mot · FU021372 · 1971-04-13 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 64 angående lån m. m. till . I propositionen nr 64 föreslår Kungl. Maj:t att bifalla ett förslag om lån och bidrag till om 62 milj. kr. för /71. Med hänsyn till den framtida ekonomiska utvecklingen i och i synnerhet ur sysselsättningssynpunkt är det av största vikt att NJA utvecklas till ett livskraftigt företag. Bolagets ekonomiska ställning är svag, vilket bland annat framgår av att nettoförlusten juli 1969juni uppgick till ca 12 milj. kr. Eftersom bolaget nu för redovisar en nettoförlust av ca 42 milj. kr., har det alltså uppstått en förlust av ca 30 milj. kr. I detta svåra läge vill vi gärna bidraga till att ytterligare allmänna medel ställs till förfogande för NJA men vi kräver att erforderliga ytterligare investeringar föregås av en grundligare utredning än den som ligger till grund för proposition nr 64. Stålindustrin i kämpar i motvind, och produktionskostnaderna växer ständigt utan motsvarande förbättringar i försäljningsintäkterna. Detta har lett till hård konkurrens och hård prispress för samtliga stålprodukter. Vid sidan av tillgång till elektrisk energi till relativt låga priser har NJA egentligen endast en naturlig produktionsfördel, nämligen närheten till järnmalmsgruvor, i första hand gruvan i . Givetvis måste NJA kunna räkna på att få sitt malmbehov täckt från , men detta betyder att måste reservera en del av sin mest högvärda produktion för NJA och därmed avstå från att söka säkra sin avsättning för dessa produkter på exportmarknaden. Om NJA i t. ex. ett svagt konjunkturläge icke skulle kunna förbruka all sålunda reserverad malm, måste på kort sikt söka sälja överskottet på export, vilket skulle vara en allvarlig olägenhet icke minst ur prissynpunkt. Till bilden hör att synes vara en väsentligt mindre räntabel gruva än och och därmed särskilt beroende av en hög och jämn avsättning för sina produkter. NJA levererade 1970 färdigprodukter och räknar nu med att på 3 å komma upp till en produktion och försäljning av 1 . Det må erinras om att det väsentligt bättre lokaliserade Domnarfvets behövde för att öka sin produktion av färdigprodukter från 1960 till 1970. NJA:s planerade försäljningsökning torde icke vara möjlig att genomföra utan stöd av mycket goda stålkonjunkturer. Särskilt svårt är det att i en svag konjunktur sälja tackjärn och ämnen till priser som i rimlig utsträckning täcker produktionskostnaderna. Om detta produktionsprogram skulle visa sig ha varit alltför optimistiskt, befarar vi, att ett senare år kan komma att ställas inför krav på mycket betydande tillläggsinvesteringar för att göra det möjligt för NJA att förädla överskottet av tackjärn och ämnen till färdiga stålprodukter. Hela investeringskalkylen synes alltså vara baserad på tanken att det skulle kunna vara möjligt att, trots ett ur lokaliseringssynpunkt ogynnsamt läge i , på rekordtid åstadkomma en mycket stor produktionsoch försäljningsökning. Allt detta kräver nödvändigtvis en stålkonjunktur som inte endast är mycket god utan som dessutom är långvarig. Detta är ett lovvärt och ambitiöst mål, men det i proposition nr 64 framlagda utredningsmaterialet ger icke tillräckligt underlag för en bedömning om detta mål kan anses realistiskt. Vi vill slutligen erinra om den pågående kraftiga utbyggnaden av det statsägda stålverket i Brahestad i . Detta verk, som ligger på andra sidan , endast från , byggs ut till en kapacitet av ca 1 råstål. Rautaruukki har enligt uppgift haft att kämpa med mycket stora svårigheter och måst acceptera mycket pressade priser för sina produkter då verket endast producerade tackjärn och ämnen. NJA och Rautaruukki vänder sig i stor utsträckning till samma kundkrets. Åberopande det anförda hemställes att med avslag å proposition nr 64 måtte anhålla om nytt förslag till innevarande års höstriksdag, sedan en grundligare utredning verkställts, rörande bl. a. investeringsprogrammets närmare utformning, marknadsbedömningen samt i synnerhet målsättningen på för denna för så viktiga industri. () ()