mot · FU02890 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om den kristna etiken sorn grund för samhällets fostrande gärning. Många människor känner stor oro inför föraktet för vedertagna normer och värderingar, en företeelse som är ett framträdande drag hos vissa grupper i dagens samhälle. Deras förkunnelse är icke ägnad att åstadkomma respekt för vare sig medmänniskor eller de lagar och förordningar som reglerar samlevnaden i vårt samhälle. Särskilt framträdande är den nedvärdering av etiska och kristet religiösa värden, som de gör sig till tolk för. Vad som är särskilt oroande är det stora utrymme som dessa grupper har lyckats tillskansa sig i massmedia, vilket är mest påtagligt inom radio och TV. Det monopol vi har på detta område medför en allvarlig risk för likriktning av vårt kulturutbud. Och särskilt allvarligt synes det oss om detta medium politiseras. Då framträder mycket klart risken för att ett fåtal människor med en bestämd radikal politisk övertygelse styr massmedias kulturutbud i en bestämd riktning. Det går inte att förneka att en sådan tendens gjort sig tydligt märkbar. Detta kan hos många ungdomar, som är mottagliga för sådan förkunnelse, åstadkomma en snedvriden idealbildning, som går stick i stäv mot det kulturarv och de ideal vi anser vara riktiga. I materiellt hänseende har dagens samhälle många fördelar framför gångna tiders, som vi har anledning att uppskatta och värdesätta. Men i andligt avseende blir den moderna människan alltmer rotlös. Detta är kanske mest framträdande bland de yngre. Bristen på fasta normer och värderingar gör dessa till ett tacksamt forum för vissa gruppers propaganda för förakt för vår ärvda kultursyn och vårt nuvarande samhällsskick. Dagens ungdom har inte den förmån som gångna generationers att bli delaktig av de värden som följer med en fostran. Detta gav många en fast grund att bygga på då det gällde att få vägledning och underlag för personliga ställningstaganden i livets många och skiftande frågor. Barnens och ungdomens fostran och anpassning till vårt alltmer komplicerade samhälle är en ytterst väsentlig fråga. Ingen tvekan om att den yngre generationen har en mer omfattande och mera mångsidig utbildning än vad äldre generationer hade. Men om de däremot är mer ägnade att skapa ett bättre, rättvisare och mera humant samhälle än vårt torde inte kunna påstås med samma säkerhet. Ett högre kunskapsmått är en ovärderlig tillgång både för den enskilde och för det samhälle han eller hon lever i först under den förutsättningen att grunden vilar på det västerländska kulturarv, som vuxit fram och utvecklats under århundraden och som huvuddelen av vårt folk vill värna om. Därför är det ytterst angeläget att ungdomen på ett tidigt stadium får inblick i och förståelse för den kristna livssyn som präglat vårt lands kulturella utveckling. Vid förra årets riksdag väcktes en motion med i stort sett samma innehåll som den vi nu framlägger. anförde i sitt remissyttrande bl. a. följande: Vad i motionen framhålles om att den miljö vari dagens ungdom utbildas och fostras i många hänseenden är olika mot tidigare är ett förhållande som upplevs mycket starkt också av skolan. Skolan är inte heller främmande för de av motionärerna påtalade negativa tendenserna i utvecklingen och den kritik av det etablerade samhället och dess värderingar som strömmar mot dagens ungdom i massmedia och på annat sätt. Dessa förhållanden gör det svårare för skolan att svara mot det övergripande mål som angivits i mål och riktlinjer för skolans verksamhet, vari bl. a. ingår att till de unga överföra vanor, attityder och värderingar som gäller i dagens samhälle. I skolans mål ingår emellertid också att hos de unga skapa motståndskraft mot tendentiös påverkan. Det är på detta område skolan har de största möjligheterna att göra en insats när det gäller att motverka de negativa tendenserna i utvecklingen som motionärerna aktualiserar. I skolans uppgift ingår nämligen att medverka till att utveckla självständiga människor med förmåga till kritiskt tänkande och med förutsättningar att kritiskt granska och sovra bland allt det man läser och lyssnar till. Motionens hemställan vann dock icke bifall. Vi vill därför återkomma i detta viktiga ärende. Vi är fullt medvetna om de stora svårigheter som sammanhänger med att avgöra vad som är skadligt och vad som är nyttigt vid fostran och utbildning av barn och ungdom. Detta får dock icke leda till att vi blir tveksamma eller obeslutsamma när det gäller att angripa problemen även om svårigheterna är stora. Vi får heller icke vara så försagda att vi inte vågar deklarera vår uppfattning och försvara de värderingar som vi anser vara riktiga. Många önskar säkerligen också att göra en aktiv insats vid försvaret av vår fädemeärvda kultur men känner inte det stöd från samhällets sida som de anser sig behöva. För dessa och även för många andra skulle det enligt vår uppfattning vara av stort värde om riksdag genom ett bestämt uttalande gav sin mening till känna. Med stöd av ovanstående vill vi därför hemställa att som sin mening ger till känna att grunden för samhällets fostrande gärning skall vara den kristna etiken. () i Heden PER () i Gäddvik () () () ()