ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02171 · 1971-01-21 00:00:00 — av herr öhvall m. fl. om skattepolitiska åtgärder för att utveckla näringsliv. Betydande insatser har gjorts för att utveckla näringsliv. Ändock torde vidtagna åtgärder vara otillräckliga för att uppnå bättre regional balans i utvecklingen mellan och övriga delar av landet. För att nå bestående resultat av de selektiva insatserna är det nödvändigt att skapa ett företagsvänligt klimat med generellt verkande medel. Generella åtgärder minskar riskerna för rubbade konkurrensförhållanden och felsatsningar. Inom ramen för ett näringsvänligt klimat kan de företag som själva visar sig livskraftiga utvecklas och skapa nya arbetstillfällen. Den särskilda arbetsgivaravgiften motverkar att nya arbetstillfällen skapas och försämrar förutsättningarna för de mera arbetskraftsintensiva mindre företag som redan etablerats. I områden med stor arbetslöshet framstår arbetsgivaravgiften som en olämplig form av beskattning. Vi hemställer därför att lokaliseringsutredning skyndsamt behandlar frågan om regionalt slopande av arbetsgivaravgiften. Även andra skattelindringar bör prövas för att styra företag och sysselsättning till . I en rad industriländer har skatteinstrumentet använts för att främja regionalpolitiska målsättningar. Skattelättnader kan bestå av skattebefrielse , speciella avskrivningsregler, befrielse från energi- och transportskatter etc. De mindre företagen har inte samma möjligheter som de större företagen att avsätta medel för investeringar. Investeringsfonderna bör kunna få användas i de områden där det råder undersysselsättning också under högkonjunktur, och de mindre företagen bör beredas samma möjligheter som de större företagen till konsolidering, självfinansiering och utveckling. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att måtte uttala att stödåtgärder bör inriktas på generella åtgärder ägnade att skapa ett företags vänligt klimat, varvid bör övervägas bl. a. regional utjämning av priserna på bensin och olja, lindring av energiskatten samt andra differentieringar i skattehänseende som kan främja utveckling, samt att i skrivelse till Kungl. Maj :t begär att lokaliseringsutredning får i uppdrag att skyndsamt behandla frågan om ett regionalt slopande av den särskilda arbetsgivaravgiften. () () () ()
mot · FU02172 · 1971-01-21 00:00:00 — vänja vederbörande vid demokratin som system och livsform. Vi ställer oss i princip positiva till olika försök med samrådsförfarande vid anstalterna. Därvid bör i första hand de öppna anstalterna komma i fråga. Vid varje anstalt bör fin nas organ för rådgivande verksamhet bland de intagna. De förhandlingar som förts mellan representanter för och de intagna har rört många väsentliga problem. Brevcensur och telekonkontroll kunde anses som onödiga inskränkningar i de intagnas frihet om inte de växande narkotikaproblemen framtvingade viss kontrollmöjlighet. Tiden för cellens stängning bör kunna utsträckas. Flera andra frågor av denna karaktär bör utan längre utredning kunna föras till en lösning. Det är dock förvånande att delvis förhandlar under hot om strejkåtgärder från de intagnas sida. Demokrati och vidgat inflytande förutsätter respekt för gällande lagar och regler. De intagna befinner sig på anstalterna på grund av att de brutit mot samhällets regelsystem, och det kan icke accepteras att myndigheterna släpper efter i sin attityd till den grad att man förhandlar under utpressningshot. Vid övervägande av åtgärder för en effektivisering och humanisering av kriminalvården måste slutligen hänsyn tagas till vårdpersonalens redan nu svåra arbetssituation. Åberopande det anförda hemställes att måtte 1. till : Inköp av motorfordon m. ra. för /72 anvisa ett reservationsförslagsanlag av , varav att avräknas mot automobilskattemedlen; 2. till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader för /72 anvisa ett förslagsanslag av , varav att avräknas mot automobilskattemedlen; 3. till Frivården för /72 anvisa ett förslagsanslag av ; B. i skrivelse till Kungl. a) hemställa att Kungl. måtte framlägga förslag till ersättning för kroppsskada å polisman, inkluderande ersättning för sveda och värk samt framtida men, i sådan tid att bestämmelserna kan träda i kraft ; b) hemställa att kriminologisk forskning rörande allmänpreventionens betydelse igång sättes och att erforderliga resurser härför ställs till förfogande; c) ge till känna vad i motionen i övrigt anförts angående polisväsendet och kriminalvården. () () () N. () i Trobro G. () PER () i Gäddvik
mot · FU0218 · 1971-01-01 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot användning av herbicider. Efter en stark opinion tvingades giftnämnden skärpa kontrollen över spridningen av bekämpningsmedel från luften. Från gäller att vid besprutning från flygplan får endast användas bekämpningsmedel som giftnämnden särskilt godkänt för ändamålet. Beslutet omfattar bl. a. de s. k. herbicidema med ämnena 2,4-D och 2,4,5-T alltså avlövnings- och buskbekämpningsmedel av typ Hormoslyr m. fl. beslut är visserligen ett steg i rätt riktning men är inte tillräckligt. Dels kan dispens lämnas för besprutning från flygplan, dels gäller inte förbudet besprutning från skogstraktorer, flodsprutor och tankbilar. Detta innebär att det är fritt fram för besprutning av vägrenar, städer, parker, gräsmattor, banvallar och skogsmark. Amerikanska forskare har slagit larm om att Hormoslyr framkallar fosterskador. Detta har konstaterats sedan medlet använts i för avlövning av djungeln. I vårt land har flera människor som kommit i kontakt med områden som besprutats med Hormoslyr råkat ut för skador som åsamkat dem stort lidande. På de platser där kalhyggen besprutats har allt djurliv upphört. Det har också ifrågasatts om inte fiskens lektider rubbats på grund av Hormoslyret som följt med regnvattnet ut i vattendrag och sjöar. säger visserligen att det inte kan bevisas att fosterskador orsakats av växtbekämpning. Detta är en bristfällig argumentering. Blotta misstanken om att bekämpningsmedlet kan framkalla fosterskador borde vara tillräckligt för att medlet totalförbjuds till dess att fakta om dess verkningar presenterats. Enligt den nya miljövårdslagen som trädde i kraft krävs att försäljaren skall bevisa att ett preparat är ofarligt innan det används eller försäljs. Denna bevisning saknas när det gäller medlen 2,4-D och 2,4,5-T, oavsett om de säljs under fabriksnamnen Hormoslyr, Herbexal, Plantax, Hormostar eller något annat. Vårt krav är därför att ovan nämnda medel totalförbjuds tills det är klarlagt att de icke kan vålla skador på födda och ofödda människor samt på djurlivet. Med stöd av det anförda hemställes att fattar beslut om att växtbekämpningsmedel av typ 2,4-D och 2,4,5-T totalförbjuds tills det är klarlagt att de icke kan vålla skador på födda och ofödda människor samt på djurlivet. RINK (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FU02180 · 1971-01-21 00:00:00 — av i m. fl. angående tillämpningen av särbcskattningsreglerna på folkpensionärer. I och med fjolårets skattereform infördes s. k. särbeskattning för förvärvsarbetande äkta makar. Därmed upphörde man att betrakta familjen som en ekonomisk enhet. Var och en av makarna svarar för sin inkomst och utgör därmed också enskilda skatteobjekt. Detta innebär som bekant att en sådan familj får avsevärt lägre skatt, medan en familj med hemarbetande make endast får blygsam kompensation, trots att den hemarbetandes insats kan vara angelägen för både familjen och samhället. Särbehandlingen av äkta makar i ekonomiskt hänseende tillämpas emellertid inte strikt när det gäller pensionärer. Skall makars förvärvsinkomst hållas isär och beskattas för sig borde rimligtvis också pensionerna hållas isär och likställas. Men här tillåter man sig ett annat betraktelsesätt. Statsverkspropositionen anger att folkpensionsbeloppet kommer att utgöra kr. 6 730 för ensamstående och kr. 10 740 för pensionärspar. Man kan fråga sig huruvida det är rimligt att två makar skall leva på . mindre per person än om de varit ensamstående. Hur vill man motivera denna skillnad? Pensionstillskotten kommer ju aldrig att utjämna den. Den förblir av basbeloppet. Bostadskostnaden kan med tanke på det kommunala bostadsbidraget, som i åtskilliga kommuner täcker den reella bostadskostnaden inte heller vara något argument. Kommunen skulle tvärtom få större bostadstilläggskostnader om två gifta pensionärer flyttade ifrån varandra. Därtill kommer de många dolda besparingar som kommunen gör därigenom att de båda sammanboende t. ex. vid sjukdom kan hjälpa varandra och inte behöver anlita samhällets tjänster. Vi anser att frågan om folkpension oavsett civilstånd är mogen att tas upp till allvarligt övervägande. Visserligen kan man inte på kort sikt genomföra en för statsfinanserna så påfrestande reform, men en successiv utjämning bör vara möjlig. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om utredning och förslag syftande till att pensionsförmånerna inom den allmänna försäkringen i likhet med den genomförda särbeskattningen görs oberoende av civilstånd. () ()
mot · FU02182 · 1971-01-21 00:00:00 — av m. fl. oin åtgärder till stöd för psoriasissjuka, m. m. Det finns i ca 200 000 personer som lider av hudsjukdomen psoriasis. Sjukdomen kan vara mer eller mindre svårartad. De svårast drabbade fordrar daglig behandling av stora delar av hudytan. är symtomen så svåra att den sjuke måste behandlas på sjukhus. Med sjukdomen följer ibland svåra ledförändringar, klåda och psykiska depressioner. Långvarig medicinering kan även medföra vissa biverkningar. Sjukdomen behandlas med bl. a. salvor och andra mediciner. Flertalet psoriasissjuka nödgas behandla sin sjukdom i hemmet. Behandlingen medför ofta mycket dryga kostnader för den sjuke i form av salvor och andra mediciner, förbandsmateriel, sänglinne och underkläder. Bristen på hudläkare är stor, och det finns alltför få hudkliniker med tillräckligt stora resurser. Patienterna åsamkas långa resor och höga kostnader för förlorad arbetsförtjänst. Enligt läkemedelsförordningen kan varken gasbindor eller sårsalvor klassificeras som läkemedel. Någon prisreduktion kan därmed inte heller ske för dessa varor. Då bandage och salvor ofta är absolut nödvändiga för behandling av psoriasis och andra hudsjukdomar kan dessa kostnader bli mycket höga. Många måste vidare ha bandage för att inte förstöra kläder och sänglinne. Läkemedelsförordningen bör för att undanröja dessa orättvisor utvidgas till att omfatta även av läkare ordinerade gasbindor, tubgas och sårsalvor. bedrev i samarbete med klimatvård på ön i . I samband med denna vård bedrevs klinisk forskning. Forskningsresultatet har visat att merparten av de sjuka är helt bra eller betydligt förbättrade vid hemkomsten. Solens ultravioletta strålar i kombination med salta bad har visat sig ha en mycket gynnsam effekt på psoriasis. kommer att fortsätta med verksamheten på Hvar, men endast . Det är emellertid önskvärt att kunna sända psoriasissjuka till klimatvård även . har därför tagit initiativet till försöksresor till () och . Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte besluta Mot 1971: 182 att hos Kungl. Maj:t hemställa om en översyn av läkemedelsförordningen i syfte att utvidga densamma till att omfatta även sårsalvor och förbandsmateriel, samt att hos Kungl. Maj:t hemställa om att frågan om statligt stöd till inrättande av klimatvårdsplatser för psoriasissjuka och bidrag till de patienter som utnyttjar platserna skyndsamt utreds. () () () () AB Egneilska Boktryckeriet, 1971
mot · FU02188 · 1971-01-21 00:00:00 — av om viss statistik inom socialvården. Med hänvisning till motivering i motion 189 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte ålägga kommunerna att föra en adekvat statistik om socialhjälpens orsaker i syfte att underlätta socialpolitiska åtgärder.
mot · FU0219 · 1971-01-12 00:00:00 — av herrar i och i om tillskott från kyrkofonden för bestridande av avlöningsförmåner för Kyrkofonden intar numera en central ställning inom området för den kyrkliga ekonomin. Från att ursprungligen ha utgjort nästan uteslutande en regulator vid utjämning pastoraten emellan av deras kostnader för prästernas avlöningar har den alltmer fått karaktären av en allmän lönefond för prästerskap. Därutöver har fonden pålagts ett flertal uppgifter för finansiering av kostnader, som endast indirekt och i en del fall, såsom beträffande kyrkomusikerna, icke alls sammanhänger med prästerskapets avlöning. Fondens huvudsakliga uppgift är emellertid alltjämt att fungera som en utjämningsfond för pastoraten i dessas kostnader för avlönande av präster och även kyrkomusiker. De mindre pastoraten och deras församlingar erhåller alltså genom kyrkofonden ett välbehövligt tillskott för avlöningar åt präster och kyrkomusiker. Emellertid har de minsta församlingarna en utgiftspost som driver den kyrkliga utdebiteringen onormalt i höjden avlöningarna åt kyrkoväktarna. Med vikande antal skattekronor i de mindre utflyttningsförsamlingarna blir utgiftsposten för kyrkoväktamas avlöningar snart nog omöjlig att bära. Detta problem måste beaktas och bringas till sin lösning. Kyrkofondens allmänna karaktär av utjämningsregulator för präster och kyrkomusiker bör utsträckas till att även omfatta kategorin kyrkoväktare. Med stöd av det ovan anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag så att församlingar med låg skattekraft kan erhålla tillskott för kyrkoväktares avlöningsförmåner i likhet med vad gäller för pastoratens kostnader för präster och kyrkomusiker. HANS () i . () i
mot · FU02190 · 1971-01-21 00:00:00 — av herrar Ringaby och Schött om höjning av statsbidraget till . I årets bilaga 7 till statsverkspropositionen föreslår socialministern ett oförändrat statsbidrag på . Därmed skulle anslaget bli oförändrat i följd. Med hänsyn till den erkänt goda omvårdnad som bedrives vid och inte minst den pris- och lönestegring som inträffat , anser vi att starka skäl talar för att bifalla stiftelsens begäran om ett med . att i skrivelse till Kungl. Maj:t biträder S:t Lukasstiftelsens anhållan om ett statsbidrag på . för /72. () ()
mot · FU02192 · 1971-01-21 00:00:00 — av herrar och i om befrielse för pensionärer från höjning av TV- och radiolicens. I bilaga 10 till årets statsverksproposition förordar departementschefen en höjning av den allmänna mottagaravgiften, och har beretts tillfälle att yttra sig. Enligt departementschefen bör höjningen begränsas till att avse själva grundavgiften, medan såväl radiolicensen som tilläggsavgiften för innehav av färg-TV enligt hans mening bör förbli oförändrade. Den föreslagna höjningen med av grundavgiften till per kvartal leder till att den sammanlagda kostnaden för den som innehar radio och färg-TV kommer att uppgå till . Man kan i och för sig ifrågasätta det berättigade i att hela den föreslagna höjningen läggs på den »normala» TV-licensen. Motiveringen synes vara att ingen ändring i ljudradions sändningstid förutses. Däremot motiveras ej särskilt varför den s. k. tilläggsavgiften för färg-TV ansetts böra vara oförändrad. Som skäl för den nu begärda höjningen av TV-licensen åberopas tidigare principbeslut om två »på likvärdiga villkor arbetande TV-kanaler». Departementschefen framhåller att ett genomförande av detta principbeslut förutsätter en ökning av sändningstiden från 68 till . Detta innebär i sin tur att sändningarna via kanal ökas från 28 . Redan nu gällande licensavgifter upplevs av många låginkomsttagare som betungande. Särskilt för pensionärerna torde utgiften vara mycket kännbar. För pensionärerna, som i större utsträckning än övriga medborgare saknar tillfällen till mänskliga kontakter, kan innehav av radio och TV ej anses vara någon som helst form av lyx, snarare en nödvändighet. Detta gäller i princip alla men speciellt dem som är bosatta i glesbygder. Det synes oss inte rimligt att i , som kännetecknas av starka prisökningar på snart sagt alla områden, med en höjd licensavgift belasta pensionärerna, varav de allra flesta lever i mycket små omständigheter. Måhända medger det statsfinansiella läget f. n. icke vilket eljest i och för sig hade varit önskvärt någon väsentlig rabattering på licensavgiften för pensionärer av den typ som exempelvis tillämpas av SJ, men däremot torde det vara fullt möjligt att sänka ambitionsgraden för utökning av sändningstiden över TV 2-nätet till en sådan nivå, att pensionärerna befrias från den föreslagna höjningen av mottagaravgiften. Med nutidens tekniska resurser lär en sådan differentiering i avgiftsuttaget ej heller föranleda några större problem ur administrativ synpunkt. att i yttrande till Kungl. Maj:t som sin mening ger de i motionen anförda synpunkterna till känna. () HANS ()
mot · FU02193 · 1971-01-21 00:00:00 — av herrar i Agnäs och i om visning i landsorten av utställningen »Bistånd och förändring». I egenskap av huvudstad får en mängd utställningar som även landsorten borde få del av. Trots att Vandringsutställningar låter konst av olika slag komma ut till landet i stort finns det andra områden där kulturutbudet bara når huvudstaden. Sålunda öppnas på en utställning som fått namnet »Bistånd och förändring». Den presenterar svenskt u-landsarbete på ett intresseväckande sätt. Museet, som är initiativtagare, har inbjudit olika organisationer till utställningen, och förutom SIDA finns det 26 utställare som redovisar sin insats och klargör svensk u-hjälps förutsättningar och uppgifter. Bland utställarna märks , Röda korset och Rädda barnen förutom en rad kyrkor. Utställningen har kommit till stånd bl. a. därför att ett vikande intresse för u-hjälp kan konstateras i . Genom »Bistånd och förändring» hoppas man kunna entusiasmera besökarna för vår insats i den tredje världen. Det kan förutses att kunskap och insikt i ämnet skall ge engagemang och offervilja. Det vore därför ytterst värdefullt om denna utställning kunde nå landsorten sedan den visats i , men för att detta skall kunna realiseras måste staten träda in som garant för utgifterna. Det vore lämpligt att uppdra åt SIDA att vara huvudman för utställningen och öka sin representation i den samt biträda de övriga utställarna i den mån de icke ekonomiskt orkar åtaga sig uppgiften. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om att SIDA i samarbete med visar »Bistånd och förändring» som vandringsutställning. () i Agnäs
mot · FU02194 · 1971-01-21 00:00:00 — av fröken m. fl. angående bidraget till De blindas förenings kulturella verksamhet. I årets statsverksproposition föreslås ett ospecificerat anslag om i bidrag till de handikappades kulturella verksamhet. Anslaget har för året uppräknats med eller med . Denna anslagsökning skall täcka dels beslutade höjningar av arbetsgivaravgiften och mervärdeskatten, dels lönehöjningar som följd av 1971 och avtalsrörelser, dels den allmänna kostnadsstegririgen . I realiteten betyder detta att anslagshöjningen icke är tillräcklig för den nuvarande verksamheten utan framtvingar en minskning. Från anslaget finansieras bl. De blindas förenings kulturella verksamhet för blinda, som innefattar biblioteks- och folkbildningsverksamhet samt studielitteraturproduktion för synskadade studerande. har tidigare understrukit sitt intresse för denna speciella verksamhet genom att bevilja högre anslag än Kungl. Med hänsyn till den redan stora klyftan mellan samhällets kulturutbud till seende och till blinda skulle en standardsänkning för de blinda vara synnerligen beklaglig. kan inte ha intresse av att tvinga de blindas organisationer att tillgripa insamlingar för att upprätthålla den standard, som dock nåtts tack vare statsmakternas positiva hållning tidigare. Trots det statsfinansiella läget bör därför inskränkning i den kulturella verksamheten för blinda i möjligaste mån undvikas. ökade lönekostnader ryms inte inom den föreslagna budgeten. De blindas förening är vid sin lönesättning beroende nästan helt av avtalen på den offentliga lönesektorn, och därtill kommer att verksamheten i stor utsträckning sysselsätter synskadad arbetskraft. har faktiska lönekostnadsökningar kunnat täckas av anslag på tilläggsstat . Sådana arrangemang har gjorts beträffande vissa anslag över femte huvudtiteln till fristående institutioner. Därigenom anpassas anslagen till de verkliga oundgängliga kostnaderna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes därför att vid behandlingen av anslaget till de handikappades kulturella verksamhet (punkt B 53 i bilaga 10 till årets statsverksproposition) som sin mening uttalar, att De blindas förenings kulturella verksamhet bör bibehållas vid oförändrad standard och att Kungl. Maj:t därför vid behov måtte framlägga förslag om kompletterande budgetår. medel på tilläggsstat nästkommande
mot · FU02197 · 1971-01-20 00:00:00 — av herrar i och angående personal vid folkhögskolor. Landets folkhögskolor upplever som så tidigare krav på att anpassa sig för att svara mot en ny tids utbildningsbehov. har också ett större utbud av kurser och en mer individualiserad undervisning visat sig motsvara de behov som många vuxenstuderande har. Folkhögskolans miljö, oftast internat, och arbetsformer har gett inte bara en annan studiemetodik än det allmänna skolväsendet ger utan också en positiv attityd hos de människor som haft svårigheter i sin sociala anpassning. Ett ökat förtroende för skolformen har visats från såväl enskilda som myndigheter. Det är självklart att skolorna vill försöka hjälpa dessa människor att finna sin roll och att på ett mer tillfredsställande sätt fungera i samhället. Det är förvisso en fascinerande uppgift. Folkhögskolans ambition och goda möjligheter till positiva insatser för de studerande, inte minst dem som kämpar med särskilda svårigheter, måste stimuleras genom att personal som har kompetens för att ägna sig åt elevvårdande verksamhet knytes till folkhögskolorna. Antalet elever som behöver bl. a. kurativ hjälp och studievägledning har kraftigt ökat . Hitintills har myndigheternas möjligheter att ge ekonomiska resurser för detta arbete inte stått i paritet med deras egna uttalade önskemål om sådana insatser. Med stöd av vad som ovan sagts hemställes att då ny folkhögskolestadga antages behovet att få anställa kringpersonal såsom studierektor, kurator, studie- och yrkesvägledare etc. i tillräckligt hög grad uppmärksammas. () () Svenika Reproduktion* AB, 1971
mot · FU0220 · 1971-01-12 00:00:00 — av m. fl. angånde stödet till boxningssporten. Sedan den professionella boxningen genom riksdagsbeslut förbjudits i vårt land har den sällsamma och ohållbara situationen uppstått att samma slag av beteende i ena fallet av statsmakterna ålägges straff upp till sex månaders fängelse och i det andra fallet understödes av allmänna medel. En öppet honorerad boxare som skulle gå upp i en boxningsring och boxas skulle omgående bli lagförd och bestraffad, under det att en boxare som icke är officiellt betald utövar samma slags hantering med stöd av medel som statsmakterna ställer till förfogande. Det borde vara självklart att ett sådant tillstånd icke kan få fortsätta. Det bör därför vara angeläget tillse att amatörboxningen icke tilldelas något av de medel som under nionde huvudtiteln utdelas såsom stöd till idrotten. En förutsättning för att amatörboxningen över huvud taget skulle tillåtas sedan den professionella formen förbjudits var enligt den av med stor majoritet antagna propositionen med förslag till lag om förbud mot professionell boxning (nr 1969) att ett antal särskilt uppställda föreskrifter skulle iakttagas och efterlevas. skett, vilket med stor tydlighet framgår av motionen nr 21 vid årets riksdag. Detta är givetvis ytterligare en anledning till att det statliga stödet bör dragas in. Med åberopande av vad ovan anförts hemställer vi att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts förslag avseende stöd till idrotten måtte besluta att amatörboxningen icke skall vara berättigad till något sådant stöd. () () i () ()