ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02897 · 1971-01-27 00:00:00 — angående elevvårdens organisation och arbetsformer. har skolan i ökad utsträckning tillförts resurser för elevvården. Allt fler kommuner har inrättat tjänster för kuratorer och skolpsykologer. I många skolor har också ett intimt samarbete ägt rum mellan den medicinska vården som skolläkaren och skolsköterskan svarar för och den elevvård som handläggs av psykologer, kuratorer och lärare. I takt med att nya personalkategorier tillkommit och nya resurser avdelats för elewårdsarbetet, har kraven på en helhetslösning av problematiken kring den förebyggande hälsovården och den rent vårdande delen av skolans verksamhet aktualiserats. På några håll har kommunala initiativ tagits för att åstadkomma en sådan organisation och inriktning av elevvården att de olika befattningshavarna och aktiviteterna samverkat och stött varandra i såväl de vårdande som de förebyggande uppgifterna. Intressanta försök här pågår i t. ex. . En analys av skolans resurser för elevvård visar också på de punkter där det finns behov av ytterligare satsningar och där verksamhetsformerna behöver vidareutvecklas så att de blir anpassade till de förändringar som ständigt äger rum inom skolan och i samhällslivet. I detta sammanhang bör den medicinska vården tillmätas stor betydelse, eftersom skolans elevvård också måste omfatta en utbyggd medicinsk vård. Denna skall i princip vara såväl förebyggande som till viss del vårdande. Sjukvårdsdelen av skolans elevvårdande verksamhet kan t. ex. omfatta behandling av lättare skador, uppföljning och behandling av sjukdomar som inte kräver sjukhusvård, öppen sjukvård och förmedling till specialistvård. Om målsättningen att skapa ett fungerande elcwårdsarbete där de olika verksamhetsgrenarna stöder varandra skall kunna nås, måste också enligt vår uppfattning de bestämmelser som reglerar t. ex. anställningsförhållandena för skolläkare och skolsköterskor få en så flexibel utformning, att den enskilda kommunen och skolan får möjlighet att använda resurserna på det sätt som blir mest effektivt med utgångspunkt i de egna behoven. Vi anser därför att det behövs en utredning i fråga om inriktning av och verksamhetsformer för skolans elevvårdande verksamhet med uppgift att definiera elevvårdens målsättning, fastställande av organisationen och att ge förslag till metoder. Eftersom elevvården är av central betydelse för alla som arbetar i skolan, liksom för föräldrar och till viss del skolans avnämargrupper, bör de som är direkt berörda engageras i utredningsarbetet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att i skrivelse begär att Kungl. låter utreda frågan om elevvårdens organisation och verksamhetsformer enligt i motionen angivna riktlinjer.
mot · FU029 · 1971-01-12 00:00:00 — om införande av en särskild luftförskämningsavgift vid försäljning av tobaksvaror. har rökseden som väl snarare borde kallas osed alltmer kommit under observation och utsatts för kritik från flera skilda utgångspunkter. Väsentligt är givetvis därvid påtalandet av dess medicinska skadeverkningar, om vilkas existens och allvarliga karaktär någon tvekan numera inte synes råda. Men även rökningens mera allmänna olägenheter såsom dess irriterande och i vissa fall hälsonedsättande inverkan på icke-rökande personer i den rökandes omgivning har i växande utsträckning kommit i blickpunkten för ett kritiskt präglat intresse; i samband härmed har naturligt nog frågan om motåtgärder av ett eller annat slag aktualiserats. Otvivelaktigt har den samhälleligt initierade och inspirerade kampanjen mot tobaksrökning avsatt betydligt fler och mera verksamma konkreta effekter i ett stort antal andra länder, där sådana kampanjer pågår, än i vårt land. Det synes råda betydande enighet om att reklamen för tobak i dess olika former dels bör begränsas och dels göras sakligt upplysande i fråga om riskerna för allvarliga medicinska följdverkningar. En annan åtgärd som bör kunna vara ägnad att både minska konsumtionen och klart ådagalägga samhällets antipatiska inställning till rökningen skulle kunna bestå i införandet av en särskild, väl tilltagen, avgift på alla saluförda tobaksvaror. Avgiften bör få benämningen luftförskämningsavgift och förslagsvis fastställas till en krona för varje försåld ask tobak, cigarrer, cigarretter och förekommande mellanformer. Inkomsten av avgiften bör tillfalla cancerforskningen. Med åberopande av vad ovan anförts hemställer jag att måtte besluta att hos Kungl. Maj: t begära förslag till stadgande innebärande att vid försäljning av tobaksvaror en särskild luftförskämningsavgift å en krona skall utgå och att avgiften skall ställas till cancerforskningens förfogande.
mot · FU02900 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om konsumentkunskap som obligatoriskt ämne i gymnasieskolan. Med hänvisning till vad vi anfört i vår motion nr 1094 angående konsumentpolitiken hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla att ämnet konsumentkunskap blir obligatoriskt för elever vid gymnasieskolans tvååriga sociala och ekonomiska linjer. () () () () () ()
mot · FU02901 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om information till företagen om praktisk yrkesorientering. Den praktiska yrkesorienteringen på högstadium skall enligt Lgr 69 pågå i årskurs 9. I årskurs 8 skall arbetslivsorienteringen bl. a. bedrivas genom systematiskt uppbyggda studiebesök på olika arbetsplatser. Dessa båda delar av skolans arbete syftar till att ge elevernas inblickar i vårt arbetsliv, som det är ett led i den yrkesvägledande verksamheten. den praktiska yrkesorienteringen blev obligatorisk i har ett förtroendefullt samarbete utvecklats mellan de arbetsgivare, som tagit emot pryoelever och skolan. Arbetsgivarna har utan ersättning ställt sina tjänster till förfogande. Enligt vår mening står det klart, att skall pryon bli riktigt meningsfull för de elever, som i årskurs 9 före sitt studie- och yrkesval deltar i denna, måste skolväsendet tillse att handledare utbildas på de olika arbetsplatserna. Den form som studiebesöken i årskurs 8 är avsedda att få, ställer också stora krav på kontaktverksamhet mellan arbetsplatserna och skolan när det gäller både uppläggningen och genomförandet av besöken. Vår uppfattning är också att behovet av informationskanaler mellan skolan och arbetslivet är stort. Den ovan omtalade verksamheten bidrar till att ge ökade kunskaper och förståelse på ömse håll. Från skolans synpunkt är det av största vikt att i den omdaningsprocess, som skolan genomgår, på ett positivt sätt utnyttja alla tillgängliga informationskanaler. förekommer i vissa län försöksverksamhet i utbildning av pryohandledare. Kurserna har rönt stor uppskattning. uttrycker i sina petita tillfredsställelse över det resultat man uppnått med denna verksamhet och föreslår att den utvidgas till alla län, som inte deltar i försöksverksamheten. föreslår för detta ändamål en ökning av anslaget med . Departementschefen preciserar inte närmare hur han tänker fördela anslaget för Lärares fortbildningsverksamhet, vilket anslag för övrigt hårt beskurits d förhållande till förslag. Enligt vår mening bör här precisera vilket belopp som skall anslås för nämnda ändamål. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att för information till företagen om praktisk yrkesorientering och reguljär utbildning av pryohandledare beviljar ett anslag i enlighet med förslag. () () () i Skärstad
mot · FU02902 · 1971-01-27 00:00:00 — om systematiserad decentraliserad universitetsutbildning i eller . Sedan föregående höst bedrivs försöksverksamhet med systematiserad decentraliserad universitetsutbildning i tre gymnasieorter i . Någon utökning av denna försöksverksamhet föreslås inte i propositionen 1971:1 bilaga 10 (E 28), trots att universitetskanslersämbetet föreslagit försöksverksamhet på ytterligare en ort. Skälet för en utökning av denna verksamhet möjligt är att utbildningsutredning (U 68) behöver inför sitt ställningstagande inom en så vid erfarenhet som möjligt av hur decentraliserad universitetsutbildning fungerar på orter av olika karaktär. Enligt min mening bör därför försöksverksamheten utökas redan från och med nästa läsår, och en lämplig placering torde då vara eller . Där finns lokala möjligheter, god tillgång på lämpliga lärare och ett tillräckligt befolkningsunderlag. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos Kungl. Maj:t anhåller att försöksverksamhet med systematiserad decentraliserad universitetsutbildning från och med förlägges till eller . N. , 1971
mot · FU02906 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. angående granskningen av läromedel sorn framställts av . Med anledning av en interpellation av undertecknad i angående granskning av läromedel som framställs av och används i skolradioundervisningen upplyste utbildningsministern att trycksaker till skolprogram granskas av statens läroboksnämnd endast om de är läroboksersättande. Han erinrade därjämte om att i enlighet med överenskommelsen mellan staten och angående rundradions programverksamhet utformas skolradioprogrammen i radio och television av i nära samarbete med . Då det i radio/TV förekommit program som varit synnerligen kontroversiella och som inte varit överensstämmande med läroplanens intentioner, måste man förutsätta att det har brustit i fråga om det samarbete som skall äga rum. Det synes därför föreligga skäl att se över ifrågavarande överenskommelse. Även frågan om vilka läromedel som skall anses läroboksersättande behöver prövas i därför lämplig ordning. Det pågår inom skolan en utveckling, där läroboken i stor utsträckning ersätts av annan materiel, som fyller samma uppgift som läroboken gjort tidigare. Begreppet läroboksersättande behöver därför prövas och ges ett adekvat innehåll. Det är inte tillfredsställande, om man genom att framställa ett visst slags materiel kan kringgå bestämmelsen om granskning. Radion och televisionen fyller en så viktig uppgift i utbildningssammanhanget, att det vore olyckligt om bristande överensstämmelse med läroplanens innehåll och anvisningar skulle äventyra utnyttjandet av skolradio/TV-programmen. Det bör vara möjligt att genom en utbyggnad av samarbetet mellan och skapa förutsättningar för att programmen i radio/TV och den litteratur och de läromedel sorn framställs för att användas i skolradioundervisningen verkligen överensstämmer med läroplanen. Ett sådant utbyggt samarbete torde kunna ligga inom ramen för den överenskommelse som träffats mellan staten och , radiolagen § 10. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. anhåller om att läromedelsutredningen får i uppdrag att 1. fastställa vilka läromedel som skall anses vara läroboksersättande och därför skall göras till föremål för granskning och 2. framlägga förslag till fastare former för det nära samarbete som enligt överenskommelsen mellan staten och skall äga rum beträffande skolradio/TV-programverksamheten. () ()
mot · FU02907 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om förläggning till av konstvetenskapliga institutionen vid . framfördes tanken på att förlägga konstvetenskapliga fakulteten vid till . De skäl som då anfördes för en sådan lokalisering har fortfarande aktualitet och har genom hittillsvarande och planerad utveckling blivit än starkare. På ligger redan , , , för samhällsplanering, , och arkitekturskola. Utflyttning av i dess helhet planeras. En högskola för industriell formgivning och ett teckningslärarinstitut kommer också att förläggas till . Även andra konstnärliga eller kulturella verksamheter kan komma att förläggas till holmen. Utvecklingen inom såväl konstnärlig som konstvetenskaplig utbildning medför en allt intensivare kontakt dem emellan. Så har ett intimt samarbete redan etablerats mellan å ena sidan och och arkitekturskolan å den andra. En lokalmässig anknytning vore i detta fall självfallet av stort värde. Likaså är närheten till museer som , och Arkitektmuseum värdefull, inte bara för den nödvändiga kontakten med själva studiematerialet utan också för möjligheten att förlägga viss del av undervisningen till museerna, vilket är ett önskemål såväl från de studerande som från museernas ledning. Tanken på en förläggning av den konstvetenskapliga institutionen till stöds av en bred opinion bland lärare och studenter vid institutionen liksom bland dem som är verksamma på . Förutsättningarna för en sådan lokalisering torde vara goda inom f. d. , och frågan bör prövas, lämpligen inom 1969 års Skeppsholmsutredning som har till uppgift att upprätta utbyggnadsplan för Skepps- och Kastellholmama, under iakttagande av att holmarna och byggnaderna bör användas för i huvudsak kulturella och konstnärliga ändamål samt för turister och fritidsverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte hos Kungl. Maj:t anhålla att förutsättningarna för en förläggning av konstvetenskapliga institutionen vid till undersöks, lämpligen inom 1969 års Skeppsholmsutredning. () ()
mot · FU02909 · 1971-01-27 00:00:00 — angående den statsbidragsberättigade svenska undervisningen i utlandet. Genom beslut vid riksdag infördes ett system med statsbidrag till svenska skolor i utlandet. Under /70 var 28 skolor med ca 730 elever verksamma. Kostnaderna för detta budgetår beräknades av till ca 2,3 milj. kr. och för innevarande budgetår till ca 4,1 milj. kr. Med anledning av att SÖ för /72 äskat medel om sammanlagt 5 milj. kr., vilket innebär en ökning med över tjugo procent, anför departementschefen, att man innan en sådan ytterligare kraftig kostnadsökning medges bör undersöka erfarenheterna av beslut. Därvid bör bl. a. undersökas vilka elever som rekryteras till skolorna, elevernas och deras målsmäns anknytning till m. m. Departementschefen anför också, att organisationens omfattning bör vara i stort sett oförändrad och räknar därför endast med en höjning av . Departementschefens uttalande andas en skepsis inför detta att ett växande antal elever åtnjuter svensk undervisning i utlandet med statsbidrag. Den undersökning departementschefen nämner bör därför enligt min mening komma till stånd. Det är emellertid utomordentligt angeläget, att vid denna utredning direkt representation beredes för de stora kategorier utlandssvenskar för vilka frågorna om möjligheten till svensk undervisning i utlandet är av avgörande betydelse från familjesynpunkt. Jag tänker därvid på sådana kategorier som ambassadpersonal, experter och andra i SIDA:s tjänst, missionärer och affärsmän i utlandet. Med tanke på vikten av att inte i onödan försvåra ett vidgat internationellt engagemang från svenska organisationers och samfunds sida bör en sådan utredning bedrivas med största skyndsamhet och utan att det från början angivits att den nuvarande organisationen inte får byggas ut. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att i skrivelse till Kungl Majrt måtte hemställa att en utredning om den statsbidragsberättigade svenska undervisningen i utlandet kommer till stånd och att i denna utredning representater för de berörda kategorierna av utlandssvenskar får representation.
mot · FU02912 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en professur i perifer kärlkirurgi. har framförts motioner om en personlig professur i perifer kärlkirurgi. Motionerna har avvisats av med motiveringen att icke bör besluta om personliga tjänster utan endast ta ställning till om en tjänst bör inrättas. Behovet av en professur i kärlkirurgi med den inriktning på perifera kärlskador som docent särskilt tagit hand om är påtagligt och har i motioner vid tidigare riksdagar närmare motiverats. Det samhällsekonomiska värdet av att kunna rädda några hundra människor från amputation borde vara uppenbart för alla. Därtill kommer värdet av t. ex. minskat personligt lidande för den enskilde patienten. Behovet av att kärlkirurgin utvecklas gör att en universitetsbefattning i ämnet är av största vikt. Amputationer som följd av kärlsjukdomar har ökat, och de sjukdomar som leder fram till sådana skador blir allt vanligare. Den speciella verksamhet som docent så framgångsrikt utövade måste få fortsätta. har vid olika tillfällen uttalat intresse för att bereda docent lokaler om han erhöll en professur i kärlkirurgi. Praktiska möjligheter har dock ännu inte erbjudit sig. Då det brådskar att få till stånd ökade möjligheter för de svårt kärlskadade att åter bli arbetsföra och befrias från svåra lidanden, borde möjligheter att ta emot en professur undersökas även vid andra universitet än vid . Den praktiska sjukvården för de kärlskadade skulle bli bättre tillgodosedd om en professur i kärlkirurgi med inriktning på den perifera kärlkirurgin inrättades i anslutning till något av de stora universitetssjukhusen. Vi hemställer därför att sådana möjligheter prövas och att måtte besluta om inrättandet av en professur utan att denna lokaliseras till något bestämt universitet. Motiveringen för denna professur har framförts och torde icke i årets motion behöva ytterligare utvecklas. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att måtte besluta om inrättandet av en professur i perifer kärlkirurgi och att denna förlägges till lämpligt universitet med kliniska möjligheter. () ()
mot · FU02914 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om föreskrifter för mitt- och kantmarkering av vägar. Det är från trafiksäkerhetssynpunkt inte tillfredsställande att vägarna inte har tydliga mitt- och kantmarkeringar . Under mörker, regnväder och stark trafik med dåligt inställda strålkastare är en bilförare utsatt för bländning bl. a. genom återsken från blöt vägbana och via backspeglarna. Saknas då vägmarkeringar har en bilförare svårt att orientera sig på vägen, och då vägmarkeringarna utförs hinner dessa att slitas ut innan den mörkare årstiden inträder. Vi finner det angeläget att vägmarkeringarna utförs för att vara till god nytta när den mörkare årstiden inträder. Med stöd av ovanstående hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj.t anhåller om att lämpliga föreskrifter utfärdas i ovan berörda avseenden beträffande mittoch kantmarkeringar av vägar. () ()
mot · FU02915 · 1971-01-27 00:00:00 — av herr förste vice talmannen om föreskrifter angående stötfångares konstruktion. Det finns givetvis anledning att på allt sätt främja trafiksäkerheten. Den skrämmande utveckling som förekommit i fråga om vägtrafikolyckorna är väl känd och behöver inte ytterligare belysas. Åtgärder måste företagas på alla områden såväl i fråga om förarens lämplighet och skicklighet som i fråga om fordonets och vägens beskaffenhet för att möjliggöra en säker körning. Säkerligen finns det åtskilliga förbättringar som kunde företagas på fordonen, men jag skall här bara påvisa bristfälligheterna i fråga om en detalj. Stötfångaren är avsedd att avvärja och mildra hastiga och oväntade kollisioner med föremål eller andra fordon. I någon mån fyller den detta ändamål när en eventuell sammanstötning sker med ett träd eller dylikt. Vid kollision med annat fordon är den däremot av ringa eller ingen ändamålsenlighet. Detta beror på att stötfångarna dels inte är konstruerade så att de fyller avsedd uppgift, dels är placerade i olika höjd på olika bilmärken. När två stötfångare som är placerade olika högt möter varandra är de till och med till mera skada än nytta. Vissa bilmärken är försedda med gummiskyddade stötdämpare. Det är angeläget att frågan om stötfångarnas konstruktion ges ökad uppmärksamhet. Därvid måste då också beaktas att de bör befinna sig på samma höjd på alla bilar. Förbättringar i dessa avseenden skulle säkerligen förbättra skyddet vid kollisionsolyckor. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. uttala att sådana bestämmelser må utfärdas att stötfångarna på bilar ges sådan konstruktion och placeras på sådant sätt att den avsedda skyddande effekten uppnås.
mot · FU02916 · 1971-01-27 00:00:00 — av herr förste vice talmannen m. fl. om obligatorisk undervisning vid körskolorna om alkoholens inverkan vid framförande av motorfordon. Undervisningen för erhållande av körkort bedrives i vårt land av privata eller kooperativa körskolor. Dessa utför i de flesta fall ett förtjänstfullt arbete för att meddela alla de kunskaper som är önskvärda för att få framföra motorfordon. Obligatorisk plikt att genomgå körskola föreligger icke, men flertalet körkortsaspiranter torde dock ha genomgått sådan skola. har genom läroböcker och på annat sätt samordnat och effektiviserat undervisningen. Ett av de betydelsefulla momenten i undervisningen är att meddela eleverna kunskaper om alkoholens inverkan i samband med framförandet av motorfordon. Körskolorna lämnar antingen undervisning i detta avsnitt eller också hänvisas eleverna till föreläsningar som hålles av lärare. Undervisningen i dessa frågor är dock inte obligatorisk. Vägtrafikolyckorna i vårt land har ökat . dödades 1 036 personer i trafiken, 1969 var siffran 1 275. Antalet svårt skadade var 1960 2 983 men 6 529. När det gäller de materiella förlusterna finns det olika beräkningar beträffande omfattningen. I en av trafiksäkerhetsrådet bekostad utredning uppskattades de materiella förlusterna till 2 150 miljoner. Utan att orda mera om det svåra problemet trafikolyckorna kan det konstateras, att alla åtgärder måste vidtagas för att få ner antalet olyckor. Tyvärr är det så att alkoholen i en stor del av olyckshändelserna har spelat en roll. I åtskilliga fall har alkoholpåverkan direkt påvisats och straff har utmätts, men i många fall kan det förmodas att alkoholen har spelat en roll men att detta inte har kommit till kännedom. Okunnigheten om alkoholens verkan vid bilkörning är tyvärr fortfarande stor. Spekulationer om att det är möjligt att dricka en viss kvantitet utan att det verkar menligt på körningen förekommer ofta. Det torde t. ex. vara många som inte vet att två mellanöl under vissa omständigheter kan vara nog för att åstadkomma rattonykterhet. Även om man med djupaste beklagande måste konstatera att vissa människor fortsätter att köra bil med alkohol i kroppen och därmed äventyra andras liv och hälsa måste man i största möjliga utsträckning meddela dem kunskaper om alkoholens verkningar. Detta torde bäst ske i körskolan där eleverna med stor iver arbetar för att bli kvalificerade för erhållande av körkort och följaktligen kan beräknas följa även alkoholundervisningen med intresse. Därför bör undervisningen om alkoholens verkan i samband med förandet av motorfordon bli obligatorisk. Varje körskola bör ha skyldighet att meddela kunskaper om alkoholens verkningar och kontrollera att eleven tillgodogjort sig denna undervisning. Med anledning av vad som sålunda anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj :t anhåller om utfärdande av föreskrifter om obligatorisk undervisning vid körskolorna om alkoholens inverkan vid framförandet av motorfordon.
mot · FU02917 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om bildande av bolag för driften av och flygplatser. Trafikflygets snabba utveckling såväl beträffande passagerar- som fraktflyg ställer stora krav på flygplatsernas kontinuerliga anpassning till denna utveckling. Vi har inte någon enda flygplats i vårt land, som fyller kraven för internationell lufttrafik. Det synes vara uppenbart att detta förhållande sammanhänger med vår nuvarande flygplatsorganisation, innebärande att investeringar i flygplatser blir beroende av luftfartsverkets andel av statens kapitalbudget. Runt om i har man valt en helt annan organisation för flygplatsadministrationen. Det är sålunda vanligt, att ett särskilt bolag upprättats för varje större flygplats eller flygplatsområde. Det har verksamt bidragit till den mycket snabba utbyggnad av flygplatserna som kan iakttagas i praktiskt taget alla länder utom just i vårt. Det borde därför vara rimligt att pröva en övergång till ett annat system än det, som vi tillämpat, innebärande att luftfartsverket avlastas projektering, anläggning och drift, åtminstone av ett par av våra större flygplatser. För och för det blivande borde etableras statligt-kommunala bolag, som övertar ansvaret för flygplatserna i alla avseenden utom de säkerhets- och kontrolluppgifter som naturligen åligger luftfartsverket. Under åberopande av ovanstående hemställes måtte tillsätta en utredning med uppgift att utarbeta förslag till etablerande av statligt-kommunala bolag för respektive flygplatser. () ()