mot · FU021577 · 1971-11-23 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 139 angående finansiering m. m. rörande vissa statliga bolag. Enligt propositionen 1971: 139 övervägs f. n. inom industridepartementet hur Statsföretag i praktiken bäst skall kunna fullgöra de näringspolitiska och andra uppgifter som statsmakterna ålägger företaget. Detta sker i överensstämmelse med vad chefen för industridepartementet framhöll i proposition 1969: 121 (s. 38) där det anges: »Att uppställa målen för detta bolag och följa dess verksamhet och därmed indirekt den statliga koncernens långsiktiga utveckling samt att integrera den statliga företagsgruppen i den allmänna näringspolitiska planeringen blir då den huvudsakliga uppgiften vid utövandet av Kungl. Maj:ts ägarfunktion.» Då industridepartementet har det direkta ägaransvaret är det tillfredsställande att detta arbete äntligen påbörjats så att förutsättningar skapas för en av ägaren målinriktad utveckling av Statsföretags verksamhet. Innan departementet har konkretiserat målen för Statsföretags verksamhet föreslås emellertid i samma proposition att Svenska utvecklingsaktiebolaget skall skiljas från Statsföretag och direkt underställas industridepartementet. Aktierna i företaget skall överföras till fonden för statens aktier. En sådan åtgärd torde stå helt i strid med vad chefen för industridepartementet framförde i proposition 1969: 121 och beslut i detta ärende på grundval av denna proposition. Det måste anses förvånande att chefen för industridepartementet helt ändrat uppfattning . Självfallet kan iband organisationsförändringar bli nödvändiga, men i så fall bör det finnas starka sakskäl att göra en förändring så efter ett viktigt principbeslut. De motiveringar som framförs i propositionen för att överflytta aktierna i utvecklingsbolaget från Statsföretag till fonden för statens aktier syns inte övertygande. I proposition 1971: 139 understryker departementschefen det stora intresse som manifesterats för utvecklingsbolaget genom mängden av produkt- och idéuppslag från enskilda personer och företag och fastslår att detta bekräftar riktigheten av de bedömningar som låg bakom företagets tillkomst. Departementschefen framhåller också att val av projekt och verksamhetsfält kan anses ligga väl i linje med de intentioner i den grundläggande och av godkända propositionen då bolaget bildades (prop. 1968: 68). Det finns således, enligt departementschefen, inte någon funktionell motivering för att göra den föreslagna organisationsförändringen. Den motivering som ges är att Statsföretags ekonomiska resurser »är så begränsade att de inte medger ett uppfyllande av gällande målsättning för utvecklingsbolaget». Denna motivering torde inte kunna accepteras med hänsyn till det beslut som fattade på grundval av Kungl. Maj:ts proposition 1969: 121, där utvecklingsbolaget inordnades i Statsföretag. Då beslutet fattades var medveten om att Statsföretag övertog bolag som i första hand tillkommit för att fullgöra särskilda samhällsuppgifter och att företaget därmed påtog sig åtaganden som inte var i överensstämmelse med ett strikt företagsekonomiskt tänkande. Departementschefen t. o. m. preciserar detta på s. 3 i proposition 139: »Ett sådant åtagande är att skapa ökade möjligheter för statsmakterna att stimulera sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner. Ett annat är att främja teknisk utveckling inom områden som kräver stora satsningar och som kännetecknas av betydande risker eller vinstmöjligheter först på lång sikt. Ett tredje är att åstadkomma en mer rationell företagsstruktur inom en bransch. Investeringar i företag med sådana målsättningar är ofta i företagsekonomisk mening oräntabla eller blir räntabla först på .» Svenska utvecklingsaktiebolaget går väl in i denna beskrivning. Vid tillkomsten av detta bolag framhöll föredragande statsrådet att den eftersträvade avkastningen på det egna kapitalet kunde uppnås först på lång sikt. Under uppbyggnadsskedet skulle det inte vara realistiskt att påräkna någon utdelning. Statsrådet framhöll också att det kunde bli nödvändigt att bolagets ägare tillsköt ytterligare medel genom aktieteckning. Trots denna medvetenhet om problemen förordade statsrådet att bolaget skulle överföras till Statsföretag. Varken chefen för industridepartementet eller var således ovetande om förhållandena då nuvarande organisation . Statsföretag tillkom för att vara det sammanhållande och koordinerande organet för de statsägda företagen. Det tas nu ett steg bort från denna princip med motiveringen att utvecklingsbolaget inte beräknas bli lönsamt förrän . Det finns fler företag än utvecklingsbolaget som i företagsekonomisk mening inte är lönsamma. Tas nu detta steg kan man befara att ytterligare företag opereras bort från statsföretagsgruppen. Statsföretag tillkom för att lösa viktiga problem, inte för att avskaffa dem. I propositionen 1969: 121 om Statsföretag angavs en väg att lösa dessa problem. Statsföretag har möjlighet att »inge offert» på sådana uppdrag som ägaren ålägger företaget. Detta system har tillämpats, och det kan tillämpas även i detta fall. Det finns ingenting som hindrar att Stats företags ägare ger Statsföretag ett kapitaltillskott för att lösa vissa uppgifter som ålagts ett företag inom gruppen eller ett kapitaltillskott som går direkt till ifrågavarande företag. Propositionen innehåller för övrigt ett sådant förslag när det gäller annat företagsekonomiskt förlustföretag än utvecklingsbolaget, utan att detta företag f. n. föreslås bli utbrutet ur statsföretagsgruppen. Att statsföretagsgruppen som helhet har behov av ett nära samarbete med ett utvecklingsbolag dokumenteras av departementschefens indirekta varning i proposition 1971: 139 för vad som kan ske då utvecklingsbolaget lämnar gruppen: »Jag finner det naturligt att utvecklingsbolaget och Statsföretag även framgent drar nytta av varandras tjänster och möjligheter. I synnerhet bör företagen undvika dubblering av resurser vilka kan samutnyttjas. Det ankommer på parterna att finna de bästa formerna för sådant samarbete.» Svenska utvecklingsaktiebolaget torde ännu inte ha funnit en form där företaget kan göra bästa insatser på mest effektiva sätt. En granskning bör ske av företagets organisation och personalantal och en mer djuplodande analys göras av företagets framtida resursbehov grundat på de operativa mål som ägaren föreskriver. Denna analys förutsätter inte att företaget lämnar statsföretagsgruppen utan bör ske inom ramen för den samverkan som tillkomsten av Statsföretag förutsatte. Om Svenska utvecklingsaktiebolaget blir kvar inom statsföretagsgruppen uppkommer inte något behov av medel för att återköpa detta företag från och inte heller behövs något bemyndigande för fullmäktige i att ställa garanti för lån till utvecklingsbolaget. Däremot behöver Statsföretag ett kapitaltillskott för att teckna aktier i utvecklingsbolaget, så att detta kan lösa de mest närliggande uppgifterna. Förslag till eventuellt ytterligare kapitaltillskott bör kunna föreläggas nästa års riksdag sedan en ingående analys av utvecklingsbolagets verksamhet och organisation genomförts. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid behandling av Kungl. Maj:ts proposition 1971: 139 avslår begäran att på tilläggstat I till riksstaten för /72 under fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag på . för förvärv och teckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget, att avslår det begärda bemyndigandet åt fullmäktige i att ställa garanti för lån till Svenska utvecklingsaktiebolaget intill ett belopp av . att beviljar ett kapitaltillskott på . till för nyteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget, varvid aktierna bör tecknas till en överkurs på . OLHEDE (s)