ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02875 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Lane-Herrestad angående rasterna i . Enligt gällande läroplan för bygger lektionerna på tidsmoduler om 20 eller . Det normala är att en lektion omfattar två moduler och sålunda har en längd . Lektioner av större längd förekommer emellertid också. Det tillkommer tydligen i hög grad den lokala skolledningen att avgöra dessa frågor. Följden av detta har blivit att man på något håll kommit att mer eller mindre helt bedriva undervisningen utan uppehåll och förkorta skoldagen med den tid som motsvaras av de inställda rasterna. Ett sådant förfarande kan emellertid inte vara i enlighet med läroplanens intentioner. Det måste rimligen förekomma uppehåll i undervisningen i sådan omfattning att eleverna ges tillfälle till nödvändig avkoppling. Det är angeläget att bestämmelserna i det här avseendet preciseras, så att eleverna tillförsäkras de raster som krävs för att deras hälsa skall stärkas och för att de skall få så stort utbyte av undervisningen som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. anhålla om bestämmelser om raster i på i motionen anförda grunder. () i Lane-Herrestad
mot · FU02876 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Lane-Herrestad m. fl. om billigare framställning och distribution av läromedel. Kostnaderna för läroböcker och andra läromedel har stigit kraftigt . Detta har lett till ökade utgifter för både enskilda människor och kommuner. På somliga håll har resultatet blivit att kommunerna inte ansett sig kunna förse varje elev med läroböcker, och hemtagning av sådana för studier under fritid har därigenom omöjliggjorts. Det är svårt att ange orsakerna till kostnadsutvecklingen när det gäller läroboksutgivningen. Flera olika faktorer torde spela en roll i sammanhanget. Allmänna marknadsfaktorer, inköp, distribution, produktion, utbildningspolitik m. m. hör till de saker som påverkar prisförhållandena. Vi anser det angeläget att en utredning företages i syfte dels att klarlägga orsakerna till de stigande läroboksprisema, dels att få till stånd åtgärder för förbilligande av produktionen. I utredningsarbetet bör undersökas huruvida det skulle gå att nå större enhetlighet i bokvalet dels mellan skolorna i kommunen, dels inom hela landet. Genom ett minskat antal läroböcker inom samma ämne och på samma nivå skulle upplagorna bli större och priserna rimligen lägre. Vidare skulle förbeställning av nya produkter hos förlagen kunna innebära en bättre planering som skulle kunna medge lägre priser. Möjligheterna att åstadkomma en mera rationell distributionsapparat måste också undersökas. En i tiden mindre stark koncentration av leveranserna bör på olika sätt förbilliga distributionen. Det är vidare angeläget att förbilligande åtgärder sätts in i produktionsledet. De läroböcker som produceras nu synes ej sällan vara överdrivet påkostade, tekniskt sett, med dyrt papper och kostnadskrävande bildmaterial. Genom överenskommelser med avnämare om avsättning under ett visst antal år skulle upplagestorleken kunna öka. Möjligheterna att bygga ut samverkan mellan utbildningsmyndigheter och förlag måste också undersökas. En sådan samverkan borde kunna ske genom att myndigheterna i större utsträckning än tillhandahåller underlag för läromedelsproduktionen, t. ex. genom s. k. målbeskrivningar av ett ämne eller konkretiseringar av läroplanerna. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om utredning av frågan om åtgärder i syfte att förbilliga framställning och distribution av läroböcker och andra läromedel. () () i Lane-Herrestad i () () () () i () i Ulfsbyn () i Skärstad P. O. ()
mot · FU02879 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. angående klassföreståndarnas kontakter med elever och Klassföreståndarna i högstadium har en synnerligen väsentlig uppgift att fylla då det gäller elevernas känsla av samhörighet med skolan, deras utveckling och studieresultat samt kontakten mellan elevernas hem och skolan. De lägger ofta ned ett omfattande, oegennyttigt arbete i sin uppgift vid sidan av sin undervisning. Det är emellertid ändå nödvändigt för dem att använda en del av den tid de har undervisning i klassen för sina uppgifter som klassföreståndare. Många har blott med sin klass. Detta kan leda till att klassföreståndaren tvingas välja mellan att eftersätta klassföreståndarskapet eller att låta det inkräkta på sin undervisning i klassen. Problemet synes upplevas särskilt starkt efter mellanstadiet, där eleverna blivit vana vid en tät och regelbunden kontakt mellan elev och lärare och där läraren lärt känna eleverna och deras hemförhållanden och i kontakt med hemmen kunnat vara till stöd och hjälp. För en utveckling av kontakten mellan elever, klassföreståndare och hem är det angeläget, att klassföreståndaren disponerar särskild tid för att aktivt ta kontakt med eleverna och deras hem. Det förefaller kunna ske genom att viss fast veckotid för klassföreståndarens kontakt med eleverna och deras hem får inräknas i hans undervisningsskyldighet. Under hänvisning till vad som ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om att det utfärdas sådana bestämmelser för lärarnas undervisningsskyldighet på högstadium, att klassföreståndare inom ramen för denna får tillräcklig tid för kontakt med eleverna och deras hem. () i Lane-Herrestad () i Ulfsbyn () ()
mot · FU02880 · 1971-01-27 00:00:00 — 1971 880 -886 av i m. fl. om viss ändring i läroplanerna för skogsbruksutbildningen. I enlighet med beslut skall i den nya gymnasieskolan ingå även den utbildning som bedrivits i särskilda yrkesskolor. Sålunda skall också skogsutbildningen ingå i gymnasieskolan. Den avses dock att tillsammans med utbildningen för jordbruket samt vårdområdet ligga under landstingskommunalt huvudmannaskap. Inordningen av skogsutbildningen i gymnasieskolan avses innebära en förbättrad utbildning för eleverna; ökade möjligheter till studier i allmänna ämnen kommer att ges, bl. a. svenska och arbetslivsorientering. Det blir också lättare för eleverna att övergå från en linje till annan, t. ex. till linjer som ligger inom eller nuvarande gymnasiet. I anledning av prop. 1970: 4 har beslutat att skogsbrukets yrkesutbildning skall övertas av landstingen från . En viss övergångstid har förutsatts kunna utnyttjas. Såvitt vi kan bedöma avses samordningen med den nya gymnasieskolan ske först sedan landstingen övertagit huvudmannaskapet från skogsvårdsstyrelserna. Såvitt känt har ännu inte reella förhandlingar kommit till stånd mellan förutvarande och kommande huvudmän för skogsbrukets yrkesutbildning. Från landstingens sida har man ansett att en rad förutsättningar måste föreligga eller utredas närmare innan landstingen kan påta sig de nya uppgifterna. Här nämns bl. a. stadgebestämmelser beträffande den nya utbildningens organisation, beräkningar av vad den nya skolan kommer att kräva i fråga om ekonomiska resurser, statsbidragsbestämmelser för den löpande verksamheten m. m. Vi anser det beklagligt, att anpassningen av skogsutbildningen till den nya gymnasieskolan inte synes kunna bli klar till den förutsatta tidpunkten. Det är i hög grad angeläget, att de ungdomar som väljer skogslinjerna med andra ungdomar kommer i åtnjutande av de förbättringar den nya gymnasiereformen är avsedd att ge. För att detta skall kunna ske måste skogsbruksutbildningen i likhet med all annan yrkesutbildning anpassas till gymnasieskolans läroplaner . Vi uttalar förhoppningen om att erforderliga utredningar och förhandlingar skall kunna genomföras så att dessa planer kan förverkligas. Mot 1971: 880 Skulle det visa sig omöjligt att nå överenskommelse mellan landstingen och skogsvårdsstyrelserna till om övertagandet av huvudmannaskapet finner vi det angeläget, att skogsvårdsstyrelserna tar ansvar för att inordningen av skogsbruksutbildningen i den nya gymnasieskolan ändå kommer till stånd. Med hänvisning till vad ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. uttalar, att om landstingens övertagande av skogsbruksutbildningen inte kommer till stånd skall den nuvarande huvudmannen anpassa läroplanerna till gymnasieskolan i likhet med vad som skall gälla för övrig gymnasial utbildning enligt riksdagsbeslut. () . ÅSLING (c) . () i
mot · FU02883 · 1971-01-26 00:00:00 — Mot 1971: 883 om utvidgning av försöksverksamheten med systematiserad decentraliserad universitetsutbildning. pågår försöksverksamhet med systematiserad decentraliserad universitetsutbildning i , och . Vid beslutets fattande höstriksdagen (proposition 169, SU 223, rskr. 438) framhöll jag i en motion, att försöksverksamheten borde utvidgas till flera orter, framför allt för att i enlighet med förslag från U 68 kunna pröva den systematiserade decentraliserade universitetsutbildningens effekt att kunna avlasta hårt trängda universitet. avvisade icke tanken på detta och andra utvidgningsförslag. föreslår ytterligt blygsamt en utvidgning av försöksverksamheten till ytterligare en ort, men i propositionen 1971: 1, bil. 10, E 28 förklarar sig föredraganden icke vara beredd att föreslå att försöksverksamheten utvidgas till ytterligare orter redan nästa budgetår. Jag finner detta ställningstagande mycket beklagligt inte minst med tanke på att U 68 behöver all tänkbar erfarenhet av hur decentraliserad universitetsutbildning utfaller på olika typer av orter. De städer, där försöksverksamheten f. n. pågår, är alla tre belägna i och närmast utvalda från lokaliseringssynpunkt. Huvudbetänkandet från U 68 är att vänta om endast , och det hastar alltså med utvidgningen av försöksverksamheten om den skall kunna få någon betydelse för U 68:s bedömningar. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att försöksverksamheten med systematiserad decentraliserad universitetsutbildning utvidgas till orter i mellersta eller .
mot · FU02888 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och om utökat antal friexemplar för forskningsbiblioteken. Lagen om forskningsbibliotekens friexemplar av tryckt svensk skrift härrör från . Är 1951 bemyndigades , sedermera , att erhålla det så kallade femte exemplaret. Efterfrågan på litteratur för forsknings- och undervisningsändamål har snabbt ökat , och denna ökade efterfrågan kan väntas fortsätta, inte minst till följd av det diskussionsunderlag som emanerar från statliga utredningar såsom den s. k. U 68 och kompetensutredningen. En utvidgning av antalet friexemplar från nuvarande fem till nio skulle därför vara av utomordentligt stor betydelse för den högre utbildningen liksom för forskningens stimulans och spridning. Åtskilligt talar för att högskolan i och universitetsfilialerna i , och vore lämpliga lokaliseringsorter. Förutom den geografiska spridning som erhålles, erbjuder högskolan i en bred utbildning innefattande bl. a. tre fakulteter, medan t. ex. har god tillgång på viss litteratur och framför allt mycket förnämliga arkiv. Ett alternativ till lagändring beträffande de s. k. friexemplaren är att staten inköper motsvarande skrifter för att upprusta nämnda bibliotek. Förslaget torde innebära att en viss personalförstärkning blir nödvändig vid filialbiblioteken liksom ett ökat behov av lokaler. Det senare torde inte innebära några större svårigheter för någondera orten, och de ökade kostnaderna kan till en del kompenseras genom bortfall av de inköpskostnader som ligger på nyutkommen svensk litteratur. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställer vi att i skrivelse till Kungl. begär förslag om ändring av lagen angående skyldighet att avlämna för bibliotek avsedda exemplar av tryckt skrift i enlighet med vad som anförts, alternativt förslag om statliga inköp för universitetsfilialernas och högskolans i av nyutkomna svenska skrifter.
mot · FU02891 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken m. fl. angående statsbidraget till kostnader för hörselteknisk utrustning i skolor. Kommunerna kan få statsbidrag till kostnader för hörselteknisk utrustning i obligatoriska skolor enligt Kungl. Maj :ts kungörelse om statsbidrag till byggnadsarbeten inom det allmänna skolväsendet. Statsbidrag utgår dels till kostnader för tekniska hjälpmedel och särskild inredning av lokaler för specialundervisning i hörselklass, dels för anskaffning av hörselteknisk utrustning avsedd för hörselskadade elever i vanlig klass i . Bidrag beviljas för anskaffning av sådan utrustning både i redan existerande skolor och vid nybyggnation. Enligt uppgift från är behovet numera väl tillgodosett inom det obligatoriska skolväsendet. Då hörselskador upptäckes hos barn hänvisas de oftast till hörselvårdskonsulenterna, som finns vid hörcentralerna vid landstingens centrallasarett. Dessa konsulenter brukar föreslå kommunerna att skaffa lämplig utrustning och underrättar dem om möjligheterna till statsbidrag. har utfärdat anvisningar om tekniska stödåtgärder åt hörselskadade elever inom det icke-obligatoriska skolväsendet, omfattande gymnasieskolor, yrkesskolor, realskolor och vissa andra angivna skolformer. Enligt är behovet av hörselteknisk utrustning tämligen väl tillgodosett inom gymnasierna och fackskolorna. Inom yrkesskolorna torde det emellertid finnas elever som inte fått hörselteknisk utrustning. Detta torde bero på att huvudmännen inte fått tillräcklig information om möjligheten till statsbidrag. Det är angeläget att sådan information kommer till stånd. Vid särskolorna, lärarhögskolorna, och ytterligare några skolor saknas ännu möjligheten att erhålla statsbidrag för anskaffning av hörselteknisk utrustning. Enligt vår mening är det angeläget att bidragsbestämmelserna utvidgas till att omfatta även dessa skolformer. Det vore olyckligt om alltför snäva statsbidragsbestämmelser skulle medverka till en begränsning av de hörselskadades fria yrkesval. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att i skrivelse till Kungl. 1. att initiativ tages till en utvidgning av det antal skolformer som kan erhålla statsbidrag för anskaffning av hörselteknisk utrustning, samt 2. att åtgärder vidtages för att informera respektive huvudmän om möjligheterna till statsbidrag. MAJ () ()
mot · FU02892 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken in. om ökad utbildning av dietassistenter. Försöksutbildning av ekonomiföreståndare och hushållslärare till dietassistenter (svenska benämningen på dietister) inleddes fr. o. m. /70 vid yrkesskolor, hushålls- och sömnadsskolan. Intagningskapaciteten till utbildningen har varit 16 elever per läsår. Utbildningen är ettårig. Dietisterna får lära sig att komponera under läkares ledning åt patienter med olika sjukdomstillstånd samt ge råd om praktiska aspekter på de olika som rekommenderas. Dietisterna har utbildning i näringslära och biokemi för att kunna komponera lämpligt sammansatta koster. De har till uppgift att överföra läkarnas intentioner när det gäller dietterapi till den praktiska verkligheten för patienten. En arbetsgrupp, tillsatt av , avgav ett förslag till reviderad utbildning av ekonomiföreståndare och dietassistenter. Arbetsgruppen beräknade att det i finns ett 25-tal yrkesverksamma dietassistenter vid ett 10-tal sjukhus. Dietassistenterna är företrädesvis knutna till arbetet på viss klinik inom respektive sjukhus och är i flera fall bekostade av enskilda forskningsanslag. Behovet av dietassistenter beräknades i ett betänkande avgivet av lärarinneutbildningskommitté (SOU 1963:77) till sammanlagt ca 400 tjänster på olika sjukhus enligt vårdstatistiken 1960. Kommittén hade vid sin beräkning av behovet utgått från att det skulle behövas en dietassistent per 100400 bäddar vid sjukhus. Enligt vår mening är det angeläget att behovet av dietister kan uppfyllas. Vi vill därför föreslå att åtgärder vidtages för att få till stånd en snabb utbyggnad av utbildningskapaciteten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att initiativ tages till utökad utbildning av dietister (dietassistenter).
mot · FU02893 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i socialrätt. har i sina petita understrukit önskvärdheten av att en professur inrättas i ämnet socialrätt. önskemålet har inte föranlett något förslag från Kungl. Vid behandlingen av motioner som väckts i ärendet har statsutskottet i följd uttalat, att det råder enighet om behovet av en målinriktad socialpolitisk forskning. Att förslag inte framlagts om professur i socialrätt sades i fjolårets utlåtande bero bl. a. på att arbetsuppgifterna och den organisatoriska ramen för verksamheten ansetts först böra klarläggas. När nu ej heller för kommande budgetår någon professur föreslås inrättad, är det skäl att ånyo understryka den socialrättsliga forskningens betydelse både för utbildningen av jurister och socionomer och för de lagstiftande och rättstillämpande myndigheterna Att socialrättslig forskning och undervisning får en egen företrädare vilket inte är fallet vid något universitet förefaller mycket välmotiverat. Arbetsuppgifterna ter sig helt klara utan ytterligare utredning. När behovet att ytterligare klarlägga den organisatoriska ramen åberopas som skäl för dröjsmål torde därmed avses ställningstagande till frågan, huruvida professuren borde förläggas till juridiska fakulteten eller till i . Forskningen och undervisningen bör bäst kunna tillgodoses genom att professuren tillföres juridiska fakulteten med viss del av undervisningsskyldigheten förlagd till . Under åberopande av det anförda hemställes att måtte besluta att vid Lunds universitets juridiska fakultet inrätta en professur i ämnet socialrätt fr. o. m. /72. G. REGNÉLL (m) ()
mot · FU02895 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående skolkostnaderna för barn som åtnjuter undervisning i annan kommun än hemkommunen. Maj:ts kungörelse om vissa ersättningar vid samverkan inom skolväsendet, (SFS 1970:559) utgår ersättning för elever från annan kommun efter fastställda belopp. Dessutom utgår ersättning för fria skolmåltider samt för fria läroböcker vid gymnasiala skolor. I skollagen föreskrivs att den kommun där eleven är kyrkobokförd skall utbetala ersättning till värdkommunen. För elever i stadgas dock en rad undantag (43 § skollagen). Med stöd av dessa bestämmelser i skollagen motsätter sig storstadskommunerna att betala schablonersättning enligt anvisningarna i 1970: 559 för de barn som måste placeras i landsbygdsmiljö. I vissa glesbygdsområden har kommunerna en faktisk elevkostnad på /år. Skolan i dessa områden har dessutom ofta mycket stora problem när det gäller att lösa undervisningen för dessa elever, eftersom specialundervisning ofta är nödvändig. Eleverna har förutom beteendestörningar ofta läs- och skrivsvårigheter. Skolan blir därför nödsakad att göra insatser som innebär att dessa elever blir dyrare än genomsnittseleven. Man får inrätta specialundervisning för denna verksamhet. Det innebär extra kostnader för undervisningsmaterial och lokaler, och ibland kan det även innebära extra skolskjutsar. Det förefaller rättvist att hemkommunen och ej värdkommunen står för dessa elevers undervisningskostnad och att lagen justeras med anledning härav. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att måtte för sin del besluta sådan ändring i skollagen, att hemkommun ålägges att betala skolkostnaderna för barn som vistas i enskilt hem i annan kommun och åtnjuter undervisning i denna, samt att vederbörande utskott måtte utarbeta förslag till lagtext. PER () ()
mot · FU02896 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar och i angående utbyggnaden av universitetsfilialerna i och . Genom beslut av riksdag inrättades universitetsfilialer i , , och . Uppbyggnaden av dessa filialer har numera fortskridit så långt att utbildning inom de flesta centrala ämnesområden vid humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet kommit till stånd. Studerandeantalet vid filialerna var i huvudsak av den omfattning som förutsatts /73. Ett väsentligt motiv för inrättandet av universitetsfilialerna var behovet att avlasta universiteten. De undersökningar som genomförts synes peka på att filialerna också haft en sådan avlastningseffekt. Filialerna har vidare betytt, att en utjämning skett av de regionala skillnaderna i utbildningsmässigt avseende. En del av de studerande vid universitetsfilialerna skulle inte ha påbörjat högre studier, om inte filialerna kommit till stånd. program för uppbyggnaden av universitetsfilialerna kan nu i allt väsentligt anses vara slutfört. I sina petita för /72 har universitetskanslersämbetet (UKÄ) därför lagt fram ett program avseende de närmaste årens utveckling av universitetsutbildningen på de fyra aktuella orterna (bil. Ett viktigt skäl till att universitetsfilialernas och Linköpingsenhetens utbildningsprogram bör byggas ut är enligt UKÄ:s uppfattning att det är angeläget att i full utsträckning ta till vara avlastningseffekterna. Ett annat väsentligt skäl för att vidga ämnesramen vid filialerna är, att den nuvarande ämnesuppsättningen accentuerar snedheten i de studerandes val av studieinriktning. Utbyggnaden av universitetsfilialerna och Linköpingsenheten bör i första hand gälla det naturvetenskapliga ämnesområdet. Härmed elimineras den nuvarande begränsningen i de studerandes möjligheter att bedriva studier på en rad utbildningslinjer enligt den nya studieordningen vid filosofisk fakultet. Enligt vår mening synes det med hänvisning till vad ovan framförts angeläget att ansluter sig till det av UKÄ föreslagna utbyggnadsprogrammet åtminstone vad avser universitetsfilialerna i och . Med hänvisning härtill hemställer vi att uttalar sig för den av universitetskanslersämbetet (UKÄ) föreslagna utbyggnaden av universitetsfilialerna i och t. o. m. /75. () () Plan för utbyggnad av filosofiska fakulteten i och universitetsfilialerna.1 ling (ADB) 40 p 1 X Anger att ämnesområdet tillkommer vid utbildningsenheten i fråga samt inte avses vara spärrat. 2 Som decentraliserad universitetsutbildning. 3 Finns redan på orten till det antal årsstudieplatser som anges. 4 Första året endast 20 p. 5 Under förutsättning att datamaskinterminaler kan inrättas eller tillgång till datamaskin kan ordnas på annat sätt.