mot · FU02137 · 1971-01-20 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en personlig professur i språklig databehandling för docenten . Docenten är initiativtagare till och ledare för för modern svenska i . Gruppens verksamhet har bekostats huvudsakligen genom anslag från Stiftelsen . Gruppen omfattar åtta personer, varav fem är heltidsanställda. Dess arbete har i första hand koncentrerats på en datorbaserad undersökning av svenskt tidningsspråk. Detta arbete har utmynnat i en frekvensordbok över språket i fem svenska morgontidningar , framställd med datorstyrd fotosättning. Gruppen har byggt upp avancerade metoder för samordning av mänsklig insats och datorinsats. Den intar härigenom en internationell ledarställning när det gäller datorbaserat lexikonarbete. Om erforderliga resurser ställs till förfogande, har gruppen den kapacitet som behövs för att genomföra ett mångdubbelt större projekt än det som redan till stor del har slutförts, nämligen en detaljerad kartläggning av det svenska nutidsspråket. Betydelsen av docenten och hans grupps arbete har vitsordats av vederbörande akademiska instanser. har framfört förslag att permanenta den forskningsorganisation han skapat. I petita /71 äskades en laboratur i språklig databehandling. stödde förslaget: »UKÄ bedömer den språkliga databehandlingen vara av stor betydelse för en nyorientering inom språkforskningen. En fortsatt utveckling av verksamheten på detta område bör säkras genom att en tjänst som biträdande professor i språklig databehandling inrättas i /71.» Då medel inte beviljades /71 upprepade sitt äskande /72. uppfördes dock icke professuren i UKÄ:s petita. I stället upptog humanistiska forskningsrådet, med hänvisning till docenten , en professur i språklig databehandling i rådets petita /72. Docenten innehar en tjänst som forskardocent i språklig databehandling på rådets stat. Datorn medger snabb och exakt behandling av mycket stora textmängder. Tack vare att en allt större del av den text som tryck*, böcker lika väl som tidningar, produceras med hjälp av hålrem sor och magnetband har språkbeskrivaren tillgång till en praktiskt taget obegränsad textmängd nutidsspråk. Att det inte står i mänsklig förmåga att utan maskinell hjälp hantera sådana textmängder är tydligt. Vi kan hänvisa till att ännu inte hunnit förbi bokstaven S. När detta imponerande verk blir färdigt, kommer dess äldsta delar att vara gamla och kan inte spegla nutidens språk. Det är uppenbart att behöver kompletteras, och det är inget tvivel om att denna komplettering måste ta datorteknik till hjälp. En datorproducerad ordbok ger för övrigt mycket mer än snabbheten i bearbetningarna och sättningen. Den ger också exakta uppgifter om ords och böjningsformers frekvens. Ett ords frekvens bestämmer i hög grad mottagarens förmåga att rätt förstå det. Alla språkanvändare talare, skrivare, läroboksförfattare, massmediernas folk har därför behov av upplysningar om ordfrekvenser. Tack vare att både bastexterna och ordboken finns på magnetband och att ett omfattande programsystem står till förfogande kan materialet också tas till utgångspunkt för en genomgripande undersökning av inte bara ordförrådet utan också grammatiken i stort. Det finns ett starkt behov av en sådan undersökning: den mest använda större svenska grammatiken är fortfarande språklära, vars första upplaga kom 1904. De senaste årens starka aktivitet på grammatikteorins område visar att tiden nu även från andra synpunkter är mogen för att äntligen skapa en modern svensk grammatik. Att den information om vårt språk som datalingvistiken kan göra tillgänglig verkligen är mångsidigt användbar visas av den omfattande serviceverksamhet som docenten grupp bedriver och det mångfasetterade samarbetet med olika samhälls- och beteendevetenskapliga forskare och institutioner. På vart och ett av de här nedan nämnda områdena har gruppens sakkunskap utnyttjats. För att utforma läromedel som läseböcker, textböcker för utlänningsundervisning i svenska, ordlistor och rättskrivningsläror är man beroende av uppgifter om ordens och ordformernas frekvens. Inom psykologin är exempelvis intelligenstest i betydande utsträckning uppbyggda på listor av ord med stigande svårighetsgrad. Dessa listor måste kontinuerligt revideras, varvid frekvensuppgifter är väsentliga. Ett annat användningsområde är automatisk indexering av tidskriftsartiklar. Något förenklat kan man säga att en artikelns innehåll framgår av de ord som inte tillhör språkets vanligaste. Kännedom om inte bara ords, utan ordsammanställningars, bokstävers och bokstavskombinationers frekvenser är betydelsefull vid konstruktionen av kurser i stenografi och maskinskrivning. Detsamma gäller i hög grad om hela den moderna sätteritekniken. Till de mera exotiska användningsområdena hör kryptotekniken och konstruktionen av skriv- och läsapparater för syn- och rörelse skadade. Även här är kunskap om skrivtecknens och ordens frekvenser nödvändig. Forskningsorganisationer för språklig databehandling förekommer på skilda håll världen över. Vid flera amerikanska universitet bedrivs doktorandutbildning i ämnet. Institutioner som på olika sätt anknutits till universiteten existerar på flera håll också i : Bergen, , , , , . Göteborgsgruppen har kontakt med alla dessa. När det gäller datorbaserat ordboksarbete har Göteborgsgruppen nått längre än någon annan. Enkla ordlistor och konkordanser (dvs. listor där också textsammanhang ges för varje ord) har gjorts på många håll. Men Alléns grupp är ensam om att ha framställt en verklig ordbok, där uppslagsorden också ordnats efter ordklass och böjning (och därmed också väsentligen efter betydelse). För detta har nya metoder och arbetsrutiner byggts upp, där den mänskliga arbetsinsatsen på ett effektivt sätt samordnats med datorns kapacitet. Vad här sagts synes klart motivera att möjlighet bör skapas för ett långsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete inom datalingvistiken genom en personlig forskningsprofessur för docenten . Det synes också uppenbart att detta arbete bör lokaliseras till , där den Allénska gruppens pionjärarbete inom det lexikologiska området fört fram den till en internationellt ledande ställning. Att den föreslagna personliga professuren knytes till den språkvetenskapliga sektionen vid är naturligt av flera skäl. Redan nu tjänstgör som medelsförvaltande myndighet för den Allénska forskningsgruppen. Gruppen har sedan en följd av år tjänstgjort som serviceorgan beträffande språkliga databehandlingsfrågor för flera av forskare, liksom för forskare från andra universitet i hela . Vidare har inte bara docenten utan också andra medlemmar av hans grupp tjänstgjort som lärare med timtjänstgöring, främst inom ämnena nordiska språk och allmän språkvetenskap. planeras en särskild kurs i språklig databehandling, avsedd att erbjudas doktorander inom alla den språkvetenskapliga sektionens ämnen. Docenten kompetens för professur inom ämnesområdet nordiska språk är redan vederbörligen vitsordad av sakkunniga. Det synes även från allmän synpunkt angeläget att docenten nu ges möjlighet att helt koncentrera sig på att vidareutveckla den specialitet där han har visat sig äga en unik förmåga. Detta mål uppnås om en personlig professur i språklig databehandling inrättas för honom vid . att bemyndigar Kungl. Maj:t att vid inrätta en personlig forskningsprofessur för docenten . () (vpk)