mot · FU02837 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till utlandsprogram. från ett internationellt perspektiv har betydande skyldigheter gentemot omvärlden. Vi måste deltaga aktivt i arbetet för fred och samförstånd. Vi måste öka våra insatser i kampen mot miljöförstöringen och mot de globala orättvisor, som underutvecklingen i den tredje världen innebär. Vi måste även sträva efter att upprätthålla ett fritt internationellt utbyte av informationer. I synnerhet är detta viktigt mot bakgrund av att den alldeles övervägande delen av det internationella informationsflödet sker genom kanaler, vilkas huvudmän har sina egna bestämda syften med verksamheten. När det gäller det snabbaste massinformationsmediet av alla radion torde flera förutsättningar för en kraftfull insats vara tämligen goda. Efterfrågan på opartisk och sakligt framförda informationer från självständiga sändare ökar. har de personella och tekniska möjligheterna att täcka in en del av detta gigantiska behov och bör också göra det. Det finns stor risk att bedömare här hemma underskattar värdet av en grundläggande och allmän information om och . är visserligen ett litet land i många avseenden, men landet uppfattas dock av många som ett större mindre land. Vi måste i ökad utsträckning ta vara på det stigande intresse som finns för , inte minst i , informera om bakgrunden till svenska ställningstaganden eller attityder, fånga upp och möta vågor av positivt Sverigeintresse som av olika skäl spontant uppstått utomlands, berätta om förutsättningarna för vår ekonomiska utveckling, om försöken att skapa ett välfärdssamhälle för alla, men också om alla problem som återstår att lösa. Det är därvid viktigt att inte försöka ge intryck av att vi sitter inne med lösningar på andra länders problem. Däremot kan vi kanske peka på metoder och erfarenheter som kan visa sig värdefulla vid utarbetandet av egna initiativ och reformer i andra länder. I nuvarande ekonomiska läge är det inte utan intresse att allmänna informationsinsatser om indirekt kan medföra ett bättre konkurrensläge för svenska varor och tjänster. Etermedias betydelse för att stärka t. ex. turismen till får inte heller underskattas. utlandsprogram, som svarar för den utlandsriktade radioverksamheten från , är det enda Sverigeinformationsorgan som ej erhållit anslagsökning i statsverkspropositionen /72. Det måste betraktas som speciellt tveksamt att i realiteten på detta sätt minska utlandsprogrammets verksamhet i synnerhet som denna drabbades av en liknande inskränkning 1969/70. Utlandsprogrammets driftbudget är så hårt ansträngd att förverkligandet av statsverkspropositionens förslag får till följd friställningar och inskränkningar av verksamheten. Och detta i ett läge då i stället en uppbyggnad av de svenska utlandssändningarna borde komma till stånd. Utlandsprogrammets personal omfattar 62 tjänster. De fast anställda svenska medborgarna är 36 st., de kontraktsanställda utländska medborgarna är 26 st. De direkta radiosändningarna sker på 7 språk: svenska, engelska, ryska, tyska, franska, spanska och portugisiska. Sammanlagt sänds , eller /dygn. Utlandsprogrammet producerar även bandade radioprogram till ett antal av 400 , vilka distribueras i 20 000 bandkopior världen över för fri användning. Filmsektionen producerade 1969/70 25 filmer, vilka visats i ca 1 950 visningar i utländska massmedia. Utlandsprogrammets verksamhet finansieras /65 med skattemedel. Budgeten har undergått följande utveckling /671970/71: 1966/67 Kr. 5 239 000 1967/68 Kr. 6 000 000 1968169 Kr. 6 360 000 1969/70 Kr. 6 360 000 1970/71 Kr. 6 860 000. Till följd av den oförändrade medelstilldelningen /70 har inskränkningar på personal- och programsidan varit nödvändiga. Här kan nämnas några exempel: De svenska missionärsprogrammen har helt lagts ned liksom specialprogrammen till FN-svenskarna på . Produktionen av utrikespolitiska översikter i samarbete med har upphört i brist på medel. Den speciella programverksamheten till svenska sjömän har beskurits. I statsverkspropositionen föreslås nu oförändrad anslagstilldelning till utlandsprogrammet /72. Detta skall ses mot bakgrunden av att den reella kostnadsökningen för utlandsprogrammet är , bl. a. till följd av en stor löneandel i driftbudgeten. Enligt uppgifter från utlandsprogrammet medför oförändrad anslagstilldelning 1971/72 ett underskott på driftbudgeten på . Tillsammans med de ökade tekniska kostnaderna, vilka uppgår till ca , motsvarar nedskärningarna friställande av 19 programproducenter samt nedläggande av 13 språk eller filmverksamheten. Kontraktsanställd utländsk personal har ingen möjlighet till omplacering inom . Även för fast anställd svensk personal torde svårigheter uppstå med omplaceringar inom med rådande anställningsstopp. Förutom försämrad programkvalitet innebär beskämingar i personalstyrkan förlust av etablerade lyssnarkontakter (utlandsprogrammet erhåller 25 000 brev ) och betydande risk för andra utlandssändares utnyttjande av våglängder. Utbildningsministern motiverar sitt avslag till varje form av medelsökning för utlandsprogrammet med att bidrag utgår för viss programmproduktion av medel som står till Kollegiets för Sverigeinformation i utlandet disposition. Dessa medel är dock strikt projektbundna. Anslagen från Kollegiet till utlandsprogrammet är relativt sett av begränsad betydelse för utlandsprogrammet som helhet (. 197 0/71) och inverkar inte på de direkta radiosändningama. Följden av den reella anslagsminskningen blir följaktligen att radiosändningarna stryps i första hand. Den reella minskning av resurserna för utlandsprogrammet, som oförändrat anslag innebär, är så mycket mer märklig som det pågår en kraftig upprustning på sändarsidan. Tre nya kortvågssändare på vardera av internationell toppklass byggs av i och och beräknas komma i drift /72. Sändningarna ökas då kvantitativt som mottagningsförhållandena förbättras kvalitativt. För att möjliggöra för att fortsätta programverksamheten utan ansenliga nedskärningar vill vi förorda att utlandsprogrammet i , utöver anslag i prop. 1971:1, erhåller medel för automatiska kostnadsstegringar och ökade lönebikostnader till ett sammanlagt belopp av . samt medel för täckande av en mindre del av ökande tekniska kostnader till ett belopp av . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att vid sin behandling av Kungl. Maj:ts proposition nr 1, bil. 10, B e) punkten B 63. Ersättning för viss rundradioverksamhet måtte bevilja ett med . förhöjt anslag på , varav . skall avsättas för kostnader för programverksamheten för utlandet. () ()