mot · FU02391 · 1971-01-26 00:00:00 — av och om ökat stöd åt massmedieforskningen. Det sista avsnittet av radioutrednings slutbetänkande (SOU 1965: 21) ägnades forskningsfrågor, vilka utretts av en särskild arbetsgrupp. Utredarna gav en överblick över massmedieforskningens läge med speciell inriktning på programforskningen inom radions och televisionens område och föreslog en tvärvetenskapligt orienterad forskningsstrategi. Utredningen underströk därmed behovet av ett kulturvetenskapligt inriktat studium av etermedierna vid sidan av samhällsvetenskaplig grundforskning och den målinriktade forskning som bedrivs av för publik- och programforskning. Utredningen skisserade som sitt förslag ett program i tre etapper för utbyggnad av radio/TV-forskning vid de svenska universiteten. Enligt detta program borde de nya forskningsuppgifterna knytas till och få växa fram ur redan etablerade ämnesområden, vilka genom speciella insatser från forskningsråden skulle tillföras medel för inrättande av exempelvis forskardocenturer med uppgift att initiera radio/TV-forskning. Vid remissbehandlingen av betänkandet tillstyrktes utredningens förslag av så gott som varje remissinstans. framhöll t. ex. vikten av att få till stånd undervisning om radio och television och dessa mediers inverkan på publik och samhälle och förklarade sig villig att stödja undervisningen, bl. a. genom att göra primärmaterialet tillgängligt för forskning. Utredningens forskningsavsnitt har vidare vunnit internationell uppmärksamhet genom att i sammanfattning publiceras som bilaga till en utredning gjort av den engelska . I sin argumentation för forskning om radio och television vid universiteten räknade radioutredningen med ett stort antal grupper av studerande, vilka kan antas ha särskild nytta av de föreslagna forskningsinsatserna och den undervisningsmässiga avkastningen av dessa. Utredningen pekade på fyra huvudskäl, som talar för att det är angeläget att initiera forskning: 1) Det är från allmänt vetenskapliga synpunkter viktigt att forskning om etermediernas värld stimuleras och att utländska erfarenheter konfronteras med inhemskt stoff. 2) För programplanering är det betydelsefullt att vinna vidgade kunskaper om olika programformer. 3) Det finns bland allmänheten och hos för dessa frågor speciellt ansvariga ett starkt medvetande om behovet av ökad insikt i svårbedömbara problem. 4) Slutligen är vetenskaplig forskning en förutsättning, om kraven på undervisning om etermedierna inom skilda skolformer skall kunna tillgodoses med framgång. förslag vad avser forskningsuppgifterna har dock trots att förflutit ännu inte lett till några åtgärder från statsmakternas sida. Av flera skäl synes tiden nu vara inne att på nytt aktualisera forskningsprogrammet. Massmedieforskningen befinner sig internationellt sett i ett utvecklingsskede, kännetecknat av rikt differentierade insatser på olika forskningsområden, och det är angeläget att svenska forskare nu bereds tillfälle att odelat ägna sin tid åt att följa utvecklingen och med egna insatser ge sina bidrag till kunskapen om etermediekulturen. har fakultetsberedningen för humaniora och teologi låtit utreda massmedieforskning inom humanistiska discipliner, och det har därvid framkommit att repertoaren över aktuella uppgifter är mycket rik samt att viss forskning om radio och television bedrivs inom ramen för ett specialseminarium i litteraturvetenskap vid . Det är vidare välkänt att vid samma universitets statsvetenskapliga institution ett forskningsarbete bedrivits, inriktat på den politiska opinionsbildningen i etermedierna. för publik- och programforskning har alltmer vidgat sitt arbetsområde utöver frekvens- och effektundersökningar med direkt relevans för programplaneringen till specialundersökningar av sociologisk eller socialpsykologisk karaktär. Det finns följaktligen både en stor internationell och en spirande inhemsk forskning att bygga på. Två skäl synes övertygande tala till förmån för ett snabbt insatt stöd åt radio/TV-forskningen: 1) I läroplanerna för olika skolformer har massmedieundervisningen kontinuerligt stärkt sina positioner. Syftet är att hos eleverna grundlägga en förtrogenhet med det moderna samhällets kommunikationsformer, lära dem en kritisk hållning och bibringa dem det kulturhistoriska perspektiv och den förmåga till upplevelse och värdering som man förutsätter i undervisningen om litteratur, konst och musik. Eftersom huvuddelen av massmedieundervisningen lagts på ämnet svenska som det centrala kommunikationsämnet, så upptar den nya svensklärarutbildningen obligatoriska kursmoment i massmediekunskap varjämte i förslagen till nya studieplaner inskrivits fördjupningskurser i massmedieforskning. Sådan undervisning måste för att bli meningsfull bygga på direkt kontakt med forskning i funktion. Medvetandet om detta torde ha varit en av anledningarna till att fakultetsberedningen för humaniora beslöt om en utredning. 2) Radions och televisionens ställning i samhället ger ständigt anledning till debatt om allmän programpolicy, om enskilda programformer och om påverkningsfaktorer. Tyvärr finns det ofta anledning att konstatera att det saknas ett tillförlitligt debattunderlag i form av programanalyser, jämförelsematerial, byggt på studier av utländsk radio/TV-verksamhet, historiska perspektiv på utvecklingen av programavdelningar och programtyper, komparativa studier av hur dokumentärt och fiktivt stoff gestaltas i olika medier osv. Det är en viktig uppgift att finna metoder för dokumentation och analys av det allt ymnigare programstoffet i etermedierna. I programskriften inför 1970-talet betonade dåvarande radiochefen kraftigt behovet av massmedieforskning: Det kommande decenniet måste här, inte minst i , medföra ett genombrott för den förutsättningslösa tvärvetenskapliga massmedieforskningen på hög nivå. Det är en förutsättning för att etermedierna skall kunna maximalt utnyttja sin positiva potential och för att de skall kunna välja sig mot trycket från opinioner som enrollerar föregivet belagda negativa effekter i syfte att inskränka etermediernas rörelsefrihet. Men för att nå resultat måste forskningen en gagera alla våra universitet och forskningsinstitutioner. I sina petita har också förgäves begärt medel för ett nytt ändamål, nämligen förstärkning av företagets forsknings- och arkivservice. Sedan nu undervisning om radio och TV föreskrivs i samtliga läroplaner för det allmänna skolväsendet och sedan även universiteten fått i uppdrag att svara för radio- och TV-undervisning, har för del uppstått en stark efterfrågan på illustrationsmaterial för undervisningen och källmaterial för forskningen. Det torde också vara önskvärt att företaget på lämpligt sätt manifesterar sitt intresse för studiet av sina egna produkter. En kartläggning av Radiotjänsts och historia med sikte på att beskriva olika sidor av dess kultur- och samhällsinsatser bör t. ex. vara en angelägenhet för företaget. Ett handlingsprogram bör upprättas för att rädda sådant källmaterial till företagets historia, som löper fara att försvinna. bör formerna övervägas för en grundläggande undersökning av historia. Med hänvisning till föreliggande utredning med konkreta förslag, till redan initierad forskning samt till det oavvisliga behovet att med inhemsk forskning berika undervisningen och den offentliga debatten om etermedierna föreslår vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om förslag om att i enlighet med radioutredningens förslag forskningsråden bereds möjlighet att stödja och initiera forskningsprojekt med anknytning till radio och television, i form av forskartjänster eller anslag till avdelningar för massmedieforskning i statsvetenskap, litteraturvetenskap och eventuellt andra ämnen. () ()