mot · FU021125 · 1971-03-27 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder för ett effektivare regionalt samrådsförfarande. Samråd och samordning är viktiga komponenter i den framtida regionala samhällsuppbyggnaden. Som underlag för den fortsatta utvecklingen krävs målsättningar för varje region samt alternativa möjligheter för att nå dessa målsättningar. Ett viktigt krav är att det skapas balans i alla avseenden mellan de olika regionerna. utvecklas ständigt och enligt prognoser kommer endast vissa regioner fram att övergå från den industriella samhällsorganisationen till senare utvecklingsstadier. Till dessa hör främst landets tre storstadsregioner. Denna utveckling har redan visat sig ha en starkt styrande effekt mot centralisering till den egna regionen, medan svagare regioner blir eftersatta. Detta anses delvis bero på bristande samplanering och samråd med andra regioner samt kringliggande kommuner. Flera allvarliga problem uppstår på grund av denna snedvridna utveckling. Man har inte klargjort den enskilda människans egna behov av valfrihet i fråga om arbete, bostäder och service. Näringslivets planering och trafik- och transportförhållandena har setts i ett för kortsiktigt och snävt företagsekonomiskt perspektiv. Frågan om den framtida vattenförsörjningen, bland annat den speciella frågan om grundvattenförhållandena inom och i anslutning till storstadsregionerna, är också otillräckligt utredd. pågående tillväxt har redan kommit att påverka samhällsstrukturen i . Inom »magnetfält» finns flera tidigare väl utvecklade områden som uttunnas alltmer i fråga om näringsliv, naturtillgångarnas resursanvändning, serviceförhållanden etc. Det gäller bl. a. sydöstra , norra delarna av och södra . ligger på tredje plats i världen i fråga om den relativa befolkningskoncentrationen till storstadsområden. Endast och visar en något högre koncentrationstakt. i sin helhet, dvs. såväl Köpenhamns- som , har den högsta relativa koncentrationen i världen. Åtgärder är därför motiverade att såväl lagstiftningsvägen som genom vidgad information om koncentrationspolitikens vådor få till stånd en mera balanserad utveckling. En fortsatt koncentration är från samhällsekonomisk synpunkt oacceptabel. Motivet att låta bli ett alternativ till de ekonomiskt inflytelserika stadsblocken på kontinenten väger inte tillräckligt tungt, om man även vill ta hänsyn till samhällsekonomiska och sociala konsekvenser. På olika sätt har frågan om storstadsområdens tillväxt varit föremål för behandling. I likalydande motioner till fjolårets riksdag (I: 995 och II: 949) begärde vi att åtgärder måtte vidtagas för en regional samordning av läns- och kommunalplanering i syfte att förhindra den allt starkare koncentrationsbildning som sker i västra . Syftemålet med detta förslag var att ge de sydligare länen en mera decentraliserad befolkningsstruktur än som synes bli fallet. Till inflyttade ca 9 000 människor. Därav gick 8 000 till M-län men endast ca 1 000 till L-län. Detta visar att en befolkningsövervältring håller på att ske från öster till väster i de skånska länen, med alla de problem detta för med sig. Sydvästra hade den högsta andelen nettoinflyttade jämfört med Stockholms- och Göteborgsregionerna. kan man räkna med en ökning av befolkningen med i sydvästra , om nuvarande inflyttningstakt bibehålles. betecknas det som särskilt anmärkningsvärt att folkmängden i sydöstra , alltså , blir ännu mindre 1980 än den var . Sydvästra har konstaterat att det är en utomordentligt svår uppgift att avväga jordbrukets intressen mot urbaniseringens växande krav på utrymmen. Sydvästra inrymmer några av landets främsta jordbruksområden, och vid ett långtgående hänsynstagande till just jordbrukets intressen tvingas bebyggelsen österut mot de mindre produktiva åkerarealerna. Problemet är ej speciellt för eller . utbreder sig exempelvis alltmer över och och över Östgöta- respektive . Storstäder som liksom flertalet av jordens övriga bebyggelsekoncentrationer är förlagda i starkt produktiva jordbruksområden. Den här nämnda utredningen nämner som ett utbyggnadsalternativ för framtiden en bandformad stad som sträcker sig från i söder via och norrut mot . Om detta alternativ följs kommer sålunda stora delar av bästa jordbruksområden att tas i anspråk för stadsbebyggelse. I län har det pågått en fortsatt utglesning av sydöstra , dvs. , och en koncentration till . En prognos för den närmaste visar bl. a. att enbart inom jordbruksnäringen kommer ungefär 4 000 arbetstillfällen att försvinna. För att regionen skall kunna bibehålla motsvarande sysselsättningsandel krävs alltså 200 arbetstillfällen inom andra verksam Åtgärder kan vidtas för L ex. en utvecklad turistservice genom utbyggnad av turistvägar. Samarbete med angränsande län bör ske också i detta avseende. Det gäller likaså vid framskapandet av trivselmässiga fritidsområden som har anknytning till befolkningen i större tätortsbildningar och storstadsregioner. Likaså bör vid en samordnad länsplanering hänsyn tas till den allmänna samhällsservicen, t. ex. i fråga om bibehållandet av postverkets service. För såväl främjande av befolkningsutvecklingen som en jämnare regional balans bör underlag skapas för skolutbyggnad, t. ex. gymnasiefilial i . kan mycket väl konkurrera också med storstadsregioner i fråga om lokaliseringsobjekt och arbetskraft. Goda utvecklingsmöjligheter finns kring MarkarydLjungbyÄlmhultAlvestaVäxjö. Länet har ett gynnsamt läge från kommunikations-, transport- och resekostnadssynpunkt, och läget är gynnsamt även för flertalet exportnäringar som inriktar sig på de kontinentala marknaderna. En framtida broförbindelse HelsingborgHelsingör kommer också att ytterligare kunna förbättra transportmöjligheterna för dessa delar av . har också god tillgång till en trivselbefrämjande fritidsmiljö för såväl sommar som . En utbyggnad av som universitetsort kan också räknas med under den närmaste framtiden. En jämnare regional balans i till förmån för bör kunna gynna de svagare kommunblocken inom länet. Under höstriksdagen 1970 antogs ett förslag om lokaliseringssamråd. Detta innebär att företag som vill nyetablera eller utvidga inom storstadsregion är skyldiga att anmäla detta till samrådsmyndigheten innan sådan etablering sker. Detta var ett beslut i rätt riktning vilket hälsas med tillfredsställelse. Beslutet innebär dock att berörda företag dock endast är skyldiga att »samråda» ej att följa en eventuell rekommendation om att t. ex. etablera sig på annan ort. Detta samrådsförfarande kommer i de flesta fall inte att få avsedd effekt. Vissa remissyttranden angående promemorian om lokaliseringsområdets sektoriella och byggnadstekniska avgränsning tyder på detta. Vi anser därför att det är nödvändigt att den centrala samrådsmyndigheten får effektivare möjligheter att följa upp resultatet av samrådet Den centrala myndigheten bör härvid ha kontakt även med till det berörda området angränsande läns myndigheter för att lättare klargöra möjligheterna av andra etableringsaltemativ utanför storstadsområdet. Sålunda bör exempelvis länsmyndigheterna i såväl , och som få fungera som instans i samrådsförfarande! när ärende angående etablering inom anmäls. Vi anser även att man som ett kompletterande instrument till lokaliseringssamrådet medger länsorganen att ge särskilda investeringsbidrag till företag, vilka efter samråd rekommenderas att etablera sig på ort utanför den storstadsregion som är aktuell för samrådsförfarandet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte dels anhålla om åtgärder för ett mer effektivt regionalt samrådsförfarande inom ramen för lokaliseringssamrådet, i vilket länsmyndigheter bör ingå, samt dels bemyndiga länsorgan att ge investeringsbidrag till företag som väljer etableringsort utanför storstadsregion. . () i Skegrie () i Arrie