mot · FU02857 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Stenkyrka m. fl. om förbättrade möjligheter till universitetsstudier på . Tanken på en utbyggnad av universitetsfilialerna och av den decentraliserade universitetsutbildningen har vunnit allt större anslutning. En spridning till flera orter anses medföra bl. a. att lokalproblemen och delvis även lärarfrågan kan lösas skyndsamt och effektivt, att de nuvarande universitetsorterna kan avlastas beträffande studentbostadsfrågan, att tillgänglig byggnadsarbetskraft bättre kan utnyttjas och även att lokaliseringspolitiska skäl därmed kan beaktas. Därtill kommer att en längre gående uppspaltning på filialer kan medföra att en inriktning kan ske på filialortemas speciella förutsättningar för just det eller de ämnen vari undervisning meddelas. De lokala förutsättningar som här avses är exempelvis olika typer av näringsliv och bebyggelse, det omgivande landskapets karaktär och historia som bas för studier, förekomsten av välutrustade museer, arkiv och bibliotek etc. Det lokala studieintresset kan givetvis också bättre tillgodoses och befintliga resurser utnyttjas. I årets statsverksproposition anför chefen för bl. a. att enligt hans mening den fortsatta utbyggnad av det eftergymnasiala utbildningsväsendet som kan komma till stånd under 1970talet i första hand bör förläggas utanför storstadsområdena. Statsrådet finner det från såväl utbildningspolitiska som lokaliseringspolitiska utgångspunkter mycket väsentligt att den eftergymnasiala utbildningen sprids i ökad omfattning. I en motion till riksdag föreslogs att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte uttala att möjligheter i ökad utsträckning borde skapas för förläggande av universitetsstudier till inom de ämnesområden vilka kunde ha särskilt goda förutsättningar därstädes, såsom exempelvis konstvetenskap, arkeologi, kvartärsgeologi och botanik. Denna motion vann inte bifall men statsutskottet hade avgivit följande utlåtande (SU 1969: 46): »Vad angår finns där givetvis i vissa ämnen särskilda förutsättningar för forskning och undervisning med anknytning till förhållandena på ön. Utskottet räknar med att de möjligheter som föreligger i dessa hänseenden beaktas av vederbörande myndigheter men finner inte tillräckliga skäl för att göra något uttalande i frågan.» På bedrivs en synnerligen livlig universitets cirkelverksamhet varvid 1- och 2-betygskurser har givits som fritidsundervisning. Tentamensresultaten har därvid varit goda. I förhållande till sin folkmängd är länet det mest folkbildningsintensiva i landet vad beträffar såväl universitetscirkelverksamhet som annan studiecirkelverksamhet. Innevarande år bedrivs universitetscirklar i bl. a. engelska, nordisk- och jämförande fornkunskap, sociologi, religionskunskap, företagsekonomi, litteraturvetenskap, konstvetenskap, ekonomisk historia och psykologi. Sedan höstterminen 1970 har studier i ämnena konstvetenskap och ekonomisk historia bedrivits i sådan omfattning att det varit möjligt för heltidsstuderande att studera och bo i . Detta är att betrakta som en försöksverksamhet, vilken förutom vanliga statsbidrag till universitetscirklar även åtnjutit speciella bidrag från och nybildade kommun, något som inneburit ganska stora ekonomiska uppoffringar från kommunens sida. Studieresultaten har emellertid varit goda. Att man valt att starta en försöksverksamhet i just dessa ämnen beror på att de har en påtaglig anknytning till den gotländska miljön. Gotländska studerande och studerande från fastlandet har inom den kulturhistoriska ämnesgruppen mycket att inhämta av Visbys ålderdomliga karaktär, av stadens och landskapets historia och därmed av hela historia. I mån av ekonomiska och personella resurser kan verksamheten utvidgas att omfatta exempelvis ämnena etnologi, nordisk och jämförande fornkunskap och kulturgeografi. skulle kunna bli en naturlig utbildningsort för exempelvis museimän. har även tillgångar för undervisning inom de geovetenskapliga ämnena, och vissa år har man bedrivit universitetscirkelstudier i ämnet kvartärgeologi. En naturlig länk mellan geovetenskaperna och kulturhistorien är ämnet geografi. Att man nu valt de kulturhistoriska ämnena beror främst på att undervisningen i dessa är något mindre kostnadskrävande samt att det stod kvalificerade lärarkrafter till buds på . Undervisningen har inom de ramar som ges av gällande kursplaner i stor utsträckning inriktats på hela . Denna medvetna internationella inriktning är lika starkt motiverad av historiska som av geografiska skäl. Den har även en parallell i de återkommande vetenskapliga sommarsymposier som hålls i , vilka rönt stor uppmärksamhet och stort deltagande från samtliga länder runt . Även för /72 planeras en liknande försöksverksamhet i nämligen i ämnena nordisk och jämförande fornkunskap (arkeologi) och konstvetenskap. I arkeologi planeras 20-poängskurs och 40poängskurs. Undervisningen kommer huvudsakligen att följa studieplanen för . Skälen till att man nu prioriterar ämnet arkeologi är bl. a. att har intagit en nyckelställning inom arkeologin i vårt land och att det pågår stora arkeologiska undersökningar på ön. har även upprättat en särskild avdelning för arkeologiska undersökningar på , och ifrågavarande institution är belägen i . I och med upprättandet av denna institution kommer antalet undersökningar att öka , vilket medför att de studerande kan vinna stora erfarenheter av fältarkeologiskt arbete samt stifta bekantskap med modern undersökningsteknik och även med tvärvetenskaplig forskning, exempelvis i ämnet kvartärgeologi. Inom den forskningsstation för vissa humanistiska och naturvetenskapliga discipliner som beräknas starta sin verksamhet på kommer arkeologin att inta en framskjuten ställning, och kanske skulle man då få möjlighet att knyta vetenskapsmän från övriga som föreläsare i arkeologi till en universitetsfilial i . I ämnet konstvetenskap planeras en 20-poängskurs och eventuellt en 40-poängskurs. Liksom föregående läsår kommer man härvid att följa studieplanen vid . Kvalificerade lärarkrafter finnes på . Dessa två ämnen skulle kunna tjäna som en första avdelning i en fil. kand.-examen för exempelvis blivande museianställda; som tredje ämne anges lämpligen folklivsforskning eller eventuellt ekonomisk historia kunna väljas. Det skulle vara önskvärt om statsmedel kunde ställas till förfogande för att få till stånd en i fastare former organiserad decentraliserad akademisk utbildning i från /73, eftersom den ekonomiska situationen för på inte kan ge utrymme för den form av försöksverksamhet med universitetsutbildning som tillämpas. har och en påtaglig överkapacitet i vad gäller goda uthyrningsrum, sammanträdeslokaler och samhällelig service, dvs. sådana tillgångar som redan etablerade universitetsorter i allmänhet lider brist på. En utglesning av åretruntverksamheten och boendet i det gamla innanför ringmuren är tyvärr ett faktum; här finns bl. a. flera icke utnyttjade skolbyggnader. Att skaffa lokaler för akademisk undervisning kan därför ske till rimliga kostnader. Till dessa skäl bör läggas de lokaliseringspolitiska. Genom ökad grad av industrialisering lyckades man hejda folkminskning, men tyvärr fick åter vidkännas ett minskat befolkningstal . har U 68 bedrivit försöksverksamhet med decentraliserad universitetsutbildning på vissa orter. Från utredningens sida har det antytts att man skulle vara beredd att sprida denna typ av utbildning till ytterligare orter i landet, främst sådana med sysselsättningssvårigheter. Med åberopande av det anförda hemställer vi att i skrivelse till Kungl. 1. att möjligheter i ökad utsträckning bör skapas för förläggande av universitetsstudier till inom bl. a. de ämnesområden som angetts i motionen, 2. att statligt stöd bör utgå till pågående försöksverksamhet, dels anhålla att Kungl. Maj:t måtte vidtaga härför lämpliga och erforderliga åtgärder. () i Stenkyrka