mot · FU02746 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om försöksverksamhet med klientdemokrati inom socialvården. Socialvården hämtar sitt ursprung i ett samhälle där klyftorna mellan rika och fattiga var mycket stora. I detta samhälle betraktades fattigvård som en allmosa. Utrymme för inflytande från den som mottog hjälpen var i ett sådant system en orimlig tanke. har samhället förändrats radikalt. Ett socialförsäkringssystem har byggts upp som garanterar individen trygghet i de flesta situationer. Detta stöd från samhället till individen ges utan att det på något sätt upplevs förödmjukande. Inom socialvården däremot är förhållandena annorlunda. Trots stora framsteg inom socialpolitiken har socialvården fortfarande betydelse för ett inte obetydligt antal människor. Den procentuella andel av befolkningen som behöver socialhjälp för sin försörjning är lika stor som i seklets början. är det fortfarande många som omhändertas enligt nykterhetsvårdslagen eller barnavårdslagen; åtgärder som i de flesta fall ingriper i individens liv. De generella hjälpåtgärderna präglas av solidaritet. Det är en rättighet att erhålla sjukpenning, arbetslöshetsunderstöd eller sjukvård. Många människor upplever det däremot som förödmjukande att erhålla socialhjälp eller att komma i kontakt med nykterhetsnämnden. visade som exempel att av de extremt lågavlönade hade uppsökt socialvården för att förbättra sin svåra ekonomiska situation. En annan undersökning visade att av nykterhetsnämndens ärenden avsåg människor som sökt nykterhetsvård frivilligt. Det är uppenbart att socialvården inte allmänt arbetar med metoder som upplevs positivt av medborgarna. I det moderna samhället pågår en ständig strävan till fördjupning av demokratin, dvs. en förbättring av medborgarnas möjligheter att delta i beslutsfattande på olika nivåer. Denna diskussion är av stor betydelse även för socialvården. Individens möjligheter till inflytande är inom detta område mycket små. De sociala lagarna präglas knappast av någon demokratisk helhetssyn. Vissa rättssäkerhetsfrågor är dock berörda. Man har t. ex. rätt att med vissa begränsade undantag ta del av alla handlingar som rör en själv som hjälpsökande. Man har vidare rätt att överklaga vissa beslut samt, enligt barnavårdslagen, rätt att anlita juridiskt biträde. Dessa bestämmelser är långt ifrån tillräckliga. Man måste nämligen se dessa bestämmelser mot bakgrunden av hur socialvården arbetar och vilken kännedom om sociallagstiftningen de hjälpsökande i allmänhet har. Mycket tyder på att hjälpsökande i ringa grad tar till vara de rättigheter de har enligt lagen. Skälen till detta får sökas dels i bristande kunskap om de regler som gäller, dels i bristande reell styrka i möjligheterna att hävda rättigheterna. visade att av de extremt lågavlönade var politiskt fattiga, dvs. inte själva kunde författa en skrivelse till en myndighet och inte heller kände någon som kunde hjälpa dem med detta. Det är sannolikt att många av dem som söker socialvårdens tjänster på grund av bristande utbildning är politiskt fattiga, vilket i hög grad beskär deras möjligheter att hävda sina rättigheter. Det är uppenbart att socialvården måste söka sig fram till andra metoder för samarbete med de hjälpsökande. Socialvården måste söka komma ifrån att fatta beslut över huvudet på dem som behöver hjälp och stöd. En framtida socialvård måste utgå från att dess främsta och mest angelägna uppgift är att ge service till de människor som av en eller annan anledning har behov av socialvårdens tjänster. Den framtida socialvården måste stå i överensstämmelse med demokratiska krav på lika värde och rättigheter. Av detta följer bl. a. att de åtgärder, den behandling och vård som erbjuds den enskilde så långt som möjligt bör utformas i samråd med individen och med hänsyn till hans integritet. Ett reellt medinflytande för den hjälptagande inom socialvården måste åstadkommas. I linje därmed måste följande principer vara vägledande för framtidens socialvård: 1. personal och klienter utgår från ett gemensamt mål som de själva 2. socialvården grundas på frivillighet i största möjliga utsträckning; 3. relationen personal hjälpsökande bygger på öppen kommunikation i olika riktningar. En förändring av socialvården i den riktning som här har skisserats innebär att förändringar måste genomföras i de metoder som tillämpas. Beslutsfattandet i olika frågor bör ske i former där individen kan ingå som en jämlik part. Därav följer att formerna för beslutsfattande måste omprövas. Försök att införa mera demokratiska metoder har påbörjats på flera håll, framför allt inom institutionsvården. De erfarenheter som vunnits av samrådsförfarandet med föräldrar och barn före beslut i bamavårdsärenden har också varit övervägande positiva. Det är väsentligt att dessa försök utvidgas till hela den öppna vården. Det är vidare väsentligt att pågående och kommande försöksverksamhet noga följs upp och analyseras. har till sitt förfogande ett anslag för försöksverksamhet inom departementets verksamhetsområde. Bidrag kan utgå bl. a. för prövning och utvärdering av nya metoder inom det sociala området liksom för undersökningar som tar sikte på en vidareutveckling av ett visst område, såväl när det gäller mål och metoder som organisation och resursanvändning. Vi anser det lämpligt att medel ur nämnda anslag tas i anspråk för försöksverksamhet med klientdemokrati. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t måtte anhålla att medel ur anslaget A 3 under femte huvudtiteln tas i anspråk för försöksverksamhet med klientdemokrati i den öppna socialvården; samt att ger Kungl. Maj:t i uppdrag att i tilläggsdirektiv till socialutredningen uppdra åt denna att studera och analysera försöksverksamhet med klientdemokrati såväl inom institutionsvård som inom öppen vård samt att föreslå sådana lagändringar som möjliggör ett reellt inflytande för socialvårdens hjälpsökande. () ()