mot · FU021029 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående miljövärdsforskning m. m. inom jordbruket. En god miljövård omfattar inte bara rening av vatten och luft. Miljövård är också att underhålla och i vissa fall att på nytt bygga upp en ren och levande jord som grund för framställning av viktiga och sunda livsmedel. Den föda människan och allt levande förbrukar är en av grunderna för hälsa och ett rikt liv. Viktigt är att de metoder som används när man brukar jorden står i god samklang med ekologins lagar. Vetenskapsmän i hela världen har t. ex. länge varnat för riskerna att använda giftiga kemikalier vid bekämpning av skadeinsekter och växtsjukdomar. Misstankarna om sjukliga förändringar i levande organismer till följd av kemiska bekämpningsmedel har lett till statliga ingripanden. råder emellertid stark osäkerhet på detta område. En rad medel oskadliggörs och nedbryts alltför långsamt för att alls kunna tolereras. Exempel på sådana medel är aldrin, 2,4D-D, 2,4-D, DDT, Dealdrin, Endrin, heptaclor, lindan, pentan, pikloram, 2,4,5-T, 2,3,6-TBA. Levande celler är försvarslösa mot dessa gifter. Svårnedbrytbara gifter måste ersättas med sådana som snabbt kan förgöras. bestämmelser måste utfärdas som anger villkoren för att gifter skall få användas varvid följande principer är särskilt viktiga. Gifterna skall ha kort livslängd och inte kunna vandra i näringskedjorna. Gifterna skall aldrig kunna angripa mer än ett eller ett fåtal skadedjur. Gifterna får inte skada konsumenterna. Växtgjfter bör inte få användas i förebyggande syfte. Sker detta blir de utnyttjade vanemässigt med slentrian som följd. Forskningen kan ge oss metoder som individualiserar bekämpningsme Härför fordras en hårdare satsning på biologiskt kunnande. Den mest intressanta metoden för att skapa balans i naturen är att söka använda naturens egna skyddsmedel. Undersökningar på detta område tar i anspråk. Hela livscyklarna måste följas. Särskilt viktigt är att man koncentrerar sig på växtsjukdomarnas och insektsangreppens orsaker. Det kan med fog misstänkas att det hårda uppdrivandet av våra kulturväxter, inte minst genom stora givor av konstgödsel, skapar underlag för många växtsjukdomar. En annan risk är den intensiva mekaniska driften med ensidiga odlingsformer. är detta en rovdrift av vår jord. Jorden uppvisar en negativ balans med avseende på de till jorden knutna funktionerna. egenskaper blir av annan och sämre kvalitet även om grödan utåt ter sig och tilltalande. Det är nödvändigt att gå till botten med dessa ekologisk-biologiska frågor. Födan är grunden för människornas och djurens hälsosituation, och ingen miljövård torde vara viktigare än att garantera levande varelser biologiskt och organiskt riktiga livsmedel. Utformningen av våra gödselmedel och bekämpningsmedel måste utgå från detta enkla faktum. verkar man mera inrikta ansträngningarna på att finna medel som på kortast möjliga tid kan framproducera högsta skörd i mängd eller kärna eller som så snabbt som möjligt utrotar en förekommande växtsjukdom eller ett skadedjur utan hänsyn till alla komplikationer som kan förändra naturens arbetsförhållanden. Som exempel på de stora konstgödselgivornas inverkan kan nämnas förhållandet mellan det koncentrerade syntetiska kvävet producerat ur luften och det organiska kvävet som produceras i naturens egen livsprocess. Det framhålles, främst av vissa tyska vetenskapsmän, att det syntetiska kvävet ohämmat följer med vid växternas vattenupptagning in i det inre kretsloppet i växterna och där utlöser en okontrollerad tillväxt. Man tvingar in växterna i ett s. k. feberartat tillstånd. Resultatet blir bland annat att växterna utsättes för större mottaglighet för sjukdomar och skadedjur. Det påstås vidare att växterna därigenom kommer att sakna det samlade näringsinnehåll som konsumenten är i behov av. Till och med vissa förgiftningsrisker har i extrema fall kunnat påvisas. Påskyndande av en naturlig process genom användning av mycket stora givor av konstgjord växtnäring kan medföra oordning och förlust av motståndskraft och fruktbarhet. Det har visat sig att man kunnat uppnå kvantitetsmässigt lika stora skördar genom att använda mera renodlade biologisk-organiska metoder. Någon risk för krympande ekonomiska vinster för brukarna torde därför knappast föreligga om man frångår de mer eller mindre artificiella arbetsmetoderna. anses vara ett föregångsland när det gäller forskning och framkallande av praktiska resultat på växtodlingens område. Produktionsresultat och ekonomisk lönsamhet får emellertid inte vara hela målsättningen. Våra livsmedels betydelse för hälsan är minst lika viktig. Trädgårdsnäringen i vårt land har börjat uppmärksamma några av dessa förhållanden, och många trädgårdsägare experimenterar själva genom att använda mera biologisk-organiska odlingsformer med gott resultat. Även några jordbruksgårdar har slagit in på samma väg. Alltför litet uppmärksamhet har tyvärr visats det banbrytande arbete som dessa jordbrukare medverkar i. Ytterst liten hjälp lämnas av den med allmänna medel finansierade forskningen. Särskilda enskilda fondmedel har emellertid glädjande nog ställts till ett antal forskares förfogande för att dessa skall få möjlighet att under den kommande sommaren besöka de jordbruksgårdar i , och som har arbetat med biologisk-organiska odlingsmetoder. Tiden är nu mogen för en med allmänna medel understödd svensk forskning kring en ekologiskt riktig utformning av odlingen. Det är vidare nödvändigt att ingående undersöka jordbruksmetodernas inverkan på livsmedelsproduktemas näringsvärde och därvid pröva de biologisk-organiska medel som börjar framställas i andra länder och som eventuellt kan ersätta vissa kemiska gödselmedel. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. måtte hemställa att vid den fortsatta anslagstilldelningen för forskning och försöksverksamhet inom jordbrukets område de i motionen anförda synpunkterna beaktas. () () () ()