mot · FU02848 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken m. fl. om utökat utrymme för frågor om demokrati i lärarutbildningen, m. m. Skolan skall vara demokratisk. Principiellt gäller det fostran till medinflytande och medansvar. Ett individuellt medinflytande i skolsamhället måste följas av ett motsvarande individuellt medansvar. Detta skall skolan inskärpa. En förutsättning för att elevernas och de vuxnas engagemang och delaktighet i utformningen av skolan som arbetsplats skall förstärkas är att de alla får vara med om att forma sin egen arbetsmiljö. Formerna för elevernas inflytande och medansvar vid val av lärostoff, material, arbetssätt, regelsystem osv. måste avvägas efter ålder och förutsättningar hos vederbörande elever. Detta kan innebära svårigheter som dock inte får skymma det obestridligen positiva i att medinflytande och medansvar i ökad utsträckning beaktas och övas i alla lägen där så är möjligt. (Citat ur de allmänna anvisningarna för skolans verksamhet, Lgr 69, s. Principen om en demokratisk skola som slagits fast i den nya läroplanen för ställer stora krav på vilja och förmåga till samverkan hos skolans personal. Läraren spelar som arbetsledare en nyckelroll för förverkligandet av denna princip, och stor vikt bör därför läggas vid att läraren får en utbildning som ger en god förberedelse för inte enbart den kunskapsförmedlande och färdighetstränande lärarrollen utan även de nya samarbets- och samverkansformer som läroplanen syftar till. Viljan till ett demokratiserat arbetssätt i skolan och förmågan att successivt träna eleverna till ökat medansvar och medinflytande kan visserligen knappast läras ut vid några lärarutbildningsanstalter. Frågan om skolans demokratisering kan och bör emellertid tas upp till en ingående behandling under lärarutbildningen så att den blivande läraren är noga orienterad om de nya samverkansformema och även har fått en viss handledning och träning i de nya arbetsledarfunktionerna. I avvägningen av vilket utrymme som skall lämnas olika i och för sig angelägna pedagogiska moment får denna sida av lärarfunktionema inte försummas. Det bör i detta sammanhang understrykas att bristande möjligheter till utvärdering och slutsatser i fråga om inträffade förändringar i skolväsendet inte får leda till att man i pedagogikundervisningen vid lärarutbildningsanstaltema ägnar ett oproportionerligt stort utrymme åt tillbakablickande. Den primära målsättningen att utbilda lärare för morgondagens skola bör ha som konsekvens att ett tillräckligt utrymme ägnas åt den aktuella skolsituationen och utvecklingstendenser på skolans fält. En annan angelägen uppgift i lärarutbildningen är att meddela fördjupade insikter i den generella individualiseringsproblematiken, särskilt med tanke på det ökande antalet invandrarbarn och barn med handikapp och skolsvårigheter av olika slag. En till dessa barns skilda förutsättningar och behov anpassad individualisering är nödvändig för att barnen skall få stimulans i skolarbetet. Upplevelsen av gemenskap och trivsel i klassrummet är grunden för ett gott samarbete eleverna sinsemellan och i relationen elevlärare. Att den blivande läraren i sin utbildning tillägnar sig kunskaper om samverkansformema i skolan är nödvändigt. Men utan att dessutom i praktiken ha tillämpat de principer som han skall undervisa och träna elever i och som skall prägla kontakterna med alla grupper som är verksamma i skolan är hans förutsättningar att kunna bidra till att uppfylla läroplanens intentioner i detta avseende begränsade. Från skolans synpunkt får det anses vara ett intresse att ett arbetssätt liknande skolans också blir gängse vid lärarutbildningsanstaltema. De senare bör rimligtvis när det gäller arbetsformer lika väl som pedagogisk inriktning sträva efter att snarare ligga före i utvecklingen än släpa efter det obligatoriska skolväsendet. Ett av de mer uppmärksammade tecknen på en pågående demokratisering inom utbildningssektom är den försöksverksamhet med nya samarbetsformer mellan lärare, studerande och övrig personal som pågår vid universitet och högskolor. Beträffande lärarutbildningsanstaltema har det ännu inte kommit till stånd någon motsvarande försöksverksamhet, och synes för övrigt arbeta efter delvis andra huvudlinjer. Med stöd av det ovan anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om att demokratifrågorna och individualiseringsfrågoma ägnas ökat utrymme i lärarutbildningen, samt att måtte uttala sorn sin mening att det är angeläget att en försöksverksamhet med nya samarbetsformer mellan lärare, studerande och övrig personal kommer till stånd vid () i Ulfsbyn () i Lane-Herrestad och att därvid olika försöksmodeller