mot · FU02910 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående samarbetet mellan hem och skola. Enligt läroplan för (Lgr 69) är det hemmet som bär huvudansvaret för barnets fostran och vård. utformas de grundläggande karaktärsdragen och innan ännu barnet kommit till skolan har det i mångt och mycket utvecklat bestämda personliga attityder och vanor. Resultaten från den psykologiska forskningen visar entydigt att av barnets liv är avgörande för möjligheten till en harmonisk utveckling i fortsättningen. Brister i uppfostran eller hemmets känslomässiga miljö kan orsaka skador av social, intellektuell och emotionell art som är omöjliga att reparera . Men även under skolåren har hemmet det avgörande inflytandet på barnets utveckling. För att göra det möjligt att åstadkomma en harmonisk personlighetsutveckling måste därför skolan och hemmet samverka i största möjliga utsträckning. Enligt Lgr 69 åligger det skolan att ansvara för att denna kontakt kommer till stånd. Syftet med denna kontakt är dels att presentera skolan, dess läroplaner och organisation för föräldrarna, dels att från föräldrarna få information om eleven och hans speciella förutsättningar för skolarbetet. Enligt läroplanen kan denna ömsesidiga kontakt ske dels genom personliga besök, dels genom klass- eller skolföräldramöten eller genom telefonsamtal och åhörardagar. I samband med de ofta komplicerade val av studieväg och tillvalsämnen som föräldrarna ställs inför måste skolan också ordna informationsmöten för att hjälpa föräldrarna till rätta. Läroplanen förutsätter också att hem-skolaföreningar bildas på olika skolor för att underlätta samarbetet mellan föräldrar och skola. I en utgiven PM har utformat konkreta anvisningar för hur ofta och när kontakten mellan skola och hem skall tas, vad samtalen bör innehålla osv. Syftet med anvisningarna är att dels ge konkreta rekommendationer om hur de allmänna målen om samarbete skola-hem skall nås, dels göra det möjligt för den enskilda skolan att ge föräldrarna en mera systematisk information om barnens skolgång och skolresultat i stället för de i stor utsträckning borttagna terminsbetygen. Erfarenheterna från det praktiska skolarbetet visar dock entydigt att de i läroplanen ambitiöst formulerade målsättningarna om samverkan mellan skola och hem är mycket svåra att nå på de enskilda skolorna. Visserligen har såväl SÖ som departementet uttalat sig positivt om syftet, men resurserna som behövs har inte ställts till förfogande i den utsträckning som skulle vara nödvändig. I de fall man från regeringens sida har beviljat ökade resurser till samarbetet mellan föräldrar och skola har det i regel skett via ökat anslag till . Det är i och för sig vällovligt att samarbetet på organisationsnivå får möjligheter att fungera, men det löser inte problemet för den enskilda skolan. Kontakterna via etablerade föreningar har ofta en tendens att nå endast en viss grupp föräldrar, oftast de som ändå har god kontakt med skolan. Om föreningarna av typ hem-skola skall kunna fungera i praktiken, måste de ges realistiska arbetsförutsättningar i den enskilda skolan, såsom arbetsrum och skrivhjälp. Eftersom förutsättningarna är så varierande beroende på skolans storlek, belägenhet, typ av ort osv. är det mindre lämpligt att binda kontaktformerna till någon viss allmängiltig form. Däremot borde den enskilda skolan, rektorsområdet eller kommunen genom statsbidrag ges möjlighet att utforma samverkan med föräldrarna på ett sådant sätt att målsättningarna i läroplanen bättre kan nås. innebär aktiviteter av detta slag i regel extra kommunala kostnader eller ytterligare krav på lärarnas och skolledarnas möjligheter att disponera sin tid så att det ges utrymme för föräldrakontakter. Om skolans erbjudanden till föräldrarna blir för få eller snävt begränsade till tid och rum, innebär det också att en stor del av föräldrarna med dubbelarbete, skiftarbete, långa avstånd till skolan osv. inte har möjlighet att samverka med skolans representanter. Om en speciell del av driftbidraget till skolan i stället utformades så, att det direkt knyts till de åtgärder som skolan vidtager för att nå samarbete med hemmen, skulle det dels verka aktiverande på skolan, dels erbjuda varierande lösningsmöjligheter i kontaktformerna. Tekniskt sett kan bidraget utgå som en viss del av det totala driftbidraget eller som ett bidrag per elev på samma sätt som det s. k. stimulansbidraget under försöksverksamheten med enhetsskola. Andra former är också tänkbara. Principen borde dock vara att när läroplanen fastlägger samarbete mellan hem och skola som både ett mål och ett medel, måste också resurser ställas till förfogande på samma sätt som sker till den vanliga undervisningen. Genom att den enskilda kommunen förfogar över medlen kan de användas så att de ger största möjliga effekt. Bland åtgärder som är tänkbara kan nämnas ersättning för förlorad arbetsförtjänst till yrkesarbetande föräldrar som besöker skolan under arbetstid, skjutsar, kvällstjänstgöring för skolan, föräldraskola för småbarnsföräldrar eller parallell barn- och föräldraskola för nybörjare. Det kan också vara aktuellt med kurser för föräldrarna i anslutning till övergången till nya stadier eller skolformer. I vissa fall kan anslagen användas för att iordningställa arbetsutrymmen för föräldraföreningar, betala skrivhjälp osv. Eftersom bidraget knyts till aktiviteter syftande till att öka samverkan mellan hem och skola, bör det åligga länsskolnämnderna att kontrollera att åtgärder av detta slag vidtagits innan statsbidraget utbetalas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos Kungl. Majs hemställa om att statsbidragsbestämmelserna får en sådan utformning att åtgärder som på det lokala planet främjar läroplanens anvisningar om samarbetet mellan hem och skola därigenom stimuleras. JAN-ER1K () () () ()