mot · FU021264 · 1971-03-30 00:00:00 — av i Lane-Herrestad m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 38 om pedagogisk utbildning och forskning m. m. Maj:ts proposition 1971: 38 understryks att de svagpresterande elevernas problem måste uppmärksammas i det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. Såsom viktiga betecknas frågor om hur bristande studiemotivation uppstår och vilka åtgärder som t. ex. på olika stadier bör sättas in för att förebygga respektive avhjälpa elevers problem med att tillgodogöra sig undervisningen. I propositionen erinras vidare om att organisationen av undervisningen måste läggas upp med hänsyn till de mera heterogena elevgrupperna i den nya skolan och till skolans vidgade mål. Det är nödvändigt att vidareutveckla de metoder eller kombinationer av metoder som möjliggör en anpassning till elevernas skilda förutsättningar utan att man fördenskull ger avkall på kravet på en gemensam referensram av kunskaper och färdigheter, framhåller föredragande statsrådet i propositionen. Vi vill understryka angelägenheten av att dessa synpunkter beaktas. En effektiv undervisning kräver emellertid därtill enligt vår uppfattning att lärarna besitter goda kunskaper om den sociala miljö som deras elever vuxit upp i och lever i. Detta innebär att stort avseende måste fästas vid sociologiska studier i utbildningen vid lärarhögskolorna. Frågan om hur sociologin på ett ändamålsenligt sätt skall kunna integreras i lärarutbildningen måste ges hög prioritet i det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. För att kunna hjälpa till att lösa problem som eleverna brottas med mäste lärarna känna till hur miljön påverkar människorna och deras beteende. De måste vara orienterade i hur samspelet mellan människor inom olika grupper främst familj och kamratkrets och mellan skilda grupper bestämmer individernas sätt att reagera och uppträda. De måste vara medvetna om de materiella förhållandenas betydelse från social synpunkt och om vilken betydelse den närmaste omgivningens inställning till teoretiska studier har för elevernas möjligheter till framgång i skolarbetet. I detta sammanhang spelar givetvis också förhållandet mellan hem och skola en grundläggande roll. Kontaktvägar mellan föräldrar och lärare som ter sig naturliga måste åstadkommas. Det får inte vara så att dessa kontakter tas först när det uppstått problem, som skolan inte anser sig kunna lösa, utan de måste vara ett fortlöpande inslag i skolans verksamhet. För att de enskilda elevernas problem skall kunna lösas måste det råda ett förtroendefullt samarbete mellan hemmet och skolan. Det är mycket viktigt att lärama i sin utbildning blir medvetna om värdet av detta samarbete och om hur ett sådant samarbete skall byggas upp. Föredragande statsrådet meddelar i propositionen att han avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att i utvecklingsarbete och försöksverksamhet skall ingå bl. a. företrädare för allmänna samhällsintressen, företrädare för skolans huvudmän, personal och elever samt företrädare för beteendevetenskaplig forskning. Enligt vår mening bör med hänsyn till den vikt som måste tillmätas kontakten mellan hem och skola även en representant för föräldrarna ingå i nämnden. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte vid sin behandling av Kungl. 1. uttala nödvändigheten av att beteendevetenskapliga studier ges vidgat utrymme i lärarutbildningen på i motionen angivna grunder; samt 2. att i utvecklingsarbete och försöksverksamhet jämväl skall ingå företrädare för föräldrarna. () i Lane-Herrestad (c) i () i Skärstad