mot · FU0278 · 1971-01-14 00:00:00 — om översyn av bestämmelserna om användning av djur för vetenskapliga experiment. Enligt 12 § lagen om djurskydd får djur cj utan veterinärstyrelsens tillstånd användas för vetenskaplig forskning eller undervisning, sjukdomsdiagnos, framställning av läkemedel eller annat härmed jämförligt ändamål, därest användningen är förenad med operativt ingrepp, insprutning eller blodavtappning eller ock eljest medför ångest eller annat lidande för djuret. Konungen äger medge undantag från kravet på tillstånd till djurförsök. Sålunda gäller inte 12 § djurskyddslagen med avseende på universitet, högskola eller sådant forskningsinstitut, laboratorium eller sjukhus som drivs av staten, landsting eller stad som inte deltar i landsting eller av hushållningssällskap. Denna bestämmelse återfinns i 1 § kungörelsen med vissa bestämmelser om användning av djur för vetenskapligt ändamål m. m. (SFS 1966: 451). För alla institutioner och inrättningar som bedriver djurförsök gäller (enligt 9 § kungörelsen) att den som vidtar åtgärd som avses i 12 § djurskyddslagen med apor, hundar, katter, hästar eller klövbärande djur skall föra särskild journal dels över inköp av djuren (inköpsjournal), dels över åtgärderna (försöksjournal). 1 samma paragraf i kungörelsen stadgas att journalerna för det föregående kalenderåret skall sändas till . Brott mot denna bestämmelse straffas med böter (10 §). tillkallades en djurskyddsutredning som bl. a. avgav betänkandet Djurplågeri, vetenskapliga djurskyddsförsök samt djurskyddsordning (SOU 1957: 38). Betänkandets förslag om kontroll av försöksdjursverksamheten togs upp i propositionen 1965: 138. I en följdmotion (II: 905) av i , vilken avslogs, yrkades på förlängd karenstid för inköpta försöksdjur för alt underlätta eftersökandet av försvunna husdjur. I en interpellation av (prot. II: 24 s. 710) togs frågor upp rörande uppfödning av försöksdjur, kontroll av inköpta sådana och förvaring av djuren. föreslog i en interpellation 1970 (prot. II: 20 s. 123) att inköpta hundar för försöksverksamhet skulle fotoregistreras. Sedan den sista översynen av hithörande bestämmelser ägde rum har förflutit, år under vilka den vetenskapliga forskningen gått snabbt framåt. a. har tvivel uttryckts huruvida försök med experimentdjur kan förväntas ge samma eller liknande utslag hos människor. Den kanadensiske genetikem C. F. Frazer framhöll vid ett estradsamtal, där man bl. a. kom in på neurosedynkatastrofen och hur man skulle kunna undvika sådana händelser följande: »Det hela försvåras väsentligt av att experiment med nya preparat kan ge helt olika utslag hos försöksdjur och hos människor. De kan också ge vitt skiftande utslag hos olika arter av försöksdjur, ja t. o. m. mellan olika försöksserier av samma djurart. Ett visst preparat kan t. ex. orsaka missbildningar hos möss, men inte hos råttor. Det är uppenbart, att vi än så länge inte vet tillräckligt om detta för att kunna dra slutsatser beträffande människor.» Professor har i ett uttalande sagt bl. a.: »Nordiska samfundets stiftelse för vetenskaplig forskning utan djurförsök kommer att arbeta för att söka anvisa nya vägar för forskning utan djurförsök. Jag vill gärna deklarera min anslutning till dessa strävanden. Djurens ytterst sett absoluta rättslöshet är den ena orsaken. Den andra är min skepsis beträffande åtminstone vissa djurförsöks värde som vägledning för människokroppens fysiologiska och psykologiska reaktioner.» har framkommit metoder, som enligt uppgift i vissa fall kan ersätta tidigare forskning med djurförsök. a. har ett särskilt center för forskning utan djurförsök skapats i (, . Det har sålunda inträffat så många nya faktorer att en översyn av hithörande bestämmelser är motiverad. Med hänsyn till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om utredning och översyn beträffande gällande bestämmelser för användning av djur för vetenskaplig experimentverksamhet.