mot · FU02492 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. Under punkt D 27. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. i bilaga 10 statsverksproposition föreslås att . skall anslås för lärlingsutbildning dels hos hantverksmästare, dels inom muraryrket, byggnadsträarbetaryrket m. m. under /72. Departementschefen föreslår att antalet bidragsrum, som under innevarande budgetår uppgår till 2 000, skall fastställas till 1 900, vilket skulle innebära en reducering med 100 bidragsrum. Departementschefens motivering för denna kraftiga nedskärning är den förändring i fråga om yrkesutbildningens utformning, som träder i kraft i och med gymnasieskolans införande . Det kan här erinras om att , som nära följer denna utbildningsform, har föreslagit att antalet bidragsrum skall vara oförändrat, detta under hänvisning till yrkesutbildningsberedningens förslag angående samverkan mellan skola och arbetsliv. Riksdagsledamöter från olika partier har under en följd av år motionsledes begärt att förevarande anslag skall uppräknas när det gäller såväl antalet bidragsrum vilket i princip bör vara rörligt och anpassas till det faktiska utbildningsbehovet inom näringslivet - som beloppens storlek. Behovet av förbättringar i bägge dessa hänseenden är fortfarande lika starkt underbyggt som tidigare vid oförändrad utbildningsform. I detta sammanhang kan erinras om att yrkesutbildningsberedningen, YB, överlämnade sitt slutbetänkande Yrkesutbildning och arbetsliv (SOU 1970:58). YB framlägger i detta betänkande detaljerade förslag om undervisningsformen inbyggd undervisning och skolmässig utbildning i företagsskola. Med inbyggd undervisning förstås därvid all yrkesteknisk undervisning på det gymnasiala stadiet, som förlägges till annan plats än den av samhället drivna gymnasieskolan och för vilken statsbidrag förväntas utgå. Denna inbyggda undervisning skall stå under den lokala skolstyrelsens tillsyn. Yrkesutbildningsberedningens förslag innebär således, att den hittillsvarande lärlingsutbildningen skall ombildas till inbyggd undervisning. YB föreslår också att för inbyggd undervisning skall efter prövning av den lokala skolstyrelsen utgå ett statsbidrag motsvarande halva verkliga kostnaden för företaget/institutionen, dock högst . Detta belopp ter sig mer realistiskt än nu utgående bidrag . Statsbidraget föreslås utgå med schablonbelopp, som skall fastställas av i samråd med branschernas organisationer. YB anser det vara naturligt att de föreslagna statsbidragsbestämmelserna får börja tillämpas successivt och att redan påbörjad utbildning t. ex. lärlingsutbildning måste få fullföljas enligt nu gällande anvisningar. Fullt genomslag torde YBs föreslagna regler för statsbidrag för inbyggd undervisning inte kunna få förrän förslagsvis fr. o. m. /74, men de bör kunna äga giltighet för alla nya projekt fr. o. m. /72. Yrkesutbildningsberedningens slutbetänkande remissbehandlas , och statsmakterna har således ännu inte tagit ställning till YBs förslag i fråga om t. ex. lärlingsutbildningens omvandling till inbyggd undervisning. Under sådana förhållanden anser vi det icke ändamålsenligt att nu företaga någon begränsning av lärlingsutbildningen. Den bör därför upprätthållas i oförändrad omfattning i avvaktan på ställningstagande till de nya utbildningsformerna. Övergången till dessa torde kunna ske först fr. o. m. /73. Som ytterligare motiv för att inte nu reducera detta anslag kan anföras, att detta anslag under en lång följd av år har helt tagits i anspråk. Intresset för denna utbildningsform har varit så stort, att ansökningar regelmässigt fått balanseras från ett budgetår till påföljande på grund av anslagets otillräcklighet. Detta utgör bakgrunden till tidigare framställda yrkanden att anslaget skulle räknas upp för att medge utbetalning av flera statsbidrag. Enligt från inhämtade uppgifter har per under innevarande budgetår 519 statsbidragsansökningar från hantverks- och byggnadsföretag bifallits. hade till inkommit 1 168 bidragsansökningar, som ännu inte hunnit slutbehandlas inom SÖ. Summan bifallna ansökningar, 519, och ansökningar under remissbehandling, 1 168, utgör således 1 687. Trots att närmare hälften av det löpande budgetåret återstår, kommer således det disponibla anslaget, 2 000 bidragsrum, snart att helt ha tagits i anspråk. Man kan även räkna med att i likhet ett visst antal ansökningar (30/6 1970 165 stycken) får överföras till nästa budgetår. I detta sammanhang kan nämnas att man inom rörledningsfacket i samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare arbetat fram ett utbildningssystem, som mer effektivt än tidigare skall kunna tillgodose utbildningsbehovet inom denna expansiva bransch. Den snabba utvecklingen belyses av att /64 beviljades 100 bidrag till VVS-lärlingar, att siffran därefter stigit till 397 1966/67 och 843 /69. Lärlingsbidragens fördelning på några av de större yrkena framgår av följande siffror, hämtade ur statistik: Vad som här anförts visar svagheten i nuvarande anslagskonstruktion, som inte medger bidragsgivning i förhållande till utbildningsbehovet inom näringslivet. Speciellt med tanke på byggnadsområdets dominerande ställning i samhällslivet är det angeläget att anslagsramen i första hand bibehålles. I anslutning till Kungl. Maj:ts förslag 1971, bilaga 10 punkt D 27, Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m., yrkar vi att antalet lärlingsbidrag bibehålles vid 2 000 och således utökas med 100 utöver vad Kungl. Under hänvisning till ovanstående hemställes att måtte besluta att inrätta ytterligare 100 bidragsrum och att till främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. anvisa ett förslagsanslag av . G. REGNÉLL (m) () i Ulvsbyn . () i () ()