ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02277 · 1971-01-22 00:00:00 — av m. fl. I statsverkspropositionens bilaga 15, under Kapitalbudgetens punkt I: F: 1., föreslås att till Kraftstationer m. m. för /72 anvisa ett investeringsanslag av . Bland de investeringar som ingår i propositionen presenteras vattenfallsverkets program för kraftutbyggnaden. I programmet ingår bl. a. byggande av Ritsems kraftstation. Av den beräknade totala kostnaden, 90 miljoner för själva kraftstationsbygge^ beräknas 1 miljon belasta /72. För samma budgetår beräknas dessutom utgifter om för Sitasjaure-Autajaures reglering och för kraftledning VietasRitsem jämte anslutning. höstriksdag hade att ta ställning till Kungl. Maj :ts proposition nr 173 med förslag att skulle bemyndiga Kungl. Maj:t att medge intrång i . Därmed skulle det bli möjligt bygga Ritsems kraftstation och reglera sjöarna Autajaure och Sitasjuare. En majoritet av ledamöter biföll propositionen. I en partimotion från 1970 (I: 1556 och II: 1574) föreslogs att skulle avslå propositionen. I motiveringen för vårt avslagsyrkande pekade vi på de ingrepp i naturen som skulle bli följden inom och utom . Vissa arealer skulle översvämmas, permanenta anläggningar skulle förläggas inom och utom liksom täktplatser. Så gott som all vattenavrinning genom Autajaures naturliga utlopp genom Teusadalen skulle upphöra. Regleringen skulle också på ett påtagligt sätt beröra rennäringen. Den skulle omöjliggöras , och värdefullt betes- och kalvningsland gå förlorat. Vad som framför allt motiverade vårt yrkande om avslag på propositionen om ingrepp i var vår inställning till det s. k. . Vi hade och har fortfarande uppfattningen att inte bör komma till stånd. planer på att reglera Kaitumsjöama genom en damm i utloppet av Vuolle och överledning av vattnet till Luleälvssystemet skulle medföra stora nedströmsverkningar i form av torrläggningar och vattenminskning i och . Även näringslivet i dalgång skulle kunna få men av projektet. har liksom många andra framhållit de allvarliga natureffekter som skulle få. Vi framhöll därför i motionen att ett genomförande av bör undvikas. Genom att bygga Ritsem skulle ett genomförande av underlättas. För vår del anser vi att effekter är betydligt allvarligare än . För vår del vill vi inte medverka till åtgärder som underlättar ett genomförande av . En samlad plan över framtida vattenkraftsutbyggnader och deras skadeverkningar bör presenteras för . I en sådan plan bör inte utbyggnaden av Kaitum ingå. Liksom vid riksdagsbehandlingen anser vi nu att det är oriktigt att ta ställning till innan en sådan plan presenterats. I avvaktan på en sådan plan bör anslag för byggande av Ritsems kraftstation och de därmed förbundna projekten i fråga om regleringsanläggningar och ledningar inte beviljas. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att anslag förknippade med det s. k. inte skall beviljas; att vid behandlingen av statsverkspropositionens bilaga 15, Kapitalbudgeten punkten IF: 1. stationer m. m., för /72 anvisar ett investeringsanslag av . () () () i Luttra () i Glömminge . () i Skegrie () i Bäckmora
mot · FU02278 · 1971-01-22 00:00:00 — av m. fl. Under punkten F: 1 Kraftstationer m. m. under industridepartementet hemställer Kungl. Maj:t, att för /72 anvisar ett investeringsanslag av 975 milj. kr. Anslaget skall bestrida vattenfallsverkets investeringar för byggande av kraftverk m. m. I det investeringsprogram vattenfallsverket nu redovisar ingår utgifter under /72 för byggande av Ritsems kraftstation med , för reglering av Sitasjaure-Autajaure . och för kraftledning Vietas-Ritsem jämte anslutning . Dessa anslag tillstyrkes av departementschefen. Om bifaller denna ansökan kan det s. k. påbörjas. Projektet innebär att sjöarna Sitasjaure och Autajaure däms. Deras naturliga utlopp genom Teusadalen och Satisjaure avskärs och leds i stället i tunnel till Ritsem vid Akkajaure, där en kraftstation skulle byggas. Anläggningarna och skadeverkningarna kommer delvis att drabba . I partimotion till höstriksdag (I: 1332 respektive II: 1549) yrkade avslag på regeringens förslag att ingrepp nödvändiga för fick utföras i . Den socialdemokratiska minoritetsregeringen genomdrev dock trots motstånd från samtliga oppositionspartier sitt yrkande. Enligt vår mening bör inte genomföras. Vi motiverade i vår partimotion och i riksdagsdebatten utförligt skälen till detta ställningstagande. De skadeverkningar denna utbyggnad medför i ett känsligt och relativt opåverkat naturområde med speciella värden och därför avsatt som nationalpark kan inte godtas. En utbyggnad skulle få förödande konsekvenser för rennäring och därigenom för några samebyars fortsatta utkomst. Utbyggnaden skulle underlätta ett genomförande av det s. k. . Det tillskott till landets kraftförsörjning, Ritsems kraftstation skulle ge, är inte av den omfattningen att det uppväger de skador som vållas. Några anslag till byggande av Ritsems kraftstation, regleringen av Autajaure-Sitasjaure etc. bör därför inte beviljas. A. att med upphävande av riksdagsbeslut måtte besluta att något intrång i för regle ring av Autajaure-Sitasjaure och byggande av Ritsems kraftstation ej måtte medges, B. att måtte besluta att några anslag förknippade med det s. k. ej skall beviljas, C. att anslaget under punkten F:1 Kraftstationer m.m. under industridepartementet måtte utgå med ett i förhållande till Maj:ts förslag med . P. ()
mot · FU02281 · 1971-01-22 00:00:00 — Den snabba utvecklingen på det tekniska och kommersiella området leder successivt till ett kraftigt ökat behov av olika slags utbildning för företagsledare i såväl större som mindre företag. De undersökningar som gjorts om den mindre och medelstora företagsamhetens villkor visar också med all tydlighet att utbildningsfrågorna måste tillmätas en avgörande betydelse för dessa företags möjligheter att hävda sig . Från det allmänna och särskilt från företagarnas egna organisationer har också insatser vidtagits för att bygga ut utbildningsmöjligheterna för företagare. Bortsett från jordbrukets skolor har dock ännu mycket litet gjorts för att bereda möjligheter till regelrätt företagarutbildning inom det reguljära utbildningsväsendets ram. Ingen utbildningsgång för företagare har lagts in i den nya mellanskolan. Inte heller vid handelshögskolorna och vid de tekniska högskolorna, som de facto i stor utsträckning fungerar som företagsledarskolor, betonas den egentliga företagsledarutbildningen särskilt starkt. Företagarutbildningen är också eftersatt inom utbildningsformer med friare undervisningsformer, t. ex. folkhögskolorna. Detta är enligt min mening en stor brist. Redan relativt små insatser för att förbättra utbildningsmöjligheterna för blivande och redan etablerade företagare skulle sannolikt avsevärt underlätta att lösa många av de anpassningsproblem som näringslivet, särskilt den mindre och medelstora företagsamheten, brottas med . Utbildningssystemets utformning styr i många avseenden rekryteringen till olika yrken och verksamhetsområden. Avsaknaden av möjligheter till företagarutbildning inom det vanliga skolsystemet torde därför bidra till det f. n. svaga intresset för att bli företagare och till den oroväckande svaga nyetableringen av företag. Dessa förhållanden gör det angeläget att stimulera ungdom att bli företagare. Ett viktigt led i detta bör vara att erbjuda en intressant utbildning just inom företagarområdet. Åtskilliga som blir egna företagare är inriktade på detta redan från unga år. Det är därför angeläget att kunna erbjuda någon utbildningslinje eller utbildningsgång som är särskilt tillrättalagd för blivande företagare redan i mellanskolan. Utöver utbildningen på högskolenivå be höver möjligheter Skapas till grund- och vidareutbildning för företagare i någon friare utbildningsform. Folkhögskolan kan därvid tas som mönster. Inom en sådan utbildningsform kan undervisningen göras relativt flexibel och därmed tillgodose skiftande behov i fråga om företagarutbildning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer jag att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag i syfte att skapa förbättrade möjligheter till reguljär företagarutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FU02286 · 1971-01-22 00:00:00 — av m. fl. om en tioårig utvecklingsplan för . Sedan fattade beslut om en s. k. aktiv lokaliseringspolitik innebärande att under en femårig försöksperiod medel skulle ställas till förfogande för lokaliseringspolitik har en avsevärd del av dessa medel kommit Norrlandslänen till godo. fattade beslut om en fortsättning och vidareutveckling av dessa lokaliseringspolitiska insatser. De preliminära siffror över befolkningsutvecklingen i som redovisats visar dock att trots de åtgärder som vidtagits och de insatser som skett har utvecklingen fortfarande varit negativ för Norrlandslänen tillsammantagna. I all synnerhet gäller detta stora områden i inland. Med hänsyn till den faktiska utvecklingen finner vi det vara erforderligt att ytterligare åtgärder vidtas. Dessa åtgärder bör vara mer samordnande och omfattande än vad de har varit Vi anser det erforderligt att en utvecklingsplan läggs upp för Norrlandslänen. Denna plan bör innehålla både sysselsättningspolitiska och socialpolitiska stödåtgärder. Den bör också beakta behovet av ökade möjligheter till högre utbildning i liksom nödvändigheten av att den ungdom som är född och uppväxt i får fler produktiva arbetstillfällen i landsdelen så att den icke på grund av avsaknaden av arbete där tvingas bosätta sig inom andra landsdelar. Det är enligt vår mening nödvändigt att i skapa ett antal näringspolitiskt välutvecklade regioner som kan ge en mer differentierad och rikare arbetsmarknad än den som finns . Den av oss föreslagna utvecklingsplanen skulle bidra till att få till stånd sådana regioner. Planen borde lämpligen uppgöras för en tioårsperiod. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att motionen överlämnas till lokaliseringsutredningen med uppdrag till utredningen att i den fortsatta lokaliseringsverksamheten lägga upp en tioårig utvecklingsplan för . () () i Agnäs HANS () PER () i Gäddvik ,'Y V
mot · FU02287 · 1971-01-26 00:00:00 — om kartläggning av mångsyssleriet i politiken. Mångsyssleriet i politiken har lett till livlig debatt. Koncentrationen av uppdrag på få personer leder dels till att insyn och inflytande inte blir tillräckligt spritt, dels till att ledande politiker ofta har så mycket att göra att de inte hinner tränga in i sina ärenden och i framtidsfrågorna. tog jag upp de problemen i en motion (1970: 1107). har i sin närdemokratimotion (1971: 86) aktualiserat samma fråga. Vi har krävt en kartläggning av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svensk politik. I min motion skisserade jag några frågeställningar som borde belysas i en sådan utredning: Här finns många frågeställningar som kan tyckas triviala men som betyder mycket för vitaliteten i samhällsarbetet. Hur fördelar riksdagsmännen sin tid mellan riksdag, kommunala instanser, partiarbete i annan mening etc.? I hur stor utsträckning hinner personer som ingår i 'partiledningar och riksdagsgrupper följa med i debatten om centrala framtidsfrågor? Vilken typ av uppdragskoncentration kan ha värde för samordning och ömsesidiga impulser? Hur medvetna är partier och politiker i stat och kommun om de problem som är förknippade med mångsyssleri och maktanhopning på få händer? Vad gör man aktivt för att motverka sådana tendenser? Går utvecklingen mot ökat eller minskat mångsyssleri? Är det möjligt att genom konstitutionella reformer av olika slag komma till rätta med risker som antytts i den här motionen? Tyvärr insåg inte allmänna beredningsutskottet (utlåtande 1970:11) betydelsen av en sådan kartläggning. Man nämnde några undersökningar och skrev att de utgjorde ett "rikhaltigt material, som ger god belysning av frågan. Det är fel. De undersökningar som nämndes i utskottets utlåtande ger på sin höjd en uppräkning av en del uppdrag som en del politiker har. Men konsekvenserna av mångsyss 1 1971 3 sami. lenet framgår inte alls av dessa undersökningar. De frågor som jag citerat ovan bör belysas i ett kvalificerat forskningsprogram som inte finns eller veterligt är planerat men kan få stor betydelse för framtiden. Allmänna beredningsutskottet skrev också att problemen om mångsyssleriet är en praktisk avvägningsfråga. Men avvägningar kan göras med mer eller mindre kunskap om bakgrunden, kan göras med stöd av olika värderingar som baseras på fakta. Det bör ankomma på partierna att göra de bedömningarna, skrev utskottsmajoriteten. Javisst, jag har heller inte föreslagit någon lagstiftning mot mångsyssleriet. Vad jag vill ha är mer kunskap om fenomenet så att partier, tidningar, den allmänna opinionen och enskilda politiker blir mer medvetna om mångsyssleriets omfattning och följder. Mot bakgrund av ovanstående yrkar jag att i en skrivelse till Kungl. Maj :t hemställer om en kartläggning av omfattning och verkningar av mångsyssleriet i svensk politik.
mot · FU02289 · 1971-01-26 00:00:00 — angående ensamrätt lill radio- och TV sändning i vissa fall. Mer och mer blir § 5 i radiolagen en oformlighet som inte bör behållas. Den lyder på följande sätt: Det företag som Konungen bestämmer äger med ensamrätt avgöra vilka radioprogram som skola förekomma i rundradiosändning från sändare här i riket. Företaget får ej överlåta sin rätt enligt första stycket helt eller delvis utan medgivande av Konungen. Denna paragraf innebär att också tråd- och länksändningar av t. ex. gudstjänster och idrottsreferat försvårats eller omöjliggöres. har tolkat paragrafen så att företaget har monopol också på sändningar som inte konkurrerar om utrymmet i etern. I ett motionspar (1:330 och 11:361) belyste vi med fallet det orimliga med § 5. avslog en ansökan att till möten på fyra ställen i överföra de gudstjänster som höll i Dortmund i . De sändes till många europeiska länder och städer via Eurovisionens reservlänk. Att tappa av länken också i för återsändning på jättelika TV-skärmar i hyrda hallar i , , och skulle inte störa någon, framhöll vi. var positivt, och kostnaderna skulle arrangörerna självfallet ersätta. Men denna överföring stoppades av med hänvisning till § 5 i radiolagen. ville inte i sitt utlåtande (1970:19) godta att frågan handlade om mötes- och yttrandefrihetens gränser. Man ansåg i stället att det inte fanns några skäl att ändra på den lag som beslutades . Vi anser tvärtom att det mot bakgrund av nya tekniska möjligheter med tråd- och länksändning och de problem som vi sett aktualiserade är viktigt att liberalisera radiolagen på denna punkt. Den reservation som här avgav i 1966 har visat sig vara synnerligen befogad. Vi yrkar därför mot bakgrund av ovanstående motivering att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om förslag till liberalisering av gällande regler för tråd- och länköverföring av radio- och TVprogram.
mot · FU02290 · 1971-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om ersättare för riksdagsledamot i vissa fall. Grundlagberedningen har framlagt ett dagtecknat betänkande om Ersättare för riksdagsledamöterna (1970:17). Ett sammandrag ur betänkandets innehåll lämnas i KU 1970:40. års riksdag framlade bl. a. undertecknade motionärer förslag om införande av ett ersättarsystem i . I KU:s ovan nämnda utlåtande, i vilket motionerna behandlades, hänvisades till grundlagberedningens betänkande. Utskottet fogade till sitt referat av innehållet den kommentaren att motionärernas synpunkter har tillgodosetts i allt väsentligt. Något ställningstagande i sak gjordes aldrig av utskottet. Det nöjde sig med att konstatera att någon proposition inte framlagts vid session. Remissbehandling avses ske, påpekade utskottet. I betänkandet förutsattes beslut vid riksdag om införande av ersättarsystemet, vilket vilande grundlagsbeslut skulle promulgeras under innevarande riksdagsperiod. Därmed skulle förutsättningar skapas för att hänsyn till de nya reglerna skulle kunna tas vid nomineringen till val, eftersom suppleanterna skulle kunna träda i tjänst . Genom att någon proposition inte presenterades riksdag kan års val inte något definitivt grundlagsbeslut fattas. Men det finns en möjlighet att behandla denna fråga på samma sätt som under föregående och innevarande riksdag gjordes med utskottsorganisationen. Före valet fattar sitt första beslut i frågan. 1974 konfirmerar detta beslut. Då vet man under valrörelsen vilket system man kan räkna med. Det kan med denna metod enligt vad som uttalades från utskottets företrädare i bli möjligt att införa ett suppleantsystem för riksdagsmän från . Ersättare för statsråd och talman skulle då kunna aktivt delta i arbete nära nog från sessionens början. Vi förordar en sådan snabbehandling av frågan, såvitt gäller införande av ersättare för riksdagsledamot som är statsråd och talman. Frågan om ersättarsystemet i övrigt är inte av så brådskande natur att den av vid behandlingen av förslaget till ny utskottsorganisation för definitivt grundlagsbeslut behöver tillämpas. Med stöd av det anförda anhålles att i skrivelse till Kungl. Maj :t begär att förslag möjligt förelägges kammaren om införande av ett system med ersättare för riksdagsledamot som är statsråd eller talman. () () i i () ()
mot · FU02291 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. om decentralisering av statliga förvaltningsuppgifter. Med hänvisning till vad som anförts i motion 446 hemställes att måtte uttala att väsentliga statliga förvaltningsuppgifter hör decentraliseras till regional och lokal nivå. () () () ()
mot · FU02292 · 1971-01-26 00:00:00 — av om likhet inför lagen. Med hänvisning till vad som anförts i motion 3.76 hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj :t hemställa om en skyndsam utredning och förslag om att frågan om likhet inför lag och rätt skall ha en reell och inte endast en teoretisk innebörd och att gällande grundlag skall följas samt att enkammarriksdagen om den medfört att den kommer närmare folkviljan ges möjlighet att icke endast stifta lag utan jämväl skall ha ansvar för att snabbt rätta och kontrollera vad som brister i den praktiska tillämpningen. om en flaggstång till nya . Det finns ting som är så självklara att någon motivering för dem inte behöver anföras. Jag inskränker mig därför till att hemställa att måtte besluta uppdraga åt förvaltningsstyrelse att omgående låta uppmontera en flaggstång i anslutning till så att flaggning kan ske är samlad.
mot · FU02293 · 1971-01-26 00:00:00 — av om likhet inför lagen. Med hänvisning till vad som anförts i motion 3.76 hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj :t hemställa om en skyndsam utredning och förslag om att frågan om likhet inför lag och rätt skall ha en reell och inte endast en teoretisk innebörd och att gällande grundlag skall följas samt att enkammarriksdagen om den medfört att den kommer närmare folkviljan ges möjlighet att icke endast stifta lag utan jämväl skall ha ansvar för att snabbt rätta och kontrollera vad som brister i den praktiska tillämpningen. om en flaggstång till nya . Det finns ting som är så självklara att någon motivering för dem inte behöver anföras. Jag inskränker mig därför till att hemställa att måtte besluta uppdraga åt förvaltningsstyrelse att omgående låta uppmontera en flaggstång i anslutning till så att flaggning kan ske är samlad.
mot · FU02294 · 1971-01-26 00:00:00 — Mot 1971: 294 av m. fl. angående kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Med åberopande av motionen 302 av m. fl. att i skrivelse till Kungl. dels att frågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun tas upp till prövning av en särskild beredning, dels att i avvaktan på en lösning härav förslag till åtgärder syftande till ett totalstopp för fortsatt kostnadsövervältring från stat till kommun förelägges . () () () N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. ()
mot · FU02296 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående mätmetoderna för prissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitiskt syfte. Med hänvisning till vadsom anförts i motion446 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj :t begär att medel anslås för forskning i syfte att utveckla mätmetoder som möjliggör en prissättning av samhällsfaktorer som saknar pris och därigenom skapa möjligheter till korrektare samhällsekonomiskt underlag för samhällsbeslut beträffande bl. a. regionalpolitiken. () () () PER () () . () i () ()
mot · FU02297 · 1971-01-26 00:00:00 — av m fl. om frisläppande av investeringsfonderna för investeringar utanför storstadsområdena. Med hänvisning till vad som anförts i motion 446 hemställes att måtte uttala, att investeringsfonderna bör frisläppas för investeringar utanför de expansiva storstadsområdena. () () () PER () () . () () () () ()
mot · FU02298 · 1971-01-25 00:00:00 — om en sedel av valören . Höstriksdagen 1970 antog ett av Kungl. Maj:t framlagt förslag om revision av myntlagstiftningen. Därvid ändrades ett i det närmaste gammalt myntsystem. Motiven för ändringarna var i första hand praktiska och funktionsmässiga. De för myntreformen giltiga skälen kan också anföras för en ändring av sedelserie. Under hand har behov vuxit fram av en sedelvalör . En ny sedel av valör skulle, enligt min mening, fylla ett omvittnat behov och underlätta många penningtransaktioner och affärsuppgörelser hos posten, i banker och i butiker. Genom att sedelhanteringen blev enklare skulle man också minska riskerna för felräkningar. Även om jag ser främst fördelar med införandet av en ny sedeltyp, utesluter jag inte att en reform av angiven innebörd kan medföra vissa problem. Ett eventuellt införande av en 500-kronorssedel bör därför föregås av en omsorgsfull utredning. Denna kan eventuellt ske genom riksbanksfullmäktiges försorg. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag om en ny sedelvalör i storleken .
mot · FU02299 · 1971-01-26 00:00:00 — av , , i m. fl. om rätt till återlån från allmänna pensionsfonden för vissa företag. Med hänvisning till vad som anförts i motion 438 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa om förslag till sådan ändring av reglementet för allmänna pensionsfondens förvaltning att företag med mindre än 500 anställda tillförsäkras återlån enligt gällande bestämmelser utan begränsning av kreditrestriktioner. () () . () i AXEL () i
mot · FU023 · 1971-01-12 00:00:00 — om förbud mot kollektiv anslutning till politiskt parti. I en demokrati skall ingen annan än den enskilde själv kunna bestämma om hon eller han vill vara partipolitiskt ansluten och i så fall till vilket parti. Eftersom denna förutsättning för en väl fungerande demokrati brister i vårt land hemställer jag att måtte besluta att i grundlag befästa den enskilde medborgarens suveräna rätt att själv avgöra i frågor rörande politisk partianslutning.
mot · FU02300 · 1971-01-26 00:00:00 — av herrar i och i angående anslaget till hovhållning. I framlagt riksstatsförslag /72 har utgifterna begränsats till vilket, jämfört med framförda äskanden uppgående till en ökning med ca , innebär betydande begränsningar och stor restriktivitet. Trots restriktiviteten fullföljes emellertid betydande reformer och föreslås förstärkta verksamheter för samhällsåtgärder i syfte att uppnå ett rättvisare och jämlikare samhälle. Emellertid synes icke återhållsamheten och restriktiviteten ha kommit till uttryck i vad avser kungl, hovstaten under första huvudtiteln. Med hänvisning till vad som ovan sagts föreslås att anslaget till Kungl. Maj:ts hovhållning bibehålies vid . Därutöver föreslås, med hänvisning till de förändringar som i övrigt inträffat, att anslagen till Deras Kungl. Högheter Kronprinsen, av och Hertigen av begränsas till vartdera . Med beaktande av ovanstående föreslås att beslutar anvisa ett anslag av till och kungl, husets hovhållning för /72.