mot · FU021073 · 1971-01-27 00:00:00 — av om förbättrat stöd till glasindustrin. Vid riksdag fattades beslut om vissa exportfrämjande stödåtgärder för den manuellt arbetande glasindustrin. Dessa exportfrämjande statliga stödåtgärder omfattade dels anslag för exportfrämjande åtgärder fastställda till totalt . att utgå räknat från den dvs. dels en årlig ram av 1 milj. kr. för statliga lånegarantier, likaledes för de programmet beräknades pågå. Glasindustrin hade inför industridepartementet framlagt branschens syn på den sannolika utvecklingen för denna industrigren, och man hade särskilt understrukit nödvändigheten av en väsentlig exportökning om branschen över huvud taget skulle kunna bibehålla en rimlig sysselsättningsnivå. För att ernå den erforderliga slagkraften på exportmarknaderna förutsattes att betydande ekonomiska insatser enskilda och samfällda måste göras utöver de exportaktiviteter som företagen redan normalt hade planerat. Från branschens sida hade därför förordats ett årligt exportstöd på 1,6 milj. kr. att utgå dvs. totalt 8 milj. kr. Detta av branschen förordade stöd bör ses i relation till värdet av den export branschen upprätthåller. Exportvärdet för av manuellt tillverkat glas i landet kan beräknas uppgå till inemot 50 milj. kr. Av branschen då önskat årligt stöd, 1,6 milj. kr. utgör sålunda av exportvärdet. I genomsnitt uppgår enbart försäljningskostnaderna vid exportförsäljning till av exportvärdet. Genom den kraftiga nedskärning statsmakterna gjorde av branschens yrkanden har möjligheterna till ett samlat effektivt exportarbete blivit starkt beskurna. Härtill kommer att de kostnadsstegringar av olika slag icke minst de statliga avgiftshöjningarna för arbetskraften drabbar den manuellt arbetande industrisektorn särskilt hårt. Enbart höjningarna av de statliga avgifterna för arbetskraften fr. o. m. den uppgår för hela branschen till ett belopp som överstiger beslutat exportstöd. Strukturomvandlingen inom den manuellt arbetande glasindustrin har gått snabbt . De påbörjade nedläggningarna av företagsenheter inom branschen har accelererats. Ytterligare tre företag har lagt ned sin verksamhet, och tre andra företag har tvingats gå i konkurs. Totalt berör dessa företagsnedläggningar och konkurser ca 500 anställda eller av de i branschen sysselsatta. är det känt att ett flertal andra företag, även bland de mer progressiva, med oro ser hur det successivt ökande kostnadstrycket ytterligare försvårar möjligheterna till de investeringar, som är oundgängligen nödvändiga för att nå den erforderliga ökningen av exporten. Inom branschen har ett flertal åtgärder vidtagits för att få fram effektivare produktionsenheter och en mer slagkraftig bearbetning av exportmarknaderna världen över. God vägledning härvid har varit de utredningar som genom branschens försorg företagits av professor och direktör . Ett par fusioner har genomförts, och några samverkansgrupper för effektivare exportförsäljning har etablerats. Branschens egna organisationer har slagits ihop till en enda, mer effektivt arbetande enhet. Branschen har sålunda på olika sätt visat att den har en inneboende livskraft och en förmåga att anpassa sin verksamhet till det aktuella läge världsmarknaden uppvisar. Men alla egna insatser, förstärkta med de exportfrämjande åtgärder som statsmakterna redan beslutat om, har visat sig otillräckliga, och branschen kan ej ens i den numera krympta volymen exempelvis ge de anställda den trygghet som dessa rimligen har rätt att kräva. Såväl lokala och regionala myndigheter som statsmakterna själva har i olika sammanhang uttalat att branschen bör fortleva. Det är då nödvändigt med kraftigare exportstödjande insatser än de av statsmakterna beslutade. Branschen måste bygga sin fortsatta verksamhet på förnyelse av högvärdiga produkter, vilka i ökad omfattning måste exporteras. Denna form av produktutveckling och marknadsföring är ekonomiskt synnerligen krävande. Återvinningstiden för investeringar av denna typ är lång. Glasindustrin saknar också ekonomiska resurser för att själv kunna verkställa sådana marknadsinvesteringar. Glasindustrins betydelse när det gäller svensk export, över huvud taget har i skilda sammanhang uppmärksammats. Svenskt glas har mången gång öppnat vägen och verkat som en plog för andra mer anonyma svenska produkter, vilka nationalekonomiskt har ett betydligt större värde för vårt land. Med stöd av vad ovan anförts hemställes 1) att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om förslag till innevarande års riksdag om ytterligare förstärkningar av stödet till den svenska, manuellt arbetande glasindustrin innebärande högre bidragsbelopp och en avsevärt mindre restriktiv hållning till användandet av de direkta statsbidragen i syfte att möjlig göra en satsning på kraftigt ökad export av branschens produkter, samt 2) att i avvaktan på Kungl. Maj:ts förslag om ytterligare förstärkningar måtte besluta att för /72 under B 6, Exportfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin, bilaga 12 till statsverkspropositionen, anslå , varav till exportfrämjande åtgärder för den manuellt arbetande glasindustrin.