mot · FU02677 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om leverans av svenska elementhus till och katastrofdrabbade områden. ger bistånd till underutvecklade länder på olika sätt. Det är en självklar plikt att vårt land skall hjälpa där det behövs, såväl med långsiktig målsättning som vid katastrofer. De olika partierna har vart och ett framlagt sina förslag för att öka och effektivisera denna hjälp. En råd gemensamma motioner har framlagts för att stödja särskild verksamhet. Olika meningar kan givetvis råda hur hjälpen effektivast och lämpligast skall komma de utarmade och katastrofdrabbade människorna och länderna till godo. Målet är en höjning av de fattiga folkens levnadsnivå, att bidra till social och ekonomisk utjämning samt en demokratisk samhällsutveckling. Denna målsättning som SIDA har för ögonen är vi överens om. Man är alltmer klar över att biståndsverksamheten måste ske på många olika sätt och att valet av verksamhetsområde måste bero på både en bedömning av mottagarländernas behov och våra möjligheter att lämna bidrag. Vi skall inte här gå in på de olika biståndsformer som tillämpas och som på skilda sätt framgångsrikt eller med svårighet fyller sitt ändamål. Vi vill rikta uppmärksamheten på sådana hjälpformer som vi i vårt land har speciell förutsättning att kunna lyckas med. En sådan hjälpform inom flera områden är särskilt behovet att skaffa tak över huvudet till dem vilka såsom flyktingar tvingats lämna sina hem och lever under ytterst primitiva förhållanden. Det är områden där det redan hunnit växa upp flera generationer ungdomar, exempelvis Palestinaflyktingarna. De utgör cirka 85 000 och lever huvudsakligen i tält eller ibland helt under bär himmel. bidrog under 19691970 med 11,3 milj. kronor till för Palestinaflyktingar i , UNRWA, och pengarna gick till dessa läger. Ärligen inträffar i vår värld stora katastrofer, som medför att människor blir bostadslösa åratal framåt. har på flera håll försökt att göra tillfälliga och även mera långsiktiga hjälpinsatser. Detta har skett genom SIDA, Röda korset, Rädda barnen, , missionen och flera ideella organisationer samt genom allmänna insamlingar. Efter sista världskrigets slut hade ställt bostäder till förfogande i form av träbaracker. Dessa som skulle vara av mer tillfällig karaktär kom i avsaknad av befintliga bostäder att utnyttjas som sådana även i fortsättningen. Då de användes under andra förhållanden än de var ämnade för, kom de att utgöra ett tråkigt inslag i den övriga bebyggelsen efter katastrofen, då bättre förhållanden rådde. Dessa gick då under benämningen »svenskhus» och kom att utgöra en negativ PR-form för vårt land och vår trähusindustri. Svensk trähusbyggnadsteknik har vuxit betydligt till sin industriella omfattning. har namn om sig att ligga väl framme på detta speciella område. Nya träbehandlingsmetoder har utarbetats och väsentligt bidragit till den svenska expansionen på trähusfabrikationens område och denna industri har funnit avsättning för sina produkter lämpade såväl för arktiska som för tropiska klimatförhållanden. Svenskt bistånd och katastrofhjälp som i sin verksamhet begagnar sig av så många olika medel har i mycket ringa omfattning utnyttjat egna produkter, t. ex. svenska trähus. Det torde inte vara något fel att vid hjälp till eller katastrofdrabbade områden utnyttja det egna landets industriella resurser. Svensk trähusindustri arbetar under besvärliga förhållanden och har därför både tid och möjligheter att skapa hustyper som även ur prissynpunkt är av sådan beskaffenhet att de är väl lämpade att utnyttjas för svenskt bistånd och katastrofhjälp. En fortlöpande leverans av svenska trähus till biståndsländerna och lagrig av dem inom respektive land eller på orter i omedelbar anslutning till områden där naturkatastrofer befaras skulle bidraga till en rationell tillverkning och därigenom möjliggöra en låg prissättning. Som bilaga bifogas här ritning av berörda trähus jämte preliminär kostnadskalkyl och materialbeskrivning. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om utredning och förslag åsyftande hjälp till utvecklingsländer och katastrofdrabbade områden i form av svensktillverkade monteringsfärdiga elementhus. () () Tropikhus-beskri vrting Huset, som i första hand är tänkt som bostad åt landsbygdens sämst lottade människor, är utformat för massproduktion och så att det kan byggas enskilt, parvis eller som radhus. Grundmaterialet är plywood på tryckimpregnerad trästomme, det enda svensktillverkade skivmaterial, som stoppar för tropiskt klimat och som kan ytbehandlas därför. Isolering med skumplast ger byggelementet en stabil form och gör det oömt vid hanteringen. Golvblocket i tvättrummet förses med inlagda rör för ev. vatten och avlopp, och i väggblocken fram till spis inlägges rör för ev. elkraft. Husen utrustas dock som standard med vedspis + rör och tvättställ, som specialtillverkas. De sex skåp och bänkar som ingår specialutformas och tillverkas av plywood som grundmaterial. Fönster förses med fasta plastglas samt ventilationsöppningar med insektsnät och reglerbar vädringslucka. Fönster och dörrar utformas så att väggelementen är plana. Tropikhuset kan packas i fyra paket, där golvblocken användes som paketets golv och tak och utgör ett bra skydd för övriga element och delar. Då husets vikt är ringa, , och varje paket är X m och ca j/j m i höjd, så bör hantering och de olika transporterna kunna utföras tillfredsställande. Sammanfogning och uppmontering av elementen måste kunna ske med enkla metoder och efter bildillustration. Här är tänkt särskilt utformad träslejf samt spikning. Elementen måste tillverkas med stor måttnoggrannhet och bör därför vinkelfräsas i maskin. Kostnad per hus ca 10 000: eller något däröver. 1 i ! ! ; j I I r»g..---iS(1ag.iy> (1? '-iO,S j