mot · FU02497 · 1971-01-29 00:00:00 — om slopande av statliga avgifter på flyget till . beslut angående den statliga trafikpolitiken innehöll en programförklaring av följande innehåll: Varje trafikgren bör i princip svara för sina kostnader så att förutsättningar även i övrigt skapas för en konkurrens på lika villkor, vilket är av betydelse för att nå en samhällsekonomiskt riktigt uppdelning av trafiken mellan de olika trafikgrenarna. Målet för trafikpolitiken bör vara att för landets olika delar trygga en tillfredställande transportförsöijning till lägsta möjliga kostnader. I den mån det inte med kravet på kostnadstäckning går att lämna en viss bygd den trafikservice som från samhällets synpunkt är rimlig bör ersättning utgå av allmänna medel. I enlighet med denna princip föreslås i årets statsverksproposition 269,8 milj. kr. som ersättning till SJ för täckande av underskott för drift samt till avskrivningar å icke lönsamma järnvägslinjer. Då det gäller kommunikationer med fastlandet, som av naturliga skäl inte kan upprätthållas medelst järnväg, landsväg eller broförbindelse, har aldrig tanken om konkurrens på lika villkor mellan olika trafikmedel kunnat komma i tillämpning. Enbart flyg- eller färjeförbindelse kan där komma i fråga, och därmed är denna princips tillämpning utesluten. Trots detta har aldrig den senare delen av trafikpolitiska programförklaring där det talas om ersättning av allmänna medel tillåtits komma Gotlandstrafiken till godo. I vad det gäller fäijeförbindelserna har varit helt hänvisat till att klara sina egna problem utan statlig medverkan och i vad det gäller flyget har resenärerna på Gotlandslinjerna fått betala ett högt kilometerpris trots att passagerarbeläggningen varit god. uppgick antalet passagerare till och från flygfält till 221 202 st., vilket visar gotlänningarnas stora beroende av flygförbindelserna. I själva verket vore det motiverat att befolkning, som saknar alternativa resemöjligheter i form av järnvägseller landvägsförbindelser, vid sina resor till fastlandet kunde komma i åtnjutande av tjänster från ett folkflyg varmed alla skulle ha ekonomiska möjligheter att resa. För att den statliga trafikpolitiken skall få tillämpning även på i enlighet med den programförklaring som avgavs av riksdag krävs särskilda åtgärder. En rimlig begäran är därför att en reducering av flygtaxorna i första hand får ske genom statliga åtgärder i form av borttagande av de särskilda avgifter som läggs på biljettpriset för bestridande av luftfartsverkets kostnader. Att utrymme finns för ett sådant slopande av de särskilda avgifterna framgår av redovisningen av luftfartsverkets affärsmässiga resultat. För /70 upptog statsbudgeten 8,5 milj. kr. som driftbidrag åt luftfartsverket; av den summan behövde verket endast ta i anspråk 1,84 milj. kr. Under /71 upptog budgeten 7,8 milj. kr. för täckande av luftfartsverkets underskott; inte heller detta belopp behövde tas i anspråk i sin helhet. För kommande budgetår finns inget belopp upptaget för ifrågavarande ändamål. Det bör understrykas att ett slopande av de statliga avgifterna på flyglinjerna mellan och fastlandet inte behöver ha prejudicerande betydelse. speciella situation när det gäller kommunikationerna gör att likartade förhållanden inte finns i någon annan del av landet. För befolkning skulle ett slopande av de statliga avgifterna för flygtrafiken ha stor betydelse, men för luftfartsverkets affärsmässiga resultat måste dessa avgifter ha mindre betydelse. Andra delar av landet får bidrag för täckande av underskott på tåg- och busslinjer vid sina trafikförbindelser med övriga delar av landet. Eftersom gotlänningarna inte kan få del av dessa förmåner, måste det anses befogat att staten avstår från att ta ut särskilda avgifter på Gotlandstrafiken. Med stöd av vad ovan anförts hemställer jag att i skrivelse till Kungl. Maj :t begär att de statliga avgifter som belastar Gotlandsflyget slopas. () i Stenkyrka