mot · FU02433 · 1971-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om ökat stöd åt verksamhet. Som framgår av den publicerade långtidsutredningen utgör det överskuggande ekonomiska problemet att finna vägar för en sådan ökning av den svenska exporten att balans kan erhållas i vår utrikeshandel och därmed trygga vår ekonomiska och sociala utveckling. Den enda realistiska vägen att åstadkomma detta måste vara att öka produktionen inom landet av sådana varor och tjänster för vilka en stor efterfrågan föreligger utomlands. Eftersom någon ökad export av råvaror eller halvfabrikat som å ena sidan järnmalm och trävaror och på den andra handelsjäm och pappersmassa knappast är antaglig blir det till övervägande del den förädlande industrin som måste åstadkomma exportökningen. Den svenska exporten består i mycket stor utsträckning av kvalificerade produkter och system från exempelvis verkstadsindustrin. Även om det givetvis är möjligt att genom investeringar öka produktionskapaciteten av exempelvis maskiner och utrustning av nuvarande utformning, blir det knappast möjligt att i ett längre perspektiv få balans i utrikeshandeln. Endast genom att utveckla och producera allt effektivare maskiner och instrument och utforma alltmer avancerade system blir det möjligt att vidmakthålla den nödvändiga exportökningen. Ambitionsnivån i vårt utvecklingsarbete måste därför hållas på en mycket hög nivå. Såväl statliga institutioner som näringsliv måste beakta nödvändigheten av att genom tillämpad forskning och utvecklingsarbete förfina dagens teknik och att genom förbättrade system för samverkan mellan forskare och uppfinnare å ena sidan och finansiärer på den andra ta vara på idéer och forskningsresultat och omvandla dessa till färdiga exporterbara produkter och system. Den organisation som tidigast och mest målmedvetet sökt analysera forskningens behov och den industriella utvecklingens problematik är (). har akademin genom en mångfald initiativ sökt främja vårt lands tekniska och ekonomiska utveckling. Den har tagit initiativ till en lång rad forskningsinstitut, samverkat med forskningsråd och fonder i värderingen av projekt och hjälpt svensk forskning att bygga upp och vidmakthålla internationella förbindel I många sammanhang, inte minst vid akademins 50-årsjubileum , framhölls också från såväl statsmakten som näringslivets sida betydelsen av denna organisations insatser. Genom sina nära kontakter både med statlig forskning och med näringslivet och dess organisationer fyller IVA en betydelsefull roll för överblick, samordning och prioritering av forskning. Genom de stadgar som Kungl. Maj:t fastställde vidgades akademins arbetsområden väsentligt, och de omfattar alla aspekter på naturvetenskaplig, teknisk och ekonomisk utveckling. Med en mycket kompetent stab av medarbetare gör akademins kansli utredningar av forskningens och näringslivets behov inom olika sektorer. Akademin har omfattande internationella kontakter och gör betydelsefulla insatser i fråga om att skaffa information och förmedla kontakter med forskning i andra länder. Genom insatser på informations- och dokumentationsområdet förser akademin den svenska forskningen med värdefull och svårtillgänglig information. Huvuddelen av IVA:s intäkter erhålls i form av bidrag för målbundna utredningar eller serviceåtaganden eller som ersättning för utförda tjänster. Dessa medel inflyter då från statliga eller privata forskningsråd och fonder, från Styrelsen för teknisk utveckling med vilken man har ett mycket nära samarbete och från de industriföretag som är särskilt intresserade av en viss teknik. Det är emellertid nödvändigt att akademin har resurser att ta upp och bearbeta de problem den vid ett visst tillfälle finner mest angelägna, oavsett om någon projektbunden finansiering kan erhållas eller ej. Det är likaså viktigt att den har möjlighet att själv preliminärt studera olika uppslag. Härför måste akademin ha tillgång till obundna resurser. Dessa utgörs av det statliga grundbidraget som akademin haft alltsedan den stiftades och som utgår med , genom årliga bidrag från en rad industriföretag och genom avkastning på dess egna fonder. Dessa har ökat mycket kraftigt genom att svenskt näringsliv i samband med akademins 50-årsjubileum kunde överlämna bidrag om sammanlagt över 12 milj. kr. att avsättas till en särskild stiftelse. IVA är ett neutralt och oberoende forum, och det ligger lika mycket i statens som industrins intresse att vidmakthålla detta förhållande. Detta kan säkras genom att man från regering och riksdag ställer resurser till dess förfogande så att organisationen kan fullfölja sina uppgifter. I sin framställning om bidrag för /72 har akademin påpekat den allt med snedvridna proportionen i fråga om den icke-projektbundna finansieringen och föreslagit att det statliga grundbidraget skulle höjas till . Härigenom skulle akademin få möjlighet att ta upp ytterligare uppslag och idéer som framförs t. ex. från dess ledamöter liksom göra mer ingående analyser av den svenska forskningens och utvecklingsarbetets situation och behov. Departementschefen har dessvärre inskränkt sig till att föreslå en uppräkning med . Den svenska forskningen och näringslivet behöver i ännu större utsträckning än tidigare det neutrala forum för analys och förslag som IVA utgör. Redan föregående år framfördes från flera motionärers sida att en höjning av det statliga basanslaget med . vore nödvändig om IVA:s verksamhet skulle kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt. Någon anledning att ändra denna bedömning finner vi inte vara för handen. Med hänsyn härtill föreslår vi att som bidrag till anvisar ett anslag av , ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . K. A. ()