mot · FU021023 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om en översyn av skördeskadeskyddet. När skördeskadeskyddet infördes framhölls att en hel del brister förelåg i systemet och att de i åtskilliga avseenden fick anses vara av försökskaraktär. Det förutsattes därför att en successiv förbättring av systemets tekniska konstruktion och säkerhetsgrad skulle åstadkommas. För att handha denna löpande översyn tillsattes en till fast knuten skördestatistisk nämnd. Vissa förbättringar har också efter hand genomförts, men eftersom den löpande översynen varit helt bunden av de principer som fastslogs har några mer betydelsefulla förändringar inte kunnat genomföras. Uppenbart är också att skyddets effektivitet är bristfälligt och att det inte ger den trygghet och rättvisa mellan enskilda och områden, som man i dagens samhälle borde ha rätt att kräva. Bland jordbrukarna finns också ett allmänt utbrett missnöje med det sätt på vilket skördeskadeskyddet fungerar, och man upplever de skevheter som uppstår vid ersättningsberäkningarna som orimliga och orättvisa. I skrivelse till Kungl. Maj.t begärde RLF att en genomgripande översyn av skördeskadeskyddet skulle göras varvid även nya vägar skulle kunna prövas för att få skyddet mer rörligt och bättre anpassat till förhållandena vid enskilda gårdar. I motiveringen anfördes bl. a. de tekniska och strukturella förändringar som skett inom jordbruket och som inneburit radikalt ändrade skördemetoder för både spannmål och vall (skulltorkning och konsttorkning med flera skördar ). Potatis har i stor utsträckning blivit en specialgröda med högt utvecklad teknik, konstbevattning etc. vilket vidgar klyftan i fråga om skördenivåer och skördevariationer. Olika former av kontraktsodling rubbar förutsättningarna för användningen av normpriser och aktuella priser. I skrivelsen påpekades vidare konsekvenserna av den fortgående nedläggningen av åker som medför stora gränsdragningsproblem och ökar spridningen i skördenivåer mellan olika gårdar. Detta snedvrider ersättningsberäkningarna. I RLF s skrivelse framhölls också att tillräckliga resurser saknats för ett kontinuerligt utvecklingsarbete samt att problemen i regel är så komplicerade att de kräver en koncentrerad insats av mycket kvalificerad personal. Eftersom en sådan insats ej kunnat ske har hstan över angelägna utvecklingsprojekt blivit allt längre. I statsverkspropositionen har departementschefen avvisat kravet på en särskild översyn av skördeskadeskyddet med hänvisning till de resurser som redan disponerar för utredningsarbete. Det sägs även att man vid anslagsberäkningen räknat med en förstärkning av utredningsresurserna. Vi kan här enbart konstatera att nuvarande resurser uppenbarligen inte räcker till för att åstadkomma de snabba förbättringar av skyddet som vi anser nödvändiga. Den förstärkning som departementschefen talar om begränsar sig till ca , och vi har anledning förmoda att denna summa inte i märkbar grad kan påverka situationen. Till bilden hör att departementschefen avslagit ett äskande av för information kring skördeskadeskyddet och lantbruksregistret som anslaget till företagsregistret och därmed samordnad statistikproduktion enligt centralbyråns begäran uppräknats med . Vi ifrågasätter om avvägningen i detta fall är den mest ändamålsenliga. Det anförda visar att resurser inte ställts till förfogande för den översyn av skördeskadeskyddet som vi anser behövlig. Enligt vår mening är det också svårt att bedriva ett mera omfattande utrednings- och utvecklingsarbete vid sidan av den löpande skötseln av skördeskadeskyddet eftersom sådant arbete kräver koncentrerade insatser. Erfarenheterna visar också att varje projekt tar mycket . Om en kommitté tillsätts med uppgift att göra en översyn skulle utredningsarbetet kunna forceras och bedrivas mer rationellt. Enligt vår mening skulle därmed kostnadsbesparingar uppnås på som skördeskadeskyddets effektivitet skulle snabbare förbättras. Utredningsarbetet bör givetvis bedrivas i samråd med skördestatistiska nämnden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att en utredning tillsätts med uppgift att i samråd med skördestatistiska nämnden skyndsamt göra en översyn av skördeskadeskyddet i syfte att öka dess effektivitet. AXEL () i Harp Unge () i Holmgården