mot · FU02905 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om komplettering av läroplanen för med ämnet samlevnadskunskap. »Den genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdom har till syfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar.» Så lyder skollagens första paragraf. För de demokratiska partierna har det alltid varit självklart att betrakta familjen som hörnsten i samhällsbyggnaden. Hemmets betydelse för samhällets organiska utveckling måste emellertid klargöras för varje ny generation genom en positiv fostran i hem och skola. Vi lever i ett land med hög utbildningsstandard. Svenska läkare, tekniker och andra yrkesmän röner också stor uppskattning och efterfrågan i internationella sammanhang. Även när det gäller utbildning, medmänsklig samlevnad och samverkan försöker den nya skolan ge sitt bidrag inom ramen för en rad olika läroämnen. Vid ett studium av läroplan för finner man också att den nya fäster stort avseende vid dessa frågor. I riktlinjerna för den nya skolan anger läroplanen följande: »För att hon skall kunna finna sig till rätta i tillvaron, måste hon få öva sig att leva och verka i gemenskap med andra och förbereda sig för sin roll som aktiv medborgare i morgondagens samhälle, som betydligt mer än det nuvarande kommer att kräva samverkan och solidaritet mellan människorna. Även under barnets år i skolan har hemmet det primära och huvudsakliga ansvaret för dess fostran och vård. Skolan skall ge alla elever en grundläggande utbildning, som innefattar sådana färdigheter och kunskaper, vanor, attityder och värderingar som är av betydelse för deras personliga utveckling och för deras möjlighet att påverka och leva i dagens och morgondagens samhälle och att där fungera som yrkesutövare och samhällsmedborgare. Han måste bli fullt medveten om innebörden av begrepp som rättvisa, ärlighet, hänsyn och tolerande och om konsekvenserna av brott mot lagar och föreskrifter. Särskilt viktigt är att elevernas sinne för de estetiska värdena uppodlas genom både deras egen skapande verksamhet och deras smakfostran. Att väcka de ungas intresse inför de stora och gemensamma grundfrågor, som gäller livsåskådning och samhällsuppfattning, faller också på skolans lott.» Vi delar till fullo denna skolans målinriktning men anser att en samordning av all undervisning i samlevnadsfrågor skulle kunna bättre tillgodose kravet på individens anpassning i det framtida samhället. Enligt vårt förmenande bör därför hithörande frågor integreras under rubriken samlevnadskunskap och omfatta följande moment: familjen som samhällsfundament, familjens situation förr och , äktenskapet, familjemedlemmarnas olika uppgifter och ansvar, familjens ekonomi, familjesociala förmåner, hemmiljöns betydelse för fysisk och psykisk hälsa, sexualfrågor samt alkoholproblem. Undervisningen bör givetvis anpassas efter elevens förutsättningar och inordnas i undervisningen . Redan på mellanstadiet bör samlevnadsfrågorna tas upp till behandling. Den familjesplittring som sker i allt större omfattning innebär ofta tragedier av stora mått. Ju mer komplicerat vårt samhälle blir desto angelägnare är det för oss att skapa goda förutsättningar för familjegemenskapens fortbestånd. Den tilltagande normlösheten och villrådigheten hos dagens ungdom kan bero på att vår generation icke lyckats med uppgiften att behandla samlevnadsfrågorna på ett sådant sätt att undervisningen bedöms som meningsfull. Med stöd av ovanstående hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om översyn av läroplan för i syfte att komplettera läroplanen med ämnet samlevnadskunskap. () ()