mot · FU02664 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökat bistånd till och . Under en följd av år har vi från liberalt håll krävt att biståndet till bör kraftigt utvidgas. Vi har också begärt att kredithjälp skall erbjudas på samma fördelaktiga villkor som kommit bl. a. till del. Biståndet till har också ökat, men tyvärr i alltför långsam takt. Enligt SIDA:s petita beräknas /71 5.3 milj. kr. utbetalas under fältverksamhetsanslaget till , och /73 1975/76 planeras ett gåvobistånd som uppgår till i medeltal 8.5 milj. kr. Biståndet till kommer alltså enligt SIDA:s och regeringens planer ej på långt när att nå upp till den nivå som gäller t. ex. för våra biståndsländer i (, och ). Ej heller synes något kreditbistånd ha inplanerats för del, trots att statsutskottet ställde sig välvilligt till att sådant bistånd ges. Enligt vår uppfattning finns utöver de biståndspolitiska skäl som normalt gäller för svensk u-hjälp även ytterst starka politiska skäl för att förstärka de svenska insatserna i . Vi vill erinra om den bakgrund som tecknades i våra motioner 1967 (1:746 och 11:614), 1968 (1:863 och 11:1125), 1969 (1:305 och 11:290) och 1970 (1:566 och 11:646). i och den politiska oron i hela södra kommer av alla tecken att döma att fortsätta länge . är nu den politiskt viktigaste frågan och där har fått bära den största bördan. Solidariskt med de av och FN rekommenderade bojkottåtgärderna har försökt att skära ned sin import från , vilken varit av dominerande betydelse för ekonomi och handel. Man har också försökt att omdirigera sin export, inklusive den för landets ekonomi helt avgörande kopparexporten, för att kunna nå havet utan att passera . Detta har endast lyckats till en mindre del därför att de alternativa ut försel vägarna har en mycket mera begränsad kapacitet. och dess regering har ej heller något stöd på nära håll. Landet är omgivet av länder, som är fientliga till det fria (, de portugisiska kolonierna och samt det av besatta ) eller svaga och präglade av politisk instabilitet (, och ). Den enda grannstat som 2 1971. sami. känner att den helt och fullt kan lita på är . Det är också därför man vill definitivt lösgöra sin ekonomi från dess hårda bundenhet med och och i stället knyta an till , bl. a. i form av en gemensam ekonomisk marknad. Det är i det mera långsiktiga perspektivet som man får se ansträngningar att skaffa sig nya utförsel- och införselvägar via till havet. För del finns det speciella skäl att bistå . Förhoppningarna att få svensk hjälp var mycket höga när fick självständighet 1964, bl. a. med anledning av att den s. k. Rhodesiainsamlingen i hade givit regeringspartiet en god hjälp redan före självständigheten. ledare sympatiserar vidare med vår alliansfria utrikespolitik och de idéer som inspirerat uppbyggnaden av vår sociala och ekonomiska politik. (11:646 1970). Denna beskrivning, liksom skälen att lämna ett förstärkt bistånd till , har fortfarande giltighet och vi vill därför föreslå att SIDA får i uppdrag att undersöka möjligheterna av att avsevärt förstärka biståndsinsatserna i , inklusive på kredit biståndets område, utöver de planeringsramar som finns angivna /76. Speciellt bör i detta sammanhang möjligheter till vidgade insatser i fråga om förvaltningsbistånd, jord- och skogsbruk liksom landsbygdens utveckling över huvud taget studeras. För kreditbiståndets del bör insatser på infrastrukturens område i första hand undersökas. Vi vill även förorda att en utvidgad hjälp till om möjligt planeras på ett sådant sätt att den delvis kan få gynnsamma verkningar för . Vi vill här peka på de möjligheter som finns att förbättra kommunikationerna mellan och , som är helt omgivet av de rasistiska minoritetsregimerna i södra med undantag för den gräns det har gentemot vid . För del kan i stort sett samma politiska skäl anföras för en starkt utökad hjälp. Vi vill därför föreslå att man undersöker möjligheterna till bistånd på såväl nya verksamhetsområden som infrastrukturella projekt också för del. En sådan ökad hjälp utöver vad SIDA:s planeringsramar anger skulle få stor psykologisk betydelse och bidra till att minska beroende av . Vi vill även framhålla att fäster stor vikt vid att utvecklas i denna riktning och att man därför säkerligen skulle välkomna insatser på projekt som för och närmare varandra. Med anledning av vad som ovan anförts yrkar vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att SIDA får i uppdrag att göra upp en plan för väsentligt ökat bistånd till och utöver de planeringsramar som angivits i SIDA:s petita.