mot · FU02722 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar och i angående deltids- och korttidsanställdas ställning inom den allmänna försäkringen. I allt flera sammanhang påpekas numera önskvärdheten av att väsentligt fler deltidstjänster inrättas på arbetsmarknaden. För många människor är alternativen att arbeta full tid eller att inte ha något förvärvsarbete alls båda olämpliga, ökad möjlighet att arbeta deltid skulle medföra åtskilliga fördelar för denna stora och växande grupp. Efterfrågan på fler deltidstjänster sammanhänger med andra faktorer i samhällsutvecklingen, t. ex. den förändrade synen på kvinnans roll, den ökade rörligheten på arbetsmarknaden, den växande gruppen pensionärer osv. Man kan också peka på det faktum att hushållsarbetet numera förenklats genom halv- och helfabrikat, automatisering etc. så att allt fler kvinnor med barn i skolåldern anser sig kunna återgå till sitt gamla yrkesarbete om det är möjligt att få en halvtidstjänst. Det finns en lång rad olika motiv som kan ligga bakom en önskan om att deltidsarbeta. Många pensionärer orkar inte arbeta heltid men vill hålla kontakten med arbetsmarknaden för att råda bot på ensamhet och sysslolöshet. I samband med att en ny och friare familjesyn växer fram, liksom kraven på jämlikhet mellan könen, kommer allt färre kvinnor att vilja eller kunna ägna all sin tid åt barnpassning. Utbyggnaden av den samhälleliga barntillsynen kommer att innebära att det kommer att te sig omotiverat att inte ha något arbete utanför hemmet. Det är önskvärt att fäderna i ökad utsträckning tar del i barnens uppfostran och på nära håll följer deras utveckling. Den teknologiska utvecklingen har fört med sig att kravet på utbildning och inte minst fortbildning har stegrats. Denna kan ske under längre sammanhängande tjänstledigheter, men i många fall torde kombinationen av utbildning och deltidsanställning vara lyckad. Av kvinnor i åldern 20 som 1969 stod utanför arbetskraften uppgav 22 000 att det huvudsakliga skälet var svårigheten att finna arbete. Av dessa ville inte mindre än 19 000 ha deltidsarbete. (AMS medd. Bland fördelarna med deltidsarbete kan nämnas den ökade flexibiliteten beträffande arbetstidens förläggning. Undersökningar har visat att produktiviteten kan bli högre vid deltidsarbete än vid heltidsarbete. Det har också visat sig att frånvaron blir mindre. Det grundläggande motivet för kravet på ökade möjligheter till deltidsarbete är att arbetstiden därigenom bättre kan anpassas efter individens skilda behov - det må vara barntillsyn, vila, studier, annat arbete, politiska förtroendeuppdrag eller något annat. I lanseras tanken på rätt till deltid i vissa angivna situationer: »Önskvärt vore att de fackliga organisationerna kunde påverka utvecklingen av deltidsarbetet därhän, att de som hade behov av avkortad arbetstid också kunde få detta. tvingas många att sluta sin anställning, därför att de av ett eller annat skäl är förhindrade att arbeta en normal arbetsdag. Detta gäller inte minst för det stora flertalet kvinnor som får barn. Om föräldrar med små barn ges möjligheter till avkortad arbetstid, är det sannolikt att ett barns ankomst inte i lika hög grad som skulle innebära ett längre avbrott i förvärvsarbetet för den unga kvinnan. Ur arbetsgivarnas synpunkt vore det en fördel att de i större utsträckning kunde räkna de unga gifta kvinnorna som en stabil arbetskraft. Ur familjens synpunkt skulle det innebära en ökad trygghet, om den anställde kunde ha rättighet att, under vissa omständigheter som vård av småbarn, för studier, vård av sjuk anhörig eller på grund av hälsoskäl, få avkortad tjänstgöringstid . Tillfälliga hinder att göra en full arbetsinsats skulle då inte behöva bli anledning till att anställningen upphörde. För morgondagens familj, där sannolikt båda föräldrarna kan komma att vilja ta del av barnens vård och fostran , är en sådan rätt till nedsatt tjänstgöringstid helt avgörande för om de skall kunna förverkliga sådana önskemål. Morgondagens arbetstagare förväntas återgå till studier vid upprepade tillfällen under sitt arbetsliv. Detta kan sannolikt endast under vissa perioder ske på heltid. I detta fall kan den avkortade tjänstgöringen bli den lämpligaste utvägen att klara både studier och försörjning.» Det är ett mycket spännande perspektiv som här målas upp. Givetvis återstår en rad tekniska problem att lösa innan rätt till deltid kan vara en realitet. I första hand bör arbetsmarknadsparterna givetvis diskutera frågan. Men det är också angeläget att staten utreder förutsättningarna för införande av begreppet rätt till deltid, hur detta i så fall skulle organiseras och vilka kostnader som skulle uppstå. Självfallet bör också undersökas i vilken utsträckning staten här kan gå före med gott exempel som arbetsgivare. En utredning bör också söka kartlägga det framtida behovet av deltidsarbete i olika situationer och möjligheterna att tillgodose detta. För att deltidsarbete skall kunna bli ett likvärdigt alternativ för arbetstagarna måste den sociala tryggheten i flera avseenden förbättras. diskrimineras deltidsanställda i förhållande till heltidssysselsatta i flera avseenden. ATP-systemet är byggt på en inkomstgradering av pensionerna som ger de lägsta beloppen till dem som tjänat minst. Detta drabbar naturligtvis särskilt den deltidsanställde. Den deltidsarbetande får inte pensionsrätt i förhållande till den avgift som erlagts, och i vissa fall ges ingen pensionsrätt alls trots att avgifter erlagts av arbetsgivaren. Enligt statens allmänna pensionsreglemente (SPR) förutsätts för att anställningshavare skall vara underkastad reglementet att vederbörande innehar anställning, som avser minst halvtidstjänstgöring. Enligt bestämmelserna i semesterlagen är arbetstidens förläggning av stor betydelse för den deltidsarbetande. Det beror inte bara på hur många timmar arbetstagaren arbetat utan på hur dessa timmar förlagts. Den som arbetar under en månad är berättigad till semester, medan den som arbetat sju inte har samma förmån. Husmödrar med extraarbete i butiker eller restauranger eller med städarbete någon dag går därför miste om semesterrätten även om antalet timmar är detsamma som om arbetet utförts . Inom AFA-försäkringen finns också brister. Inom tjänstegrupplivförsäkringen ges dödsfallsersättning med grundbelopp och barntillägg efter den som arbetat minst . Den som har kortare veckoarbetstid är försäkrad enbart för begravningshjälp. För att få ersättning från erkänd arbetslöshetskassa måste man bl. a. ha arbetat under minst och minst . Antalet timmar varierar mellan kassorna. Dessutom måste den arbetslöse söka ett arbete på minst . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan reformering av ATP-systemet, att den nuvarande disproportionen mellan avgifter och förmåner för del- och korttidsanställda avlägsnas. () ()