mot · FU02797 · 1971-01-27 00:00:00 — om lokala radio- och televisionssändningar. Många kommuner satsar nu alltmer på information till kommuninvånarna. Särskilt växande kommuner och större städer anställer särskilda informationstjänstemän och anslår stora summor till informationstidskrifter, annonsering och andra former av upplysning till medborgarna. En sådan information har väsentliga syften. Kommunen har skyldighet att svara för att kommunala beslut som berör människomas vardag blir kända på ett enkelt och effektivt sätt. Men informationen gäller också beslut som skall fattas. Allt fler kräver insyn och medinflytande på ett tidigt stadium. En debatt innan bindningar och åtaganden är ett faktum leder till bättre resultat, bättre också därför att de har en starkare förankring bland allmänheten. Men den expanderande kommunala informationsverksamheten har också problem. Kommunala frågor har svårt att hänga sig kvar bland all annan information och debatt. Särskilt märbart blev det underläget vid kommunalval, då de kommunala angelägenheterna kämpade en ojämn kamp mot rikspolitiken i framför allt radio och TV. Den kommunala informationen har också brist på medier. Tidskriftsaltemativet är inte bara relativt dyrbart utan innebär även nackdelar därigenom att informationen sällan fyller krav på snabbhet och aktualitet. Annonsering ter sig mindre attraktiv i kommuner med en splittrad press, som i sina spridningsområden inte anknyter till kommungränserna. En gemensam nackdel med båda dessa medier ligger i möjligheten att nå ut med information till alla grupper. Undersökningar har visat att skriftlig information av olika slag inte tränger fram effektivt, att den erbjuder betydande svårigheter att ge en lättfattlig utformning. Liknande erfarenheter har man noterat i fråga om muntlig information, kvarters- och stadsdelsmöten och liknande initiativ: en mycket begränsad, ofta redan ganska välinformerad grupp av människor deltar i första hand i sådana arrangemang. Kommunerna borde därför få möjlighet att använda radio och s. k. sluten-kretstelevision (ITV) i sitt informationsarbete. Särskilt televisionen har en dokumenterad genomslagskraft och skulle utgöra ett värdefullt komplement till mer traditionella medier. Två faktorer underlättar en sådan utveckling. områden, särskilt nyare, får nu från början ett centralantennsystem som väsentligt underlättar sändning av sluten-krets-TV till rimliga kostnader. Vidare installeras i allt fler skolor, särskilt på högstadie- och gymnasieskolor, studielokaler för intem-TV med ofta mycket förnämlig utrustning. Dessa studielokaler utnyttjas sällan till hela sin kapacitet. Det är lätt att ange några av de många användningsområden som är tänkbara för kommunala TV-sändningar: korta nyhetssändningar, informationsblock från olika förvaltningar, utfrågning av förtroendemän, diskussioner mellan kommunalpolitiker, direktsändningar och sammandrag av fullmäktiges sammanträden. Särskilt värdefullt blir TV-mediet vid presentation av stadsplaneförslag och förslag till nya bostadsområden. I någon utsträckning kan också filmade inslag från olika arrangemang och delar av kommuner bli aktuella. Många fler exempel skulle kunna lämnas, bl. a. möjligheten för lokala intresseorganisationer att denna väg ge information. Givetvis är kommunala TV-sändningar inte genomförbara i alla kammuner . Men flera, särskilt expanderande kommuner med nya bostadsområden och moderna skolor, skulle utan tvekan med intresse pröva TV i sin informationsverksamhet. Därmed skulle också tillfälle ges till värdefulla erfarenheter innan en mer allmän användning blir realistisk. Tekniskt innebär inga oöverstigliga problem. På produktionssidan finns nu tillgång till teknisk utrustning till rimliga kostnader. Distributionen kan anknyta till befintliga och planerade centralantennsystem. Även andra distributionsvägar är möjliga, t. ex. kabel och i princip också länk. Dessa alternativ ställer sig dock betydligt kostsammare. Inte heller utrymmet i etern torde f. n. bereda några problem. Liksom t. ex. skolorna sänder ITV, kan detta ske inom bostadsområden på kanal där stömingsriskema är minst. Enligt radiolagen tillåts radio- eller trådsändning om den endast är avsedd för en sluten krets, vars medlemmar är förenade genom en påtaglig gemenskap av annat slag än gemensamt intresse att lyssna på eller se sändningar. Denna formulering medger bl. a. sjukhusradio, ITV inom undervisningen och television inom ett varuhus. Enligt vår mening är invånarna i en kommun verkligen »förenade genom en påtaglig gemenskap». F. ö. anser vi att nuvarande lagstiftning på denna punkt, främst § 5 i radiolagen, bör ändras. Det är olyckligt att monopollagstiftningen måste tillämpas även när det gäller en allmännyttig, icke-kommersiell verksamhet av den karaktär information utgör. Det är möjligt att de förutsättningar bl. a. på kostnadssidan som föreligger för informations-TV inte kunnat förutses av lagstiftarna. Ett förtydligande av gällande bestämmelser borde medge utnyttjande av sluten-krets-TV för in radioutredning har icke direkt fått i uppdrag att utreda möjligheten av lokala, icke-kommersiella ITV-sändningar med kommunen som huvudman. Utredningen bör därför genom tilläggsdirektiv ges tillfälle att närmare undersöka förutsättningarna för lokala radio- och TV-sändningar och inom ramen för utredningen bedriva viss försöksverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att radioutredning genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för lokala radio- och TV-sändningar och inom ramen för utredningen bedriva viss försöksverksamhet. () () () () () ()