mot · FU02865 · 1971-01-26 00:00:00 — läget att den arbetskraftsreserv som dessa lärare utgör utnyttjas av samhället. En långtidsprognos pekar mot ett totalt elevantal av 347 500 fördelade på de olika skolreformerna enligt följande: fackskola 34 000 elever, gymnasium 87 500 elever, grundskola 97 500 elever och yrkesskola 128 500 elever. Härtill kommer studieförbundens mycket omfattande verksamhet med stora elevgrupper. Detta understryker ytterligare behovet av att skyndsamma åtgärder vidtages för att inrätta fasta lärartjänster inom den snabbt expanderande vuxenutbildningen. Dessa tjänster bör utformas enligt de regler som gäller för folkhögskollärartjänster, vilket innebär att upp till hälften av tjänsten kan fullgöras som kursledare inom studieförbunden. Det bör också övervägas att anknyta utbildning av vuxenutbildningslärare till den nya linjen för utbildning av folkhögskollärare vid i . Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om skyndsam utredning och förslag för införande av fasta tjänster inom vuxenutbildningen på i motionen anförda grunder. () () () MAJ () angående forskningen rörande hjärt- och kärlsjukdomar. Forskningen inom hjärt- och kärlsjukdomama bedrivs efter olika linjer i vårt land: dels sker 1. klinisk forskning, dvs. forskning där resultaten av diverse undersökningar som utförs på hjärtsjuka patienter får bilda underlaget, dels sker 2. teoretisk forskning, dvs. forskning där iakttagelser vunna i laboratoriet och vid djurexperimentella studier bildar underlag. Resultaten kan karakteriseras som betingade av 1. grundforskning utan omedelbar klinisk tillämpning ehuru bildande underlag för vidare forskning av grundorsaker respektive tillämpning vid behandling av patienter respektive profylax, 2. tillämpad forskning, där resultaten ofta bidrar till ökad förståelse för sjukdomsutvecklingen och leder till förbättrade behandlingsprinciper utan att grundorsaken kan förtydligas. Forskningen bedrivs dels vid sjukhusen och deras kliniska laboratorier, dels vid teoretiskt vetenskapliga institutioner, knutna till undervisningssätena. Klinisk forskning bedrivs främst vid de medicinska klinikerna, avdelningarna för hjärtkirurgi, röntgenologi, klinisk fysiologi och klinisk kemi. Teoretisk forskning bedrivs bl. a. vid avdelningarna för fysiologi, farmakologi, patologi och kemi. Även de socialmedicinska institutionerna är verksamma inom s. k. epidemiologi, dvs. undersökningar av sjukdomsutveckling och förekomst inom olika populationer, yrkesområden etc. Inriktningen tar fasta dels på profylax, dvs. förebyggande åtgärder, dels på behandlingen av etablerad sjukdom. Forskningen riktar sig mot ett flertal områden. Det är i sin ordning att uppföra åderförkalkningen med dess återverkningar främst på hjärtat och blodkärlen som den kvantitativt angelägnaste uppgiften när det gäller vuxna och orsaken till medfödda hjärtfel när det gäller barn. mot hjärt- och lungsjukdomar har tagit som sin uppgift att främst stödja den kliniska forskningen, och tyngdpunkten har lagts på åderförkalknings-kranskärlssjukdom samt högt blodtryck, det senare en av de viktigaste och vanligaste orsakerna till tidig kranskärlssjukdom. Även diabetessjukdomen har varit av stort intresse, eftersom även den leder till tidig åderförkalkning. har lämnat bidrag till etablerade forskare och yngre forskare. Anslag har även utgått som institutionsanslag, där en grupp forskare fått ett gemensamt anslag under exempelvis en treårsperiod för att angripa ett angeläget projekt. Forskare har också erhållit personligt stöd, vilket utgått som tidsbegränsad forskningsbefattning. Reseanslag för deltagande i kongresser och besök på inhemska respektive utländska institutioner har anvisats. anslag genom minskade 1969 med hälften mot 1968, och det har inneburit inskränkningar i aktiviteterna och minskning av forskningsanslagen. En nedskärning av forskningsanslagen synes oss orimlig mot bakgrunden av den stigande dödssiffran för hjärt- och kärlsjukdomama. Den företer en gradvis stegring och var 1969 uppe i av samtliga dödsfall. Den ökade dödssiffran i hjärt- och kärlsjukdom bland yngre män är oroväckande. Det är av yttersta yikt och av stor betydelse för människors trygg het och hälsa att en omfattande forskning sker, som med sina resultat kan motverka den oro och ängslan som människor, framför allt män, i sin mest produktiva ålder kan känna inför en hjärtinfarkts hastiga förlopp. Samhället måste påtaga sig det ekonomiska ansvaret för denna forskning. En frikostig satsning på forskningsprojekt leder till ett ökat och breddat forskningsunderlag som i sin tur på kan ge god utdelning. ökade anslag behövs till forskningens förfogande. Permanenta forskningsbefattningar för cardiologisk forskning behöver upprättas. Många exempel finns på begåvade och framgångsrika forskare som ej kunnat fullfölja sina uppgifter utan tvingats antaga tjänster inom sjukvård och undervisning, vilket innebär så mycket rutinarbete att forskningsarbetet fått stå åt sidan. Inrättande av forskningstjänster med samma rättigheter och likvärdiga ekonomiska villkor som t. ex. professorsämbeten och överläkarbefattningar är önskvärt. Kring dylika befattningar skulle forskningsgrupper kunna byggas upp, och man skulle få till stånd en kvantitativ och kvalitativ insats. Angeläget är också att påpeka den verksamhet som bedriver. Inrättande av speciella hjärtinfarktavdelningar är en angelägenhet som åvilar landstingen och som bör forceras. I Svenska cardiologföreningens regi bedrivs f. n. en riksomfattande studie över de behandlingsresultat som kan inhämtas i och med inrättandet av hjärtinfarktavdelningama. Att genomföra dylika studier för att samordna resultaten och nå en tillfredsställande grundval för att bl. a. bevisa lönsamheten är också ett stort forskningsprojekt. Med stöd av ovanstående hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t begära en snabb utredning i syfte att trygga den framtida utvecklingen av forskningen inom hjärt- och kärlsjukdomama i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()