mot · FU021382 · 1971-04-13 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 75 angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för /71. Det offentliggjorda beslutet att avbryta förberedelserna för gruvdrift i Stekenjokk var ett svårt slag för befolkningen inom det berörda området. Det inre av och tillhör de delar av vårt land som drabbats hårdast av urbaniseringsprocessen. För att motverka ytterligare utflyttning har kommuner och landsting sett det som en angelägen uppgift att få till stånd fler och bättre permanenta arbetstillfällen inom området. Gruvdrift i Stekenjokk skulle ha inneburit arbete åt ca 200 personer, vartill kommer de indirekta sysselsättningseffekterna som kan beräknas beröra minst samma antal personer. Särskilt för befolkningen inom fjällområdet vore ett realiserande av gruvprojektet angeläget. Enligt en åt kommun utförd utredning (A. : Samhällsbyggandet för ) skulle ca 100 personer i fjällbygden direkt eller indirekt kunna beredas arbete genom gruvdrift i Stekenjokk. De härav berörda hushållen omfattar ca 250 personer. Den totala befolkning inom fjällbygden som skulle beröras av serviceanläggningar vid och arbetstillfällen vid utgör däremot tillsammans ca 800 personer. Det är därför förståeligt att beslutet att avbryta förberedelserna för gruvdrift i Stekenjokk utlöste stor besvikelse och stark förbittring bland befolkningen inom området. Man upplevde beslutet som ett svikande av tidigare givna löften om arbetstillfällen. Genom gruvbrytningen skulle äntligen denna fjällbygd ges de fasta arbetstillfällen som skulle göra det möjligt för befolkningen att bo kvar en förhoppning som den byggt upp sin framtid på. Löftena hade givits av regeringen, som genom sin handläggning av skapat en djup misstro mot de centrala statsorganen. Det är angeläget att medverkar till att överbrygga den uppkomna förtroendeklyftan och kritiskt granskar de kalkyler som ligger till grund för beslutet att avbryta förberedelserna för gruvdrift i Stekenjokk. Företagsekonomiska aspekter Till grund för förslaget i propositionen 1970: 1 (bil. 15, s. 148) om igångsättande av gruvdrift i Stekenjokk låg kalkyler, som visade att projektet vid en livslängd och ett kopparpris på £ 400 per long ton skulle ge en kapitaliserad nuvärdesförlust på ca 6 milj. kr. Nya beräkningar visade att den totala förlusten kunde beräknas bli ca 17 milj. kr. hade denna siffra stigit ytterligare till 46 milj. kr. Bakom den stegrade förlusten ligger i första hand ökade kostnader till följd av dels »ändrad bedömning av de tekniska förutsättningarna för druvdrift», dels ökade investeringskostnader, dels höjda löner för gruvarbetarna. Grundförutsättningarna om en livslängd och ett kopparpris på £ 400 per long ton kvarstod dock oförändrade. De antaganden som legat till grund för Statsföretag AB:s kalkyler kan genomgående betecknas som starkt pessimistiska. Detta gäller såväl antagandena om kostnadsutvecklingen som antagandena om kopparprisets utveckling. Några beräkningar om utfallet vid ändrade antaganden om grundförutsättningarna har inte redovisats i det beslutsunderlag som förelagts . Vi vill därför för vår del redovisa vad ändrade förutsättningar i ett enda avseende nämligen beträffande kopparprisets utveckling innebär för projektets lönsamhet. Beräkningar under alternativa antaganden skulle i och för sig mycket väl kunna göras även beträffande kostnadssidan, men för att illustrera behovet av ett bättre beslutsunderlag nöjer vi oss här med intäktssidan. De tre kalkyler vilkas resultat redovisats ovan bygger genomgående på antagandet om ett oförändrat kopparpris på £ 400 per long ton. Detta skulle innebära att realpriset på koppar skulle sjunka till mindre än en tredjedel av kopparpriset . Då detta prisantagande starkt ifrågasatts från olika håll gjordes i samband med den ovan omnämnda utredningen åt kommun försök att från få fram uppgifter om det företagsekonomiska nuvärdet av vid olika antaganden om kopparprisutvecklingen. Trots upprepade påstötningar vägrade man emellertid att lämna någon sådan redovisning. Inte heller har man från Statsföretags sida offentligen redovisat skälen till den pessimistiska bedömningen av kopparprisutvecklingen. Denna står för övrigt i strid mot de bedömningar som gjorts av internationellt erkända auktoriteter. Den amerikanska räknar t. ex. i sin senaste översikt med en realprisökning mellan 1968 och på . Den internationellt kände geologen har redovisat beräkningar som tyder på en fördubbling av det reala kopparpriset . Det finns således god grund för mindre pessimistiska antaganden rörande det framtida kopparpriset än dem som använts av Statsföretag. I figuren i bil. 1 beskrivs prisnivå dels den faktiska hittillsvarande kopparprisutvecklingen i grovt avrundad form, dels skilda prisalternativ för den period under vilken skulle vara aktuellt. Härvid har förutsatts en fortsatt årlig prisstegring på . Som framgår av figuren har trenden för kopparprisutvecklingen varit i starkt stigande. Det högsta redovisade prisutvecklingsalternativet är det som utarbetats av och utgör i någon mån en extrapolering av den hittillsvarande utvecklingen. Om kopparpriset utvecklas på det sätt som förutser skulle nuvärdet av vinsten från , om det endast bedrevs fram , vara ca 280 milj. kr, skulle då vara en oerhört fin affär för statskassan. Emot detta prisalternativ kan ställas Statsföretags antagande om ett oförändrat kopparpris på £ 400 per long ton. trots att man på kostnadssidan räknar med en 4-procentig allmän årlig prisstegring efter rationaliseringar, vilket skulle medföra att kopparpriset i realt värde till omkring 1990 skulle sjunka till mindre än en tredjedel av kopparpriset under sista . Graden av realism i dessa båda extremantaganden bör i första hand avgöras av ledamöter. De övriga tre prisantagandena leder alla till att blir lönsamt. Det kanske mest realistiska, men också försiktiga, prisalternativet på £ 500 per long ton i fast penningvärde ger en mycket god vinst på ca 160 milj. kr. De här redovisade siffrorna avser att visa att det inte alls är självklart att är ett från företagsekonomisk synpunkt tvivelaktigt projekt. Slutsatserna om lönsamheten beror helt på de grundläggande antagandena, och små förändringar i dessa leder till väsentliga förändringar beträffande projektets lönsamhet. Mera detaljbearbetade kalkyler av denna art bör därför ligga till grund för ställningstagande beträffande en så väsentlig fråga som nedläggandet av ett gruvprojekt i en hårt arbetslöshetsdrabbad region. Om inte så sker blir de demokratiskt valda beslutsfattarnas möjligheter att påverka besluten starkt begränsade, och de reella beslutsfattarna blir i själva verket en grupp experter och tjänstmän utan politiskt mandat. Beslutet att påbörja förberedelserna för gruvdrift i Stekenjokk fattades i första hand med utgångspunkt i de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av projektet. Från statsmakternas sida har dock inte gjorts något försök att beräkna de samhällsekonomiska konsekvenserna av gruvdrift i Stekenjokk. Även om sådana beräkningar är vanskliga att göra och naturligtvis kan vara behäftade med stora fel hade det varit önskvärt att vid sidan av de företagsekonomiska kalkylerna ha tillgång till samhällsekonomiska bedömningar. I den tidigare omnämnda utred ningen åt kommun har gjorts ett försök att grovt uppskatta det samhällsekonomiska nuvärdet av . Det samhällsekonomiska mervärdet av projektet har då beräknats som de merkostnader eller lägre intäkter som alternativa åtgärder medför om inte kommer till stånd. Av tabell i bil. 2 framgår hur för olika åtgärder man får högre samhällsbyggnadskostnader, högre omskolnings- och omflyttningskostnader, lägre lön för de arbetande samt svårmätbara negativa effekter i form av sämre service, naturvårdseffekter, psykologiska effekter etc. Särskilt det sista är naturligtvis mycket osäkert. Av den redovisade tabellen framgår att det bästa alternativet till sysselsättning vid Stekenjokk för de av gruvdriften berörda är att arbetstillfällen ordnas i centralort eller liknande centralorter i inland. Men också det alternativet innebär uppskattningsvis en samhällsekonomisk merkostnad på mellan 15 och 35 milj. kr. i förhållande till Steken jokkprojektet. Om man i stället väljer de två extremalternativen att antingen flytta samtliga berörda eller låta dem förbli arbetslösa eller undersysselsatta, medför detta en samhällsekonomisk merkostnad i förhållande till på mellan 50 och 100 milj. kr. Utredarens egen slutsats beträffande ett genomförande av är följande: »Om ur företagsekonomisk synpunkt ger en vinst eller ett negativt nuvärde (förlust) på mindre än 20 milj. kr. är ett genomförande av sannolikt den bästa samhällsekonomiska lösningen.» Med utgångspunkt i det material som vi redovisat i det föregående kan det starkt ifrågasättas om inte kommer att ge en avkastning som mer än väl gör det samhällsekonomiskt lönsamt. Mot den bakgrunden framstår avbrytandet av förberedelserna för gruvdriften som helt onödigt och enbart ägnat att försena tillkomsten av välbehövliga sysselsättningstillfällen i en av arbetslöshet hårt drabbad bygd. Vi finner för vår del att allt talar för att projektet borde ha kunnat genomföras i enlighet med de ursprungliga planerna. Med det föreliggande materialet som grund kan vi under inga förhållanden acceptera att förberedelserna för gruvdrift i Stekenjokk uppskjuts till efter 1973. Skälet till att vi i föreliggande motion avstår från att yrka på ett fullföljande av dessa planer är att enligt vår mening bör få tillgång till ett mer fullständigt material, som belyser såväl de samhällsekonomiska sorn de företagsekonomiska konsekvenserna av projektet under alternativa förutsättningar. Ett sådant material bör efter snabbutredning kunna föreläggas höstriksdagen, som därefter kan ta ställning till om förberedelserna för gruvdrift i Stekenjokk skall fortsättas. I avvaktan på den av oss begärda snabbutredningen bör prospekteringsarbetet fortsätta på det satt som föreslås i propositionen nr 75 och erforderliga medel anvisas härför. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att måtte bordlägga frågan om ett avbrytande av förberedelserna för gruvdrift i Stekenjokk till höstriksdagen att i skrivelse till Kungl. hemställer om snabbutredning angående de samhällsekonomiska och företagsekonomiska konsekvenserna av projektet under alternativa antaganden om kostnadsutveckling, kopparprisutveckling m. m. och att resultatet av denna föreläggs höstriksdagen. () () () () () () via ntv ans prisna/a^ocn uta arjraqenac or 69itn ingi t skaber och a rrendt&vg i-fier. /2-/Sper l/iél///spapa* de dg, don doppar vetkfftt* < oarpr/s ué " 'l Karva. Skilda f>risäHernativ~ hte-io. Sakrii/ni PO 9.1/ priss niajdiidt f~r arns kriu nini 4.V geolog eh J. O. itppc kattat nuvärde av' projekt e,i. + /tö milj kr Soo£ ml*ångs Läget Simi prisulvec kli nf i laki medalin. prisn ivSn (*<% ) I utgångs länet + kr sami pris telo ettciing c tukt med allm prisniuåntyTi per gr) lö&f i ulv. länet sami + 7 mili kr rinj vid vfe inflation. inia*/- -16 mili kr dnde O/SrdAdrai kopfarpris(IOOä) trots VSi beräknad &HmäfQ inflation ar/igen. 7$sö 7fé> mö Tigd En grov uppskattning av värdet av mätt som nuvärdet () av merkostnader för och lägre intäkter av alternativa åtgärder för de personer som berörts av . Nuvärde för perioden 19711990. Ej företagsekonomiska effekter. Samtliga berörda flyttas till en expansiv region De berörda fjällborna flyttas till en expansiv region, övriga erhåller arbete i C eller liknande. Skillnad i lön Icke mätbara för de arbe- neg. (Service, naLägre föräd- turvård, lingsvärde psyk. Arbetstillfällen ordnas för samtliga i C eller liknande centralorter i inland 58 Fjällboma får bo kvar men förblir arbetslösa eller undersysselsatta. Övriga erhåller arbetstillfällen i C eller liknande orter (46) Samtliga berörda av får förbli arbetslösa eller undersysselsatta (46) (58) 70100 05 6090