mot · FU0269 · 1971-01-01 00:00:00 — av i Holmgården m. fl. om växtförädlande åtgärder avseende jordbruket i . har tidigare uttalat sig för att en betydande jordbruksproduktion skall bibehållas i övre , och särskilda insatser, såsom KR-verksamheten och utredningen om jordbruket i norra , har också vidtagits för att främja ett effektivt och lönsamt jordbruk i . Grunden för en lönsam jordbruksproduktion i är dock att jordbrukarna har tillgång till utsäde av sådana sorter som är anpassade till de mycket speciella krav som det norrländska klimatet innebär. Det har länge varit problem med utsädesförsörjningen av norrländska sorter. har läget förvärrats. Denna utveckling har två orsaker: Utsädesproduktionen av norrländska sorter måste av klimatiska skäl till huvudsaklig del vara lokaliserad till . Det norrländska sortmaterialet ger en lägre avkastning och sämre lönsamhet för utsädesodlarna, varför dessa blir allt mindre benägna att odla norländska sorter. Som exempel kan nämnas att de extremt tidiga svarthavresortema Same och Nip, avsedda för övre , ej längre finns att köpa utan har ersatts av den betydligt senare sorten , som är avsedd för södra och . Av lönsamhetsskäl är inte utsädesfirmoma (spannmålsfirmorna) benägna att tillhandahålla sorter med liten försäljningsvolym. Så har t. ex. den mycket härdiga och för anpassade ängssvingeln Bottnia II aldrig marknadsförts trots att den funnits . I stället har utländsk och sydsvensk ängssvingel som ej övervintrar i norrländskt klimat saluförts. En annan viktig förutsättning för en lönsam jordbruksproduktion i är att det nuvarande sortmaterialet förbättras och förnyas i samma takt som i övriga delar av landet. Så är icke fallet. I de tre nordligaste länen har någon nämnvärd förbättring av sortmaterialet ej skett , medan övriga delar av landet fått allt bättre och högre avkastande sorter. Fortsätter denna utveckling kommer jordbruket i övre att få en allt större eftersläpning i förhållande till landet i övrigt. Det är uppenbart att jordbruksproduktionen i övre icke kan bära en förädlingsinsats motsvarande den i t. ex. . Det är likaledes klart att det innebär en ekonomisk belastning för utsädesföretagen att tillhandahålla speciellt sortmaterial i relativt små kvantiteter för jordbruket i övre . Enligt vår uppfattning borde dessa frågor lösas snabbare och på ett ekonomiskt fördelaktigare sätt i samarbete med övriga nordiska länder bl. a. genom: Utnyttjande av de växtförädlingsinsatser som göres i andra länder med liknande klimatiska betingelser, främst och , genom kontinuerlig sortprövning av utländskt material. Denna metod har framgångsrikt tillämpats av statsagronom E. Hagsand vid lantbruksförsöksanstalt i . Flera positiva resultat har därvid kunnat påvisas, av vilka här skall nämnas några. Den utomordentligt härdiga nordnorska Engmo-timotejen är klart härdigare än någon svensk timotej och är därför ett stort framsteg för de områden i övre som ofta drabbas av utvintringsskador i . Denna timotej har kommit ut i marknaden. Den nordnorska ängssvingeln Löken har visat sig vara utomordentligt härdig och väl lämpad för odling i norra . Den kan beräknas komma i handeln efter kontrollodling . Finska Tammisto hundäxing är helt överlägsen alla svenska sorter i härdighet och lämpar sig väl för odling i . Den kan beräknas komma i marknaden . Det finska mycket stråstyva sexradskornet Etu har visat mycket goda resultat i pågående försök och kan förväntas få en avsevärd spridning när det kommer i marknaden . Den nya finska potatissorten Pito har i norra givit lovande resultat och skall förprövas i . Denna prövning av utländskt sortmaterial, som givit så många lovande resultat, måste nu inställas eftersom skall ha för att genomföra en officiell sortprövning. Denna avgift skall erläggas av den utländska förädlaren. Då växtförädlingen i och arbetar med små resurser anser de sig icke ha råd att bekosta prövning av sitt material i . En gemensam sortmarknad för , och skulle medföra en större marknadsvolym av en bra sort. Genom samarbete med i första hand och skulle gemensam sortprövning kunna ordnas över t. ex. hela Nordkalottområdet. De bästa sorterna i denna sortprövning skulle kunna godkännas i samtliga länder . Därmed skulle en större växtförädlingsinsats vinnas för de nordligaste länen i alla tre länderna. De bästa sorterna skulle få en större marknad och därmed bättre lönsamhet för fröfirmorna, och vidare skulle tillgången till utsäde bli jämnare och bättre för odlarna. Stöd till ut säde södling av norrländskt sortmaterial. För att odling av utsäde för skall vara attraktivt för de mellansvenska utsädesodlama måste lönsamheten för denna odling vara jämställd med odling av sydsvenskt material. Detta skulle kunna ordnas genom ett differentierat fröstöd för odling av norrländskt utsäde. Den nuvarande utvecklingen med en stagnerad växtförädlingsinsats för jordbruket i övre innebär i längden minskade möjligheter för jordbruket i övre och större risk för bakslag och missväxt. De stora kapitalinsatser, som fordras i ett modernt jordbruksföretag, ställer stora krav på grödor med en jämn och säker avkastning. Jordbrukarna måste därför ha tillgång till utsäde av extremt härdiga vallväxter och tidigt mognande odlingssäkra spannmålssorter. Med stöd av vad sålunda anförts hemställes att måtte besluta 1. att medel ställes till förfogande för en fortsatt kontinuerlig prövning av utländskt växtmaterial lämpat för norra , 2. att möjligheterna för en gemensam sortprövning och sortmarknad för utredes. () i Holmgården () () () PER ()