mot · FU02411 · 1971-01-25 00:00:00 — av m. fl. om bildande av ett bolag för . riksdag beslöt, genom godkännande av proposition 1967:57 angående riktlinjer för luftfartsverkets verksamhet och organisation, att luftfartsverket skall förvalta och driva statliga flygplatser för linjefart samt att därjämte handha civil flygtrafikledning samt övervakning och tillsyn från flygsäkerhetssynpunkt av flygplatser och civil flygfart. Genom beslutet skulle i anslutning till de av statsmakterna antagna trafikpolitiska riktlinjerna åtgärder vidtas för att anpassa den civila luftfarten till kravet på kostnadstäckning. Med hänsyn till storleken på underskottet i luftfartsverkets rörelse borde dock en viss övergångstid medges så att bristen i kostnadstäckning fylls ut med ett driftbidrag, som successivt skulle avtrappas. Driftbidraget skulle tas upp med så stort belopp, att full täckning erhölls för verkets kostnader inkl. ränta på i luftfartsfonden investerat kapital. I anslutning till samma proposition har fastställts normer för samverkan mellan stat och kommun vid investeringar i de av luftfartsverket förvaltade primärflygplatserna. Enligt dessa normer har kommun att svara för markkostnaderna och för av kostnaderna för byggnader och anläggningar, inkl. investeringar i radioanläggningar, dock att kommunalt bidrag inte krävs i fråga om investeringsobjekt som beräknas uppgå till högst per flygplats och år. I propositionen uttalades i sammanhanget, att kommun i princip borde kunna få viss ersättning från luftfartsverket för sina bidrag till investeringar. Detta borde inte avse redan lämnade eller före den avtalade bidrag. Ersättning förutsattes likväl inte utgå så länge staten bar kostnaderna för luftfartsverkets drift i form av driftbidrag. Frågan om ersättningens utformning borde prövas, när statens driftbidrag till luftfartsverket avvecklats. Ovanstående citat är hämtat från Kungl. Maj:ts proposition nr 1970 angående ersättning till kommuner för bidrag till investeringar i primärflygplatser. I samma proposition anförs under rubriken resultatutveckling följande: då riktlinjerna för luftfartsverkets verksamhet och organisation drogs upp - bedömdes underskottet i verkets rörelse för /68 uppgå till 22,5 milj. kronor. En gynnsam trafikutveckling i förening med ett fåtal höjningar av luftfartsverkets flygplatstaxor varav den senaste 1968 har lett till att angivna underskott snabbt kunnat avvecklas. För /72 kan förutses i stort sett balans mellan verkets kostnader och intäkter. Anledning till att luftfartsverkets kostnader och intäkter har kunnat komina i balans är bl. a. att en av flygplatserna, nämligen , ger ett icke oväsentligt nettoöverskott på verksamheten. För /70 torde överskottet kunna anges till cirka 20 milj. kronor. av luftfartsverket upprättad lönsamhetskalkyl för , vilken avser förutom nuvarande anläggningar de av luftfartsverket föreslagna investeringarna på cirka 245 milj. kronor, framgår att nämnda investeringar inte medför någon reducering av lönsamheten. För /76 redovisas ett nettoöverskott på cirka 21 milj. kronor, som sedan successivt beräknas öka till cirka 85 milj. kronor under /85. En mindre del av vinsten vaije år bör dock användas för del av luftfartsverkets centrala kostnader. Det kan noteras, att under /70 svarade för av luftfartsverkets totala intäkter, medan av driftkostnaderna kommer från denna flygplats. Vad som alltså sker är att vinsten av driften på utjämnas mot förluster på andra flygplatser i landet. I det har nämnts att kommun som bidrager till flygplatsinvesteringar skall erhålla ersättning för kapitalkostnaderna härför. Kommunerna kommer således att fungera som bank åt staten. Nödvändigheten av detta torde kunna ifrågasättas. I propositionen nr 1970 talas om att genom det etablerade samarbetet mellan stat och kommun på luftfartsområdet har skapats förutsättningar för ett kommunalt medinflytande och medansvar vid utbyggnad av landets primärflygplatser. torde det kommunala medinflytandet endast bestå i att om kommunen i fråga icke godkänner luftfartsverkets planer och betalar enligt de förslag till avtal som verket upprättar, så sker endast en fördröjning av aktuell utbyggnad tills vidare. Detta synes ha varit fallet med planerade utbyggnad där gemensamma kommunala organ anser det felaktigt att lämna investeringsbidrag till en anläggning, som ger väsentliga vinster vilka inte nyttiggörs den aktuella flygplatsen. Vad beträffar trafiken vid är denna till sin helt dominerande del utlandstrafik, varför det är tveksamt om det kan åberopas synpunkter på sammanvägning av lönsamheten för flyglinjernas samtliga flygplatser. I en rad andra länder i med flygplatser med dominerande utlandstrafik har bildats bolag, som svarar för investeringar i och drift av flygplatsen i fråga. På samma sätt bör bildas ett bolag gemensamt för staten och kommunerna i regionen. Detta bolag skulle självt låna upp erforderliga medel för investeringar, varigenom såväl staten som kommunerna ej behövde skjuta till investeringsmedel. Den vinst som ev. skulle uppstå för bolaget skulle kunna användas till nya investeringar eller utdelas till intressenterna i bolaget. Med hänvisning till ovanstående föreslås att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om förslag om bildande av ett bolag för i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()