheter och verk i den första utflyttningsetappen. 1 propositionen anges att avsikten är att ytterligare förslag om utflyttningar skall läggas. Ytterligare några orter kan därvid komma i fråga. Vad ovan anförts motiverar att sydöstra sätts i första rummet vid den fortsatta lokaliseringen av statlig verksamhet och att därvid lokaliseringarna i första hand bör ske till . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. måtte uttala att sydöstra bör komma först i tur vid ytterligare utlokalisering av statlig verksamhet och att lokaliseringsorten därvid bör vara .