mot · FU021016 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. angående det allmännas medverkan vid utbyggnaden av fritidsområden. när snart alla medborgare i detta land fått lediga och en lång lagstadgad semester måste ett av våra nästa steg bli att ge möjlighet till att fritiden kan få ett riktigt innehåll. Vi måste ge alla medborgare, särskilt de i en pressande produktionsapparat, möjlighet att komma ut i vår vackra svenska natur och att finna en gemenskap med andra människor. En satsning på denna sida skulle som utbyte kunna ge en både fysiskt och psykiskt friskare befolkning med större möjlighet att fylla sin plats i samhället i hela dess omfattning och ordning. Detta är friskvård, och det kostar mycket mindre än sjukvård. Fritidsområdena vid våra kuster och insjöar är i allmänhet mycket dåligt planerade, och exploateringen har ofta skötts av rena tomtjobbare. Endast ett fåtal kommunala anläggningar finns, och endast dessa är ur fritids- och ekonomiska synpunkter riktigt uppbyggda. Därför bör nu det allmänna, stat, landsting eller kommuner, tillsammans med folkrörelserna och näringslivet satsa på anläggningar för en aktiv fritid, dit människorna kan komma utan att kostnaderna blir orimliga. Vidare behöver vi för att kunna vända turistströmmen och få hit folkmiljonema från de hårt industrialiserade delarna av något att bjuda ut. Det vill säga fritidsanläggningar av hög standard och med god service i attraktiva lägen. Dessa anläggningar bör vara större än dem vi har för att kunna ge underlag åt en fullständig samhällsservice. Detta innebär också att de måste vara mera koncentrerade, så att alla kan nå de gemensamma servicefunktionerna. Naturen runt omkring måste vårdas och göras tillgänglig. Avloppen måste renas, så att inte vattnet och naturen förorenas. De skall vara belägna där vårt klimat är som bäst, där vi har mest sol och där vi kan få en lång sommarsäsong och en rejäl vinter; helst också nära till sevärdheter som natur och kulturminnesmärken och väl beläget ur kommunikationssynpunkt även för flyg. Anläggningen skall vara planerad så att barn, åldringar och handikappade kan röra sig så fritt som möjligt. För att dels bidra till ökade kontakter och gemenskap människor emellan, dels pressa ned kostnaderna för skötsel kan en hel del sysslor skötas kollektivt. Det är angeläget att redan nu slå vakt om våra bästa naturområden, våra sjöar och stränder och inte lämna över denna viktiga tillgång till kortsiktig spekulation utan kunna lämna över välvårdade naturområden som arv till kommande generationer, något som kan uppväga den förorening av vatten, luft och land som uppkommit under vår tids snabba industriella utveckling. När vi 1972 i går att ta emot för hela världen, varför inte då bjuda omvärldens gäster att komma hit på ett klart redovisat projekt! Ett projekt som löst dagens elementära frågor, som vatten rena avlopp kollektiv och i öppen gemenskap drivet byliv, och vad detta kan ge i form av krav skyldighet gemenskap och genom detta komma fram till för människorna rikare fysiskt och andligt liv. Det finns i detta sammanhang två typer av anläggningar. Den ena gäller ytterområden kan vara skärgård, kan vara inland med anknytning till stora skogsområden men ändå ingen fritidsbebyggelse, mer variabel, , men dock till kanske hälften förhyrd. Ett lämpligt projekt kan vara t. ex. , och bestående av 60 radhus i sex grupper med inbyggd badbassäng under glastak, med lokaler för motion och därutöver ungdomslokaler. Denna fritidsdel skall ägas kollektivt av radhusägarna och gemensamt skötas av dessa. Med lätthet tror vi att tomtfrågan kan lösas. Ett annat projekt vi kan kalla det för L Hopia omfattar en radhusanläggning utanför någon stad eller större samhälle med 320 radhus i viss gruppering. Husen kan vara självägda eller hyrda. Marken är i stort sett, med undantag av mindre egna markområden, gemensam egendom. Den förvaltas och skötes i sin helhet av gemenskapen, vilket även gäller den gemensamma bad-, bastu- och idrottsanläggningen inom området. Med dagens tekniska möjligheter sköter anläggningen helt sina vatten- och avloppsfrågor. Allt avloppsvatten skall vara helt renat. Båda dessa projekt kan bli ett föredöme för den väntade och gästande omvärlden, givande svensk teknisk expertis och svenska företagare i renlighet och byggnadsbranschen oanade möjligheter till kontakter och därmed byteshandel med varor och tjänster, där vi med vårt vetande och kunnande kan göra omvärlden ovärderliga tjänster och själva få möjlighet till god export. Det finns både arkitekter och konstruktörer som skissat och påbörjat ekonomiska beräkningar för fritidsanläggningarnas rätta utförande från såväl byggnadsekonomiska som andra synpunkter. Om intresse finns hos vederbörande utskott för de skisserade fritidsanläggningarnas genomförande, kan utskottet genom huvudmotionärerna få frågan ytterligare belyst, och redogörelse kan lämnas vid ett utskottssammanträde. Men frågan brådskar, om någon del skall vara klar till 1972. Två vägar finns att gå enligt vår uppfattning: Maj:t uppdrar åt t. ex. som efter gjorda utredningar tillsammans med de landstingsstiftelser som finns och intresserade kommuner att bilda ett bolag för projektets genomförande. Att efter gjorda ekonomiska undersökningar och marknadsundersökningar i samarbete med industrier, fackföreningar och andra folkrörelser utarbetar former för projektets förverkligande. Vi ställer denna fråga helt öppen för utskottets och regeringens behandling. Då nya synsätt och krav kommer att ställas på både fritids- och åretomanläggningar av olika slag anser vi dessa frågor mycket aktuella . Från miljöskyddssynpunkt är de berörda frågorna högaktuella, och för de enskilda människorna är dessa problem alltid en realitet för dagen och framtiden. Med utgångspunkt i det ovan nämnda hemställer vi att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. hemställa att frågan om samhällets, statens, och kommunens medverkan i utbyggnad av stora fritidsområden blir föremål för en lämplig och snabb utredning. Svcntfca Reproduktion» AB, 197