mot · FU02252 · 1971-01-22 00:00:00 — Mot 1971: 252 av m. fl. om beteendevetenskaplig undervisning i juristutbildningen. Den enda mer genomgripande förändringen av juristutbildningen genomfördes genom utfärdandet av Kungl. Maj:ts stadga (nr 435) angående juridiska och samhällsvetenskapliga examina (prop. 1957: 86). stadga var och byggde i huvudsak stadga angående juridiska examina. Examensämnena i juris kandidatexamen var stadga fördelade på två grupper. Till den första gruppen hörde rättshistoria, juridisk , romersk rätt, nationalekonomi, finansrätt och statsrätt med folkrätt. Till den andra gruppen hörde civilrätt I, civilrätt II, civilrätt III, straffrätt, förvaltningsrätt, processrätt och internationell privaträtt Bland dem till den första gruppen hörande ämnena ägde den studerande rätt att utesluta ettdera av ämnena romersk rätt och nationalekonomi. I examen ingick två obligatoriska kurser, nämligen en propedeutisk kurs och en praktisk kurs. I propositionen (1957: 86) uttalade departementschefen att juristutbildningen trots fakulteternas strävanden att anpassa undervisningen efter tidens krav var behäftad med vissa brister. Den hastiga utvecklingen av lagstiftningen på nära nog alla områden gjorde det nödvändigt att företa en gallring bland de rättsområden som de studerande skulle hämta in för examen och att skära ned kravet på minneskunskaper. Utbildningen borde enligt departementschefen inriktas på att den studerande skulle lära sig hur han på egen hand kunde skaffa sig kännedom om det riktiga innehållet i lagar och andra författningar jämte rättspraxis på olika områden. I propositionen framhöll departementschefen vidare att studierna för juris kandidatexamen inte ensidigt borde inriktas på studiet av de rättsliga normerna. I examen borde även ingå ett samhällsvetenskapligt inslag. Enligt stadga hade samhällsvetenskaperna en mycket blygsam plats på studieplanen för juris kandidatexamen. Ämnet nationalekonomi var visserligen upptaget på studieplanen, men det var ej något obligatoriskt ämne. De studerande ägde nämligen att välja mellan detta ämne och ämnet romersk rätt. Genom stadga infördes nationalekonomi med företagsekonomi som obligatoriskt ämne. Vidare skulle en allmän orientering om samhällsvetenskapliga problem lämnas redan i samband med den propedeutiska kursen. stadga ersattes av Kungl. Maj:ts kungörelse (nr 329) om utbildning vid juridisk fakultet. Detta innebar dock inte någon större förändring. Viktigast var att möjligheterna att byta ut examensämnet tillämpade studier mot studiekurs vid filosofisk fakultet utvidgades. De i juris kandidatexamen ingående samhällsvetenskapliga ämnena är nationalekonomi och företagsekonomi. Dessa ingår i ämnet nationalekonomi med företagsekonomi, vilket studeras i en termin (5 månader). I övrigt kan nämnas möjligheten att byta ut ämnet tillämpade studier mot studiekurs vid filosofisk fakultet i ämnena ekonomisk historia, företagsekonomi, nationalekonomi och statskunskap. Beträffande beteendevetenskapliga ämnen står endast sistnämnda möjlighet till buds. Således kan ämnet tillämpade studier bytas ut mot studiekurs vid filosofisk fakultet i ämnena rättssociologi och sociologi. Det kan dock nämnas att vissa beteendevetenskapliga inslag förekommer i exempelvis straffrätt och i den propedeutiska kursen. beslutade universitetskanslersämbetet att tillsätta. en arbetsgrupp för att inom ämbetet medverka till att utreda vissa frågor rörande juristutbildningen. Det arbetsprogram som utarbetats för denna arbetsgrupp innehåller en rad viktiga moment. Önskemålet om en översyn av den propedeutiska kursens innehåll liksom förslaget att bygga ut handledning och undervisning i de s. k. tillämpade studierna är väsentligt att tillgodose . Slutligen pågår ett långsiktigt utredningsarbete inom ramen för U 68, som också berör de juridiska fakulteterna. a. har tillsatts en expertgrupp med uppgift att utarbeta förslag till organisation av utbildningssektorn för administrativa yrken, dit också rättsväsendet har räknats. I den till UKÄ tillsatta utredningen förutsätts emellertid ingen förändring av den juridiska utbildningen med syfte att bygga ut den beteendevetenskapliga undervisningen. U 68:s arbete har en vidare syftning. Framför allt för de jurister som tjänstgör inom rättsväsendet är den nuvarande bristen på beteendevetenskaplig utbildning mycket kännbar. Såväl åklagare som domare har i ökad utsträckning att räkna med att de som grund för personbedömning måste lita till utredningar av sociologisk och psykologisk art, vilkas halt de i sin utbildning inte getts förutsättningar att bedöma. Visserligen erbjuds möjlighet till beteendevetenskaplig utbildning som ett alternativ i de tillämpade studierna, men erfarenheten är att den möjligheten utnyttjas endast i mycket begränsad omfattning. Enligt vår mening bör vidare undersökas möjligheten av att ge dem som läser juridik tillfälle till praktisk yrkeserfarenhet vid de vårdinsti tutioner med vilka de skall samarbeta i händelse av tjänstgöring inom rättsväsendet. Med hänvisning till den mycket stora roll frågan om de praktiskt tillämpade studierna har i den pågående utbildningsdebatten, kan den knappast förbigås vid en översyn av juristutbildningen. Vi föreslår att Kungl. Maj:t ger U 68 direktiv att föreslå sådana förändringar i utbildningen vid juridisk fakultet att beteendevetenskaplig utbildning blir obligatorisk för den som avser att tjänstgöra inom rättsväsendet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t ger till känna vad som anförts i motionen. () MAJ () N. , 1971