ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02427 · 1971-01-01 00:00:00 — Mot 1971: 427 av herrar och Tobé om höjning av anslaget till Miljövårdsinformation. Insikten om värdet av god livsmiljö har ökat i hög grad och politisk enighet torde väl numera föreligga, att olika slags åtgärder måste till från samhällets sida. Frivilligt arbetande organisationer kan dessutom genom olika aktiviteter öka intresset hos enskilda att på olika sätt ta hänsyn till vår gemensamma livsmiljö. kan till synes små och föga kostsamma åtgärder vara ägnade att skydda eller skapa betydande miljövärden. Uppfostran till aktsamhet i naturen, t. ex. genom att undvika nedskräpning i olika former, bör bedrivas i samverkan mellan hem, skola och samhälle. De ideellt arbetande krafterna har huvudsakligast kanaliserats i Samfundet för hembygdsvård och , som båda erhåller statligt stöd till sin verksamhet genom av Kungl. Maj:t bestämda bidrag ur av anvisat anslag för miljövårdsinformation, tidigare kallat bidrag till naturvårdsupplysning m. m. framhåller i sin anslagsframställning att den verksamhet som bedrivs av de ideella naturvårdsorganisationerna har stor betydelse för att väcka och underhålla intresset för naturen och naturvårdsarbetet. Verket anför som sin mening att det är angeläget att organisationerna får möjlighet att fortsätta och utveckla sitt arbete och föreslår att bidraget till de båda organisationerna höjs med sammanlagt . positiva syn på de ideella organisationerna noteras med tacksamhet av alla miljö- och naturvårdsvänner. Tyvärr har den allmänna kostnadsutvecklingen kommit att drabba jämväl de ifrågavarande organisationerna. Tryckeri- och portokostnader har stigit liksom löner och mycket annat. Utan ökade ekonomiska resurser kan inte ens den nuvarande omfattningen av verksamheten upprätthållas. Någon som helst möjlighet att ytterligare utvidga arbetet till nya och angelägna områden av miljövårdsinformationen föreligger inte utan en påtaglig ökning av anslagen. förslag om en ökning av anslaget till de bägge organisationerna med sammanlagt får därför anses väl motiverat. Med anledning av det anförda föreslås besluta att till Miljövårdsinformation för /72 anvisa ett Mot 1971: 427 reservationsanslag av , varvid förutsattes att ökning av bidraget till ideella organisationer för naturvårdsupplysning sker.
mot · FU0243 · 1971-01-14 00:00:00 — av herrar i och angående sjukpenningen för patienter med migrän. Karenstid tillämpas inom den obligatoriska sjukförsäkringen endast i fråga om sjukpenning som grundas på inkomst av annat förvärvsarbete än anställning under förutsättning att försäkrad med sådan sjukpenning så önskar. Dock finns vissa regler som fortfarande kan karakteriseras som karenstidsbestämmelse. Följande huvudregler gäller: För insjuknandedagen utgår ej sjukpenning. Vid sjukperiod som varar gäller fridagsregeln. För sjukperiod som varar utgår sjukpenning för varje dag efter insjuknandedagen. Den dag då sjukdomsfallet inträffar räknas som insjuknandedag, även om sjukdomen inte föranlett arbetsoförmåga eller nedsättning av arbetsförmåga . Förutsättningen är att anmälan sker till vederbörande försäkringskassa senast . I undantagsfall kan dock sjukpenning utgå för dag före dagen för sjukanmälan. Sjukpenning kan också utgå för insjuknandedagen om den försäkrade denna dag p. g. a. sjukdom går miste om dagpenning från arbetslöshetskassa. Vidare kan sjukpenning utgå insjuknandedagen om sjukperioden böljar efter föregående sjukperiods slut. Denna regel har tillkommit för att göra det möjligt att utge sjukpenning för enstaka dag i sådana fall då en försäkrad p. g. a. sjukdom regelbundet måste genomgå viss behandling under kanske en eller . Regeln kan tillämpas i alla fall då en ny sjukperiod inträffar efter en föregående sjukperiods slut. Vid samma eller annan sjukdom erhålles sjukpenning fr. o. m. insjuknandedagen. har meddelat regler om tillämpningen. har vidare föreskrivit att vid ny sjukperiod som omfattar , insjukningsdagen oräknad, så utgår inte sjukpenning för insjuknandedagen, om denna är en arbetsfri dag. Den obligatoriska sjukförsäkringen ger genom 20-dagarsregeln försäkrad rätt till sjukpenning för insjukningsdagen vid sjukdom eller endagsförrättning p. g. a. sjukdomen. Denna regel och hela försäkringsformen är emellertid inte tillämplig vid sjukdomen migrän, vilken är återkommande och som regel varar endast men gör den sjuke helt arbetsoförmögen ända upp till ett eller flera tillfällen . Migränanfallen, som oftast åtföljes av kväljningar, kräkningar m. m., omöjliggör arbete under oftast anfallen sätter in, och även om det sammanlagt blir många sjukdomsdagar under ett kalenderår kan enligt gällande regler ersättning inte utgå från Personer som drabbas av migrän får lida av sjukdomen under hela livet, men frekvensen i anfallen kan variera och en viss lättnad ibland konstateras . Det synes oss rimligt att skapar regler som tar hänsyn till denna speciella sjukdomsform, så att de som drabbats av migrän har rätt att utfå sjukpenning även om det gäller endast . Förutsättningen bör då vara att det genom läkarintyg dokumenterats att den försäkrade behandlats för migrän men att anfallen detta till trots fortsätter. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj :t hemställer om regler inom den obligatoriska sjukförsäkringen, så att försäkrad som lider av migrän kan utfå sjukpenning för insjukningsdagen. HANS () ()
mot · FU02432 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. I statsverkspropositionens bilaga 15, industridepartementet, hemställes att till kraftstationer m. m. för /72 skall anvisa ett investeringsanslag av 975 milj. kr. I det investeringsprogram, som vattenfallsverket presenterar i propositionen, ingår också byggande av Ritsems kraftstation. Totalkostnaden härför beräknas till 90 milj. kr. och för /72 beräknas kostnaderna till 1 milj. kr. För samma budgetår yrkas dessutom anslag om . för reglering av Sitasjaure-Autajaure och . för kraftledning Vietas Ritsem jämte anslutning. Anslagsyrkandena tillstyrks av departementschefen. Vid höstriksdag biföll den då socialdemokratiska riksdagsmajoriteten proposition nr 173, vilket innebär att intrång medgavs i för att göra det möjligt att reglera Autajaure och bygga Ritsems kraftstation. I partimotion (I: 1335 och II: 1553) yrkade moderata samlingspartiet avslag å propositionen. I motiveringen för vårt avslagsyrkande framhöll vi bl. a. att betydande skadeverkningar skulle uppstå både på naturen och för de människor som har sin utkomst inom området Vi kritiserade också regeringen för att den icke presenterade problematiken i dess helhet och därigenom undanhöll sina vidare avsikter i området. Vi har inte funnit skäl frångå denna vår uppfattning. bör följaktligen inte genomföras och därför inte heller några anslag utgå som har samband med byggandet av Ritsems kraftstation. Åberopande det anförda hemställes 1. att med upphävande av riksdagsbeslut måtte besluta att något intrång i för reglering av Autajaure-Sitasjaure och byggande av Ritsems kraftstation ej måtte medges, 2. att måtte besluta att några anslag förknippade med det s. k. ej skall beviljas, Mot 1971: 432 2 3. att till Kraftstationer m. m. för /72 måtte anvisa ett investeringsanslag av . () () () () i Trobro G. () PER () i Gäddvik
mot · FU02439 · 1971-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om försäljning av AB Statsföretags aktier i , m. m. I annan motion denna dag har vi yrkat på en utredning om formerna för försäljning till allmänheten av aktier i de i vinstsyfte drivna statliga företagen, varvid speciellt bör uppmärksammas möjligheterna att bereda de anställda i statliga företag tillfälle att förvärva aktier i de företag vari de arbetar. Med hänvisning till de i denna motion anförda motiven för ett personligt andelsägande i statliga företag vill vi i ett avseende yrka på en omedelbar åtgärd. Det gäller det statliga malmbolaget , , vilket sedan gammalt arbetat i vinstsyfte och efter privatekonomiska grunder. Vi anser det angeläget att åtminstone i någon utsträckning söka återknyta banden mellan företaget och ett större antal människor och förordar därför att en minoritetspostaktie till ett nominellt belopp, , försäljes till marknadsmässig emissionskurs. En breddning av basen för ägande skulle otvivelaktigt vara till gagn såväl för företaget självt och de anställda som för strävandena att sprida ägandet och stimulera sparandet. Med hänsyn till ovissheten om möjligheterna att placera aktierna i marknaden på en gång i denna stora omfattning utan att kursen tryckes ned förordar vi att försäljningen sker över . För /71 föreslår vi en tranch av nominellt . Aktierna bör utges i låg valör av nominellt , och med hänsyn till önskvärdheten av aktiernas spridning på så många händer som möjligt bör inköpsrätten begränsas till högst 40 aktier per person. Valordningen bör genom Kungl. Maj:ts försorg utformas så att inflytande tillförsäkras minoriteten vid tillsättningen av styrelse och revisorer. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att måtte 1) besluta att av AB Statsföretags till uppgående innehav av aktier i till ett nominellt belopp av skall erbjudas allmänheten i valör på per aktie till en marknadsmässig emissionskurs, varvid särskilt tillses att anställda i skall beredas tillfälle förvärva aktier, att köpare av lägre antal aktier skall äga förtur vid överteckning och att en bred spridning av aktieköpen bland allmänheten vinnes; 2) besluta att under /72 utbudet av aktier bestämmes till nominellt ; samt 3) bemyndiga Kungl. Maj:t att vidtaga de förberedelser som emissionen erfordrar, varvid särskilt bör beaktas vad i motionen anförts i fråga om valordning för bolaget.
mot · FU02441 · 1971-01-26 00:00:00 — om kontroll och obligatorisk varudeklaration av kosmetika. På den svenska marknaden säljs skönhetspreparat för . Det finns ingen särskild tillsynsmyndighet för försäljningen och tillverkningen av kosmetika. Inom har man påpekat denna brist. I andra länder, exempelvis , har man strängare krav än vi för innehållsdeklaration av kosmetiska preparat. Vissa kosmetika innehåller skadliga substanser. Som exempel kan nämnas de optiska vitmedel som ingår i vissa skönhetskrämer och som har till uppgift att ge ökad lyster åt hyn i elbelysning. Vid bestrålning med artificiellt ljus övergår emellertid det optiska vitmedlet till en substans med högre energivärde, vilket kan leda till hudirritation eller skador vid långvarig användning. Innehåll i kosmetiska preparat kan ge upphov till allergier och andra komplikationer hos många människor. Enligt vår mening är det nödvändigt att få till stånd en allmän kontroll och obligatorisk varudeklaration av kosmetika. Den närmare utformningen av kontrollsystemet bör bli föremål för utredning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj-.t hemställa om utredning av frågan om införande av kontroll och obligatorisk varudeklaration av kosmetika.
mot · FU02442 · 1971-01-26 00:00:00 — Mot 1971: 442 av m. fl. om åtgärder att stimulera nyetablering av mindre företag. Det svenska näringslivet präglas i hög grad av det stora antalet mindre företag. Inom jordbruket och servicenäringarna är detta särskilt påtagligt. Men också inom industri, handel och byggnadsverksamhet är inslaget av små företag stort. På många orter har dessa mindre företag en nyckelroll genom att de innebär ett differentierat arbetsliv och en mindre konjunkturkänslig arbetsmarknad. De allra flesta mindre företag drivs av ägaren ensam eller av denne tillsammans med familjemedlemmarna. Deras andel av produktionen minskar emellertid ganska snabbt. Till stor del kan detta förklaras med den snabba rationaliseringen inom jord- och skogsbruk. Men det finns en motsvarande utveckling även inom handel och industri. Nedläggningarna har varit mångå, företag har gått samman och strukturförändringen i näringslivet som helhet har skapat en överdriven tro på stora företagsenheter i olika sammanhang och en misstro hos de mindre. Det finns ingenting att invända mot en dynamisk utveckling, som innebär att vissa företag försvinner, medan andra kommer till i en ständig anpassning till gällande villkor. Svagheten i den nuvarande utvecklingen är emellertid den alltför ringa nyetableringen av företag. Där skiljer sig vårt land bl. a. från . Det tyder på att det allmänna klimatet för att starta företag i mindre skala är ogynnsamt. På kan en ständigt minskande nyetablering leda till allvarliga konsekvenser, inte minst från arbetsmarknadspolitisk synpunkt. Dessutom är nyföretagandet ofta baserat på en idé, som kan tillföra näringslivet som helhet betydande värden utöver vad det enskilda företaget innebär av ökade sysselsättningstillfällen. En av de grundläggande svårigheterna för den som vill starta ett nytt företag är bristen på kapital. I de flesta branscher ökar kapitalintensiteten, även i mindre skala, och detta blir ofta för ensam- eller familjeföretagaren ett oöverkomligt hinder. I själva initialskedet saknas ofta möjligheten att ställa reala säkerheter till förfogande. Det blir förtroendet för personen som avgör. Samhället har uppmärksammat de här problemen på många olika sätt, t. ex. genom liberalisering av banklagstiftningen, ökade ramar för företagareföreningarnas utlåning och planer på särskilda finansieringsinstitut utöver de redan befintliga. Men det är uppenbart, att de vidtagna åtgärderna inte är tillräckliga. Alltjämt saknas möjligheter att ta upp långfristiga lån utan att behöva ställa traditionella säkerheter. Inte ens Industrikredit och Företagskredit kan med gällande bestämmelser göra detta. Ett kreditinstitut med särskild inriktning på de mindre företagens behov av långsiktig finansiering utan traditionella säkerheter skulle på ett utomordentligt sätt stimulera nyföretagande och medverka till att nya idéer i ökad utsträckning kunde tas till vara. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om en parlamentarisk utredning med uppgift att framlägga förslag till stimulans av nyföretagande genom nya former för långsiktig finansiering. AXEL () i . () i
mot · FU02447 · 1971-01-26 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. om vidgat lokaliseringsstöd. Av lokaliseringsutrednings redovisning framgår den pågående försöksverksamhetens resultat när det gäller olika regioners andel av utgående stödåtgärder. Enligt utredningens redovisning har erhållit 17,, 12,, 11,, , , , och . Redovisad tidsperiod avser . Vid redovisningen av det beräknade sysselsättningstillskottet blir fördelningen ungefär densamma. har även i det fallet kommit på åttonde plats bland de län som erhållit lokaliseringsstöd. har blivit föremål för den största procentuella avflyttningen. En av basnäringarna har varit jordbruket. Även i fortsättningen kommer denna näring att ha stor betydelse inom allmänna stödområdet. Särskilt utmärkande är den väl utbyggda förädlingen av jordbrukets produkter inom några av berörda län, t. ex. . Det finnes näringsområden vilka gränsar till jordbruket men som inte omfattas av det statliga jordbruksstödet. Ett stöd till sådana områden skulle medverka till att basnäringen jordbruket skulle erhålla större möjligheter till en fortsatt ekonomiskt lönsam drift. Med stöd av vad här anförts hemställes att måtte besluta att lokaliseringsstöd jämväl skall kunna utgå till näringsområden, vilka gränsar till jordbruket men som inte omfattas av det statliga jordbruksstödet. PER () i Gäddvik () i Agnäs
mot · FU02448 · 1971-01-26 00:00:00 — av i m. fl. angående resebidraget till handikappade i hel- eller halvskyddad verksamhet. Enligt ett cirkulär från av kan resebidrag utgå till handikappade i hel- eller halvskyddad verksamhet, om kostnaden för de dagliga resorna mellan bostaden och arbetsplatsen kan anses som betungande. Någon praxis har ännu inte utvecklats, men i fråga om anges att en daglig resekostnad på 2 X 1: 50 torde betecknas som betungande. Bidraget utgår inte . Vi anser emellertid att detta bidrag borde utgå . De personer som berörs har låg lön och har därigenom svårigheter att betala resekostnaderna. I fall där vederbörande har sin bostad relativt långt från den ort där den hel- eller halvskyddade verksamheten, är belägen, kan det ofta bli fråga om att flytta till den senare orten, om bidrag till resorna inte utgår. Mångå gånger vore det till fördel både för den enskilde och för samhället om den gamla bostaden kunde behållas. Mot den bakgrunden anser vi sålunda att bidrag till resekostnaderna borde utgå utan tidsgräns. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte besluta att handikappade i hel- eller halvskyddad verksamhet skall utan tidsgräns erhålla bidrag till kostnaderna för dagliga resor mellan bostad och arbetsplats om dessa resor är att anse som betungande. () i öskevik () () i
mot · FU02449 · 1971-01-26 00:00:00 — om inrättande av särskilda invandringsnämnder. De problem som en snabb och omfattande invandring skapar på skilda områden är alltför väl kända för att behöva redovisas och dokumenteras. Det förhållandet att koncentrationen av invandrare är högst skiftande är också ett välkänt faktum. I vissa regioner och i vissa kommuner är sålunda invandringen av så ringa omfattning, att den knappast kan sägas utgöra något oöverkomligt samhällsproblem, medan den i andra kommuner har skapat verkligt besvärande och akuta problem. Beredskapen när det gäller att ta emot invandrare på ett sådant sätt som anstår ett välfärdssamhälle har tyvärr inte varit tillfredsställande i alla kommuner. Till de uppenbara svagheterna hör den bristande samordningen mellan olika ansvariga intressenter, t. ex. kommunala organ, arbetsgivare, fastighetsägare och bildningsförbund. En aktivt uppsökande verksamhet är uppenbarligen nödvändig för att önskvärda och nödvändiga insatser skall kunna komma alla invandrare till hjälp. En bättre samordning av de olika insatser som kan erbjudas och en effektivare uppsökande verksamhet kan självfallet åstadkommas på olika sätt. Den kan säkerligen också komma till stånd genom frivilliga initiativ. Starka skäl talar dock för att en särskild nämnd, vald av kommunfullmäktige och med samma rättsliga ställning som övriga kommunala nämnder och styrelser, regelmässigt inrättas i kommuner med en betydande invandring. Det synes sålunda lämpligt att i varje kommun med en andel invandrare uppgående till av den totala befolkningen en särskild nämnd, förslagsvis kallad invandringsnämnd, inrättas. Under åberopande av vad som ovan anförts hemställes att måtte besluta att invandringsnämnd skall finnas i kommun, i vilken andelen invandrare uppgår till av den totala befolkningen; samt att vederbörande utskott måtte utarbeta förslag till lagtext.
mot · FU02450 · 1971-01-25 00:00:00 — angående den fysiska riksplaneringen beträffande . I flera uttalanden har regeringen slagit fast vissa principer för den fysiska riksplaneringen. Man skulle lägga fram alternativa förslag. De skulle diskuteras offentligt innan de fastställdes. skulle komma in på något sätt i behandlingen av frågorna. Genom beslutet om att tillåta ett raffinaderi och en stor oljehamn vid har regeringen brutit mot tidigare uttalade avsikter om riksplaneringen. Man lade inte fram alternativa förslag. Tanken på ett nytt oljecentrum mitt på och en industriregion kring Lysekil-Uddevalla-Trollhättan-Vänersborg blev inte föremål för remissbehandling och öppen debatt, innan den fastställdes av regeringen. ställdes helt utanför beslutet. Civilministern har senare utlovat något slag av förslag till fysisk riksplan för . Det vore orimligt om de förslagen alla byggde på beslutet att upplåta för supertankers och oljeindustri. I stället bör regeringen också låta utarbeta alternativ, där man inte tillåter miljöfarlig men väl stimulerar annan industri att lokaliseras till området vid . I regeringens kommuniké lovade man att »återstående delar av kusten för framtiden hålls fria från sådana verksamheter som står i konflikt med rörligt friluftsliv, fritidsbebyggelse och naturvårdsändamål». har vi fått veta att det finns långt framskridna planer att förlägga en oljehamn vid nära och ett oljekraftverk vid nära den norska gränsen. De planerna strider alltså mot regeringens målsättning, sådan den uttrycktes . Det borde vara självklart att inga bindande beslut fattas om hur området kring skall upplåtas för olika typer av industrier innan lägger fast de centrala principerna för framtid. Mot bakgrund av ovanstående yrkar jag att i skrivelse till Kungl. 1. att i arbetet på förslag till fysisk riksplan för också låta utarbeta alternativ, där området vid hålls fri från supertankers och oljeindustri, 2. att inga bindande beslut fattas om lokalisering av miljöfarlig industri till området kring innan tagit ställning till de centrala principerna för framtid.
mot · FU02452 · 1971-01-26 00:00:00 — om avslag på Kungl. Maj:ts framställning om medel för inrättande av planeringskanslier vid länsstyrelserna. I proposition 1971, bil. 14 () begärs bland medel för personalförstärkningar vid länsstyrelserna även medel för 46 handläggar- och 5 övriga tjänster vid länsstyrelsernas nya s. k. planeringskanslier. Kostnaden separat för dessa kanslier framgår ej av propositionen men kan med ledning av vad som i förvaltningen är lönemässigt normalt uppskattas till , sannolikt något mer. Genom den nya länsstyrelseorganisationen ökar antalet tjänster på souschefsnivå, vilket bör minska landshövdingarnas arbete. Inom planeringsavdelningama tillkommer befattningen som planeringschef, vilken ersätter landssekreterarbefattningen. En råd administrativa och sociala ärenden, i vilka landssekreteraren deltagit, överförs till andra avdelningar. Planeringschefens arbete kommer att spänna över ett mindre fält än landssekreterarens. Därmed samt genom förstärkningarna på fackplanerarenheterna, vilka är underställda planeringschefen, ökas i och för sig kapaciteten inom planeringsavdelningen. Ett särskilt planeringskansli synes därför obehövligt. Genom att kanslichefen förutsätts bli planeringschefens »stabschef», kommer ett nytt mellanled att införas i förvaltningen. Detta ökar byråkratiseringen och komplicerar den interna kontakten. Det kan också försvåra direktkontakten mellan fackplanerare och verksstyrelse, då det med skäl kan förmodas, att just stabschefen får omhänderha kontakten med styrelsen, organisera sammanträdena m. m. Utifrån dessa funktionella synpunkter hemställes att måtte avslå begäran om medel för inrättande av planeringskanslier vid länsstyrelserna och i stället anvisa sagda medel till förbättringar för landsstatens lågavlönade.
mot · FU02454 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. Q. om granskning av undervisningsprogram före sändning i radio och television. Med hänvisning till vad som anförts i motion 486 hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. som sin mening ge till känna att varje för skolväsendet avsett undervisningsprogram före sändning i radio och television bör ha godkänts av särskilt granskningsorgan. N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. ()