mot · FU02210 · 1971-01-21 00:00:00 — av m. fl. om miljövårdande åtgärder. Den stigande grad av föroreningar som drabbar vår miljö är ett resultat av en i viktiga avseenden okontrollerad samhällsutveckling. Ett samhällsliv i balans med miljön utnyttjar de naturtillgångar som står till förfogande men strävar också efter att naturens egen produktiva livsmiljö, dess ekologi, inte rubbas mer än nödvändigt. Miljövårdens grunder är fri forskning samt effektiv organisation. Utan fullständigt underlag kan miljövårdande åtgärder bli kostsamma. En ineffektiv organisation medför resursspill och dålig samstämmighet mellan åtgärderna. Moderata samlingspartiet har funnnit forsknings- och organisationsfrågorna samt kostnadsfördelningsproblemen så väsentliga att de behandlats i en särskild motion. På en del områden har vi emellertid funnit det vara på sin plats att peka på konkreta åtgärder, dels därför att ett någorlunda tillräckligt klart grundmaterial redan föreligger, dels därför att vissa områden synes oss ha blivit i hög grad åsidosatta. Vårt land är till största delen en kulturbygd där odlingen format naturen och skapat en miljö där öppna fält, skogar och sjöar tillsammans bildar en harmonisk enhet. Vi har också större tillgångar av vildmark än många andra länder. Denna natur har lämnats oss i arv av föregående generationer, och på oss faller ett ansvar att föra detta arv vidare i mesta möjliga oförstörda skick. Den kraftiga urbaniseringen med snabb tillväxt av stora tätbefolkade områden, den enorma ökningen av avfallet, de stora kraven på goda kommunikationsleder och de ökade behoven av fritids- och strövområden har medfört och kommer att medföra stora förändringar i landskapsbilden. Den största förändringen har emellertid strukturomvandlingen inom jordbruket medfört. Kraven på större jordbruksenheter, nedläggningen av jordbruk och den ökade mekaniseringen har fått till följd att uppodlade marker förfallit. Resultatet har blivit en förfulning av stora delar av vårt land. Vad som vunnits genom rationalisering av jordbruket har i många fall förlorats genom miljöförstöring. Vi måste få en helhetssyn när det gäller landskapsmiljön. Samhället måste exempelvis i sin naturvårdande verksamhet inse sambandet mellan naturvård och animalieproduktion. Arbetsgruppen för landskapsvård vid jordbruksrationalisering har pekat på vissa möjligheter att hålla från miljösynpunkt angelägna områden öppna. Det är enligt vår mening nödvändigt att kommitténs förslag möjligt leder till positiva åtgärder. Atmosfärens ökade halt av förbränningsprodukter leder till allvarliga skadeverkningar. Markens och sjöarnas surhetsgrad förändras, korrosionen ökar snabbt, och hälsoriskerna är påtagliga, särskilt för invånare i tätbefolkade områden. Även halten av andra föroreningar ökar ständigt. En försämring av atmosfären upphör i regel tämligen snabbt när föroreningstillförseln hejdas. a. nederbörden bidrar till att dc flesta föroreningar har en ganska kort uppehållstid i atmosfären. Luftrörelserna leder till att luften byts men också till att föroreningar från andra länder förs över till . Det är till exempel klart påvisat att orsaken till en stor del av svaveldioxidnedfallet i vårt Iand är de stora industricentra på kontinenten. Ett förbättrat internationellt samarbete är nödvändigt för att åstadkomma en varaktig förbättring av luftkvaliteten. Som en del av ett förhoppningsvis internationellt system bör i ett nät av fasta stationer upprättas för mätning av luftens kvalitet. Miljövårdsproblemen måste angripas i tidigaste möjliga led av den process som förorsakar miljöförstöringen, ökad uppmärksamhet måste ägnas åt möjligheterna att eliminera eller minska föroreningsalstringen som sådan. Flera olika möjligheter står här till buds. Rening av avgaser, övergång till svavelfattigare oljor och centraliserad uppvärmning av bostäder i större tätorter är några exempel. En rad samverkande åtgärder krävs för att ge renare luft. De olika huvudgrupperna av åtgärder är lagstiftning av typen emissionskontroll, teknologiska, t. ex. förändring av tillverkningsprocess, råvaruutbyte, förbättrade reningsanläggningar samt ändamålsenligare samhällsplanering. Sammanhangen mellan dessa åtgärder måste klargöras o:h en samordning eftersträvas. Luftvårdsproblemen får emellertid inte heller behandlas fristående från liknande problem i vattnet och i marken. Ett utsläpp kan ofta ske alternativt i vatten, i luft eller på marken, och en totalbedömning måste alltid göras för att skadeverkningarna skall bli så små som möjligt. Vi vill bara erinra om den inte sällan praktiserade metoden att genom höga skorstenar sprida föroreningarna. Själva mängden utsläpp reduceras naturligtvis inte genom sådana åtgärder. och måste i högre grad än som sker anlägga en helhetssyn vid avgörandet av koncessionsansökningar. En allt svårare luftföroreningskälla är bilarnas avgaser. gärder måste sättas in för att begränsa den ofta mycket allvarliga föroreningssituationen, framför allt i storstäderna. Det är emellertid viktigt att dessa miljövårdande åtgärder genomförs i samarbete med producenterna och att målen sätts realistiskt. Att sätta alltför stränga normer för utsläpp med åtföljande dispenser i stor skala eller uppmjukningar i tilllämpningsföreskrifterna är ingen lämplig väg. Stora mängder bly släpps via bilarnas avgaser ut i omgivningen och påverkar skadligt växter, djur och människor. De allt större tätorterna och det ständigt växande bilbeståndet medför dessutom en kontinuerlig ökning av utsläppen. Det första steget mot blyfri bensin har tagits genom att den högsta tillåtna blyhalten bestämts till /l. Nedtrappningen måste nu fortsätta för att framtvinga ökade satsningar från oljeindustrins sida i anläggningar där högoktanig men blyfattig bensin kan framställas. I har regeringen lagt fram ett lagförslag som begränsar blyhalten i bensin till /l . planeras en årlig nedtrappning av storleksordningen 0 /l. En liknande nedtrappning borde vara möjlig också för del. Åtgärder mot bilismens luftföroreningar får emellertid inte begränsas till regleringar av de i avgaserna ingående skadliga ämnena. Stadsplaneringen måste ägnas ökad uppmärksamhet. Exempelvis har korsningsfria genomfartsleder också en luftvårdande effekt i och med att bilarnas tomgångskörning därigenom kraftigt reduceras. Myndigheterna måste i större utsträckning än som sker beakta de alternativlösningar eller kompletterande lösningar som finns på luftvårdens område. Bullerstörningarna tillhör ett av de mest försummade områdena inom miljövården. Det torde aldrig bli möjligt att helt utrota buller, men genom lagstiftning kan vissa högsta toleransnivåer fastställas. tillsattes en utredning med uppgift att utarbeta normer för trafikbuller. Trafikbullret är givetvis en väsentlig fråga, men för många människor utgör exempelvis byggnadsbuller och industribuller minst lika svåra störningar. Det är nu hög tid att en enhetlig bullerlagstiftning med normer för alla typer av buller liknande den som funnits i sedan ett pär år kommer till stånd. För att täcka in resterande områden bör en särskild utredning tillsättas för att i samråd med trafikbullerutredningen utarbeta riktlinjer för en enhetlig bullerlagstiftning. överljudsplan för passagerare är snart en realitet. Dessvärre vet vi ännu mycket litet om ljudbangamas inverkan på den mänskliga organismen. Att stora materiella skador kan åstadkommas är emellertid helt klart, och stor restriktivitet måste iakttas, om tillstånd kommer att lämnas för överljudsplan i passagerartrafik över svenskt territorium. I vår del av världen har tillgången på friskt vatten länge varit nästan obegränsad. Förhållandena har emellertid i hög grad förändrats genom att vattendragen nyttjats såsom recipienter för avfall. En halv miljard ton avloppsvatten släpps ut . Industrin, kommunerna och fastighetsägare delar ansvaret för den förorening som härigenom åstadkoms. Skogsindustrin var tidigare den allvarligaste föroreningskällan, men numera spelar andra ämnen såsom petroleumprodukter, biocider, tungmetallsalter och växtnäringsämnen en allt större roll. Mot många av dessa ämnen är de nuvarande reningsverken helt ineffektiva. Kemisktekniska produkter, blekmedel, disk- och tvättmedel, insektsdödande färgämnen, hormoner, fenoler och åtskilliga ämnen i sjukhusens avlopp kan ofta inte oskadliggöras. En mycket stor del av tätortsbebyggelsen är icke ansluten till tredje graden av avloppsrening. Mer än 250 orter renar inte alls sitt avloppsvatten. Anläggningstakten av reningsverk måste öka och anläggningarna utformas så, att hänsyn tas inte enbart till befolkningsunderlaget utan också till recipientens kapacitet. Detta fordrar en ökad kännedom om såväl våra vattendrag som de befintliga utsläppen i dem. För varje recipient måste en totalbedömning göras. En kartläggning av alla vattendrag som mottar avlopp är oundgängligen nödvändig. Först därefter kan vi få en helhetsbild av föroreningssituationen och i högre grad än vad som är möjligt ta hänsyn till eventuell påverkan på vattenkvaliteten av industrilokaliseringar. Inte minst för koncessionsnämnden måste det vara av betydelse att vid sina ställningstaganden ha kunskap om de rådande förhållandena på detta område. Ett modernt och högproduktivt jordbruk kan inte drivas utan att man har resurser att bekämpa icke önskvärda organismer. Naturen har själv bidragit genom att skapa ett ekologiskt samband där olika organismer kan förstöra varandra. Utvecklingen har emellertid medfört att vi alltmer gått ifrån naturens egna bekämpningsmetoder och ersatt dessa med kemiska medel av olika slag. Ursprungligen trodde man att sådana medel skulle brytas ner i naturen, men erfarenheterna har visat att så ofta icke alls är fallet. Bakgrunden är helt enkelt att klorerade kolväten som till exempel DDT aldrig naturligen funnits och att levande celler därför är försvarslösa mot dessa gifter. DDT hör till de ämnen som inte bryts ner av naturen, och även om direkt skadliga effekter på människan ännu inte kunnat påvisas, innebär en fortsatt användning av DDT en anrikning av detta ämne i praktiskt taget alla levande organismer. Särskilt gäller detta fettvävnaderna hos människan. Vi har kunnat konstatera att det svenska beslutet om temporärt uppe håll i DDT-användningen lett till att andra länder infört motsvarande restriktioner. Förbudet mot användande av DDT och närbesläktade ämnen bör göras permanent i vårt land. Alla ansträngningar bör sättas in för att även i detta fall det svenska exemplet skall väcka gensvar utomlands. De svenska åtgärdernas effekt kommer eljest att försvagas. Frågan bör lämpligen aktualiseras i samband med den internationella miljövårdskonferensen . I samband med fenoxisyrornas användning som ogräsbekämpningsmedel har betydelsen av att känna olika materials giftverkan aktualiserats. Inte minst torde nyare resultat i vad gäller olika ämnens mutagena och cancerogena effekter vara av stor betydelse. Åtskilliga ämnen kan bevisas ha en mutagen effekt på mikroorganismer, men i vad mån dessa effekter är av betydelse för däggdjur är osäkert. I hölls en internationell konferens för att bestämma mutagenitet. Därvid framkom ett klart behov av att försöksverksamheten kraftigt utvidgas. Behovet av riktlinjer för prövning av mutagenitet och cancerogena effekter av tillsatser till livsmedel och växande gröda är stort. Maj:t bör tillsätta en arbetsgrupp för att utforma sådana riktlinjer. Bekämpningen av icke önskvärda organismer måste ledas in i nya banor. bestämmelser måste utfärdas, som anger villkoren för att gifter skall få användas. Schematiskt skulle dessa riktlinjer kunna sammanfattas på följande sätt. Växtgifterna skall ha kort livslängd och icke vandra i näringskedjorna. Giftangreppen bör endast gälla ett eller ett fåtal skadliga organismer. Giftiga preparat bör icke få användas i förebyggande syfte; risk finns då för slentrianmässigt utnyttjande. Forskningen bör syfta till att ge oss metoder som individualiserar bekämpningsmetoderna. Eftersom erfarenheterna visar att gifter av olika slag kan spridas med atmosfären, är det utomordentligt viktigt att internationella överenskommelser kommer till stånd angående användningen av giftiga preparat. Man börjar nu i vetenskapliga kretsar diskutera de stora givorna av konstgödsel och dessas inverkan på växter och djur. Försök med mera direkt organiskt uppbyggda gödningsmedel pågår i och under vetenskaplig ledning. Det är angeläget att dessa försök noga följs samt att initiativ tas för att utvidga forskningen på området. Under åberopande av ovanstående hemställs att i skrivelse till Kungl. a) att ett nät av fasta stationer för mätning av luftens kvalitet uppbyggs, b) om en sänkning sa snart som möjligt av den högsta tillåtna blyhalten i bensin till /l, c) att en utredning tillsätts med uppgift att i samarbete med trafikbullerutredningen utarbeta riktlinjer för en enhetlig bullerlagstiftning, d) att en kartläggning av våra vattendrags förorening måtte komma till stånd, e) om ett permanent förbud mot användning av DDT, f) att en arbetsgrupp tillsätts med uppgift att utarbeta riktlinjer för prövning av mutagenitet och cancerogena effekter av tillsatser till livsmedel och växande gröda, g) om utvidgad vetenskaplig gödningsmedel. () () N. () i G. () () () () i PER () i Gäddvik