mot · FU02810 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående kyrkomusikorganisationen m. m. Kyrkomusiken har spelat en grundläggande roll för musiklivet i vårt land. Den intar i någon mån en särställning genom sin ställning i ett konfessionellt och kultiskt sammanhang. Denna bundenhet kan emellertid, såsom musikutbildningskommitté framhöll, »vara mer eller mindre starkt markerad, alltifrån en utpräglad liturgisk eller evangeliserande uppgift, där musiken står i direkt tjänst hos en religiös förkunnelse, till en funktionalitet som närmar sig det allmänna musiklivets och där någon klar gräns mellan kyrkomusikalisk och annan musikalisk aktivitet är svår eller omöjlig att dra». Intresset för kyrkomusiken har ökat avsevärt . Ar 1943 beräknades kyrkokörernas antal till 1 552, och hade siffran stigit till 3 200. Sistnämnda år var antalet körmedlemmar omkring 41 000. Officiella siffror föreligger inte, men med ledning av anslutningen till beräknas omkring 60 000 personer ingå i olika kyrkoensembler inom . Till detta kommer en omfattande musikverksamhet inom frikyrkorna. Det förekommer emellertid en ökande brist på kyrkomusiker. Sålunda var knappt hälften av skolkantorstjänsterna besatta . Reformerna inom skolväsendet är en av orsakerna till den föreliggande bristen. Då tjänstgöringen i stor utsträckning är förlagd till kvällar, veckoskiften och ferier har kombinationen lärare-kyrkomusiker blivit allt mindre attraktiv. En omorganisation av kyrkomusiken framstår därför såsom nödvändig. Vid beslut föregående år angående musikutbildningen sköts denna fråga . Det hävdades i den proposition som låg till grund för beslutet, att det inte var tillrådligt att genomföra en så omfattande omorganisation av kantorstjänsterna som musikutbildningskommittén hade föreslagit. Vi kan inte dela den uppfattningen. Hur frågan om förhållandet mellan staten och kyrkan än kommer att lösas måste staten ha ett grundläggande ansvar för utbildningen av kyrkomusiker. Som vi påpekat inskränker sig kyrkomusikernas insatser ingalunda till den religiöst betonade musiken utan berör i hög grad det allmänna musiklivet. förslag bör i huvudsak kunna läggas till grund för en reform i fråga om kyrkomusikorganisationen och utbildning av kyrkomusiker. Kommittén föreslog att skolkantorsinstitutionen successivt skulle avvecklas och ersättas i första hand med kombinationstjänster av heltidskaraktär innefattande rent musikaliska uppgifter, fördelade på kyrkomusikalisk och musikpedagogisk tjänstgöring. Vid sidan av dessa tjänster skulle även kunna inrättas självständiga kantorstjänster av deltidskaraktär, som kunde sökas och innehas av envar person med kantorskompetens. Härigenom skulle sålunda möjligheten kvarstå att förena en kantorstjänst med lärartjänst vid till en frivillig tjänstekombination, men genom att även andra än lärare gavs tillträde till dessa tjänster skulle rekryteringsunderlaget breddas väsentligt. Kommittén föreslog vidare att de nuvarande orgelspelartjänsterna skulle bibehållas under benämningen extra kantorstjänster, dock med ökade kompetenskrav. Beträffande utbildningen av kyrkomusiker får man tänka sig delvis andra lösningar än kommittén föreslagit, eftersom dess förslag angående kompetensgrundande musikfackskolor inte kom att genomföras. Förslag bör skyndsamt föreläggas angående kyrkomusikorganisationen och utbildningen av kyrkomusiker. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om skyndsam beredning och förslag enligt i motionen anförda grunder i fråga om kyrkomusikorganisationen och utbildningen av kyrkomusiker. () () () i Arrie