mot · FU02715 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken m. fl. angående inkomstprövningen av änkepension inom folkpensioneringen. Fr. o. m. infördes änkepension i folkpensioneringen. Enligt de regler som gällde fram till inkomstprövades all sådan änkepension. fattade principbeslut om avskaffande av inkomstprövningen, och riksdag fullföljde beslutet, som innebär att de som blivit änkor före får hela änkepensionen inkomstprövad. de som blivit änkor mellan sistnämnda datum och får 2/3 av änkepensionen inkomstprövad och slutligen de som blivit änkor mellan och får 1/3 av änkepensionen inkomstprövad. De som blivit änkor efter undgår helt denna inkomstprövning. Inkomstprövningen innebär f. n. att pensionen skall minskas med 1/3 av den del av änkans inkomst som överstiger . I övrigt gäller samma regler för de s. k. »övergångsänkoma» (= de som blivit änkor före ) som för de s. k. »huvudfallen» (= de som blivit änkor efter ). Denna uppdelning av änkorna i övergångsfall och huvudfall, vilken alltså helt hänför sig till en gräns satt i tiden, har förvisso kommit att betraktas som godtycklig och därmed orättvis. kunde emellertid av statsfinansiella skäl inte sträcka sig längre då beslutet gjordes. Men uttalade sig för ett totalt slopande av inkomstprövningen av änkepensioner, vilket andra lagutskottet underströk i sitt utlåtande nr 1960 och fortsatte: »I enlighet härmed har förslaget framlagts, att änkepensioner till kvinnor, som blir änkor efter , skall utgå utan inkomstprövning. Förslaget är således ett steg i riktning mot att helt slopa inkomstprövningen inom folkpensioneringen. De härför erforderliga reformerna bör genomföras så snart finansiella och andra förutsättningar föreligger.» riksdagsbeslut föregicks trots denna föresats ändå av en omfattande debatt om rättviseaspekterna, och flera ledamöter framförde åsikten att det vore mindre stötande att bibehålla inkomstprövningen för alla änkepensioner än att införa det system som sedermera beslutades. 1 1971.3 sami. yrkades i en högermotion till att utredning skulle göras av kostnaderna för ett fullständigt avskaffande av inkomstprövningen när det gäller änkepensionerna inom folkpensionssystemet Motionärerna framhöll att det inte är tillfredsställande att ett visst datum för änkeblivandet skall avgöra om pension skall erhållas med eller utan inkomstprövning och fortsatte: »Att , sedan systemet varit i kraft , införa inkomstprövning för alla änkepensioner kan inte komma i fråga. Den lösning som återstår för att åvägabringa likställighet är därför att slopa inkomstprövningen för de kvinnor som blivit änkor före . Vilka kostnader detta skulle medföra för statsverket kan inte utan närmare undersökningar anges. Antalet änkor, som skulle beröras av en sådan reform, torde dock ha minskat betydligt sedan 1960 fattade sitt beslut.» yrkade ett flertal motionärer att pensionsförsäkringskommittén med förtur skulle göra en utredning av frågan om änkepensioner i övergångsfallen syftande till att rätten till änkepension skulle göras oberoende av om mannens bortgång inträffat före . Utskottets majoritet avstyrkte motionerna, men utskottsledamöter från samtliga i utskottet representerade partier reserverade sig. Dessvärre reform, torde dock ha minskat betydligt sedan 1960 fattade skiljaktiga beslut. I anledning av motioner till riksdag, bl. a. från moderata samlingspartiets sida, fick ånyo ta ställning till frågan om övergångsfallen. Samtliga motioner syftade till ett avskaffande av inkomstprövningen. Utskottet ansåg att frågan skulle komma att prövas av pensionsförsäkringskommittén, som kommer med sitt slutbetänkande , och avstyrkte motionerna, varefter avslog dem. Eftersom antagit ett principbeslut helt i linje med alla de motionsyrkanden, som allt med jämna mellanrum gjorts i , att inkomstprövningen skall bort, har snart halvtannat decennium förflutit utan fullföljande. Det finns således anledning att under sådana omständigheter ifrågasätta meningen med ett principbeslut. Vi anser självklart att ett principbeslut skall fullföljas, vilket är ett helt tillräckligt argument i detta fall. De »finansiella och andra förutsättningar» som andra lagutskottet i sitt utlåtande nr 1969 såg fram emot för att kunna tillstyrka totalt slopande av inkomstprövningen torde rimligen ha kunnat uppnås . Med hänsyn till att det statsfinansiella läget på grund av en ekonomisk politik, om vilken det råder starkt delade meningar just nu inte tillåter ett slopande av inkomstprövningen för övergångsänkorna, vill vi inte föreslå den utgiftsökning om som krävs. Därför inskränker vi oss tills vidare till att föreslå riks dagen att uttala att slopandet av inkomstprövningen för de s. k. övergångsfallen bland änkorna med änkepension från folkpensioneringen skall ske med förtur. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att måtte uttala att dess uttalade principbeslut att all inkomstprövning av änkepension inom folkpensioneringen skall slopas med förtur skall fullföljas. () () () () av m. fl. om förbättrad social trygghet för frånskild make. Den svenska socialpolitiken har utbyggts och ger numera god trygghet i de flesta situationer av inkomstbortfall och ökad försörjningsbörda. Det finns emellertid fortfarande tillfällen då tryggheten är ofullständig, då förmånerna är otillräckliga eller då bestämmelserna inte är tillämpliga. Ett viktigt sådant område är i samband med skilsmässa. Då blir i allmänhet mannen underhållsskyldig för barn i det tidigare äktenskapet. Frågan om underhållsskyldighet till före detta hustrun blir bl. a. beroende på hennes ålder och om hon har yrkesarbete eller andra inkomster. Om äktenskapet varat , om hustrun är något äldre och om hon inte har förvärvsarbete vid skilsmässan, kan hon få underhållsbidrag, eventuellt så länge hon lever, och detta bidrag kan t. o. m. vara hennes enda inkomst. Om mannen skulle gå bort mister hon sitt underhållsbidrag. Hon har inte heller rätt till de sociala förmåner hon skulle ha fått om äktenskapet hade bestått, exempelvis änkepension. Hon har inte heller rätt till de förmåner som kan tillkomma hustrun i ett eventuellt nytt äkten