mot · FU02933 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar Hyltander och angående väganslagen till . har genom sitt läge mellan den västsvenska och den mellansvenska tätbebyggelseregionen en viktig funktion ur kommunikationssynpunkt. Sålunda har länet, inom planläggningsområde väst, dit länet vägmässigt hör, på av befolkningen inte av riksvägarna inom regionen och av Europavägnätet samt av det totala vägnätet inom planläggningsområdet. Mot dessa relativt höga siffror skall ställas den mycket låga ram för investeringar som tilldelats länet och som rör sig . Genom att anslaget legat i stort sett fast och inte ökat med prisutvecklingen har pågående arbeten fördyrats med tidsförskjutningar av andra arbeten som följd. Sålunda kan inte ens den enda större vägbyggnad som planeringen ger utrymme för, nämligen väg 48 mellan och till , beräknas vara färdig 1973 med , utan den måste delvis senareläggas. Detta går bl. a. ut på att den etapp som omfattar ombyggnaden av det s. k. Haggårdskorset vid korsningen med , kostnad ca ., måste senareläggas till tid efter färdigställande i sin första utbyggnad. Ombyggnadskostnaden av Haggårdskorset på ca . skall ställas emot de genomsnittliga kostnaderna för olyckor i detta kors på ca . , mänskliga lidanden ej räknade, och bör ses i samband med det förhållandet att detta vägkors är synnerligen hårt drabbat av olyckshändelser. Vi har i tidigare framställningar påpekat att även andra synnerligen angelägna vägprojekt måst framflyttas, som exempelvis vägen mellan och , nr 47, som ur trafiksäkerhetssynpunkt är klart otillfredsställande. Vi vill inte underlåta att påpeka att väganslagen för byggande totalt ligger på enligt planeringen mot vad som tidigare anvisades för samma ändamål. En sådan minskning kan inte få ske opåtalt, särskilt om man har med i bilden den procentandel av riksvägnätet för länet som redovisats i början av motionen. Även driftsunderhållet måste få ökad tilldelning av medel för länet. Kostnadsutvecklingen innebär även här att anslagen urholkas, och då man dessutom genom central styrning överför mera pengar till rena servicearbeten och tar dessa från det egentliga vägunderhållet är man här inne på en farlig och rent förödande utveckling. Enligt planeringen går över hälften av de för driften tillgängliga . till servicearbeten, och resten eller knappt hälften skall delas på egentligt underhåll och förstärkningsarbeten. Genom att förstärkningarna och det egentliga underhållet minskas kommer kostnaderna för servicearbeten ytterligare att stiga, och så är man inne i en ond cirkel, som varken är rationell eller ekonomiskt försvarbar. En enstaka gång kan man låta sådant ske, men det måste då bättras med ökade anslag . Lägger man utöver vad som har anförts även till att den ökande trafiken ställer större och ökande krav på vägstandard och trafiksäkerhet framgår med tydlighet att måste tillgodoses med ökade anslag i planeringen för kommande budgetår genom att totalramarna ökas för såväl byggande som drift. Beträffande investeringsanslaget torde en återgång till tidigare storlek vara en rimlig utgångspunkt,och beträffande driftsanslaget att detta ökas med belopp motsvarande kostnadsökning och nytillkommande ålägganden från centralt håll. Med stöd av vad som framförts i motionen hemställer vi att måtte besluta att begära hos Kungl. Maj:t att Kungl. Maj:t i planering för kommande budgetår tillgodoser de behov som motionen aktualiserar och som tyvärr inte har getts utrymme i föreliggande budgetförslag.