mot · FU02176 · 1971-01-21 00:00:00 — Motioner nr 1971 Nr 176 av i m. fl. om en kampanj för u-hjälpen. Kampanjperiod för u-hjälpen typ högertrafik Även om man antager att allting redan är sagt, får man inte därav sluta att allting blivit hört och förstått. Därför måste allting sägas på nytt." Publiciteten kring en fråga kan vara relativt jämnt spridd över året. I åtskilliga sammanhang förekommer emellertid också intensivkampanjer såsom en effektiv form för den upplysning man vill åstadkomma. Som ett viktigt led i svensk u-landspolitik vill vi föreslå att SIDA får möjligheter att bedriva information under en speciell kampanjperiod. En sådan är erforderlig utöver den vanliga löpande informationen från SIDA. En period med skickliga, förberedda kampanjinsatser i stor skala skulle ge verklig effekt Inte bara medan den pågår utan också långt efteråt. Betänk hur informationen om högertrafikomläggningen fick folk och massmedia intresserade av trafikfrågor på ett helt annat sätt . Även om informationen om högertrafik gällde trafikomläggning vid en viss, exakt tidpunkt bör en del erfarenheter av den kampanjen kunna användas för en u-hjälpskampanj. Några möjligheter till uppläggning är följande: Under kampanjen borde en broschyr utdelas till alla hushåll. Den skulle gälla Vad freden kräver (såsom parallell till broschyren Om kriget kommer). En sådan slagkraftig skrift behövs beträffande vårt beroende av utvecklingen i u-ländema, om den tillväxt som faktiskt sker i dessa länder samt om u-hjälpens betydelse för att öka den tillväxten och minska både misären och krigsriskerna i världen. Ett intensivt pådrag i radio-TV och dagspress kunde bli ett naturligt led i kampanjen. Utställningar borde också anordnas. Man kan tänka sig dels speciella sådana med lokala krafter som deltar i utformningen, dels någon typ av större vandringsutställning. Konferenser och diskussioner på ort efter ort vore ett naturligt led i intensivkampanjen. Ovannämnda liksom andra tänkbara aktiviteter får givetvis planeras noggrant av SIDA (och i samråd med frivilliga organisationer, press, radio-TV etc.). För planläggning och utarbetande av material behövs åtskillig tid. En förläggning inom /73 förefaller ändamålsenlig. Som framgått innebär förslaget inte en tänkt omfördelning av SIDA:s informationsresurser under något visst verksamhetsår, utan i stället ett väsentligt tillskott: dels en speciell broschyr till alla hushåll, dels en intensivkampanj omfattande sådana moment som ovan beskrivits. Som ytterligare skäl för en upplysningskampanj vill vi anföra följande tankegångar som enligt vår mening borde prägla kampanjen. "Uppoffringen sedd med öppna ögon Om den svenska u-hjälpen någonsin skall få en rimligt stor omfattning är det viktigt, att allmänheten klart inser och accepterar det faktum att hjälpen, i varje fall på kortare sikt, kommer att betyda uppoffringar. U-hjälp sker genom att skänka varor eller pengar, låna ut experter eller lämna lån mot en ränta som egentligen är lägre än marknadsräntan. I samtliga fall avstår vi från varor eller produktionsmöjligheter som i annat fall hade stått till vårt förfogande. Det innebär alltså en långsammare standardökning än annars. Om detta inte framhålles riskerar vi att få en opinion baserad på att människor visserligen gärna vill att blir hjälpta men i tron att detta kan ske utan några som helst effekter för deras egen del. En sådan opinion blir vacklande eller ibland negativ. Den är inte grundad på en sakbedömning utan på förhoppningar. Varje gång det visar sig att u-hjälpen leder till att vi själva får avstå från betydande, angelägna ting kommer opinionen att bli överraskad och osäker. En följd av detta är uppenbar. Människor stöder inte i stor skala och strävanden som betyder uppoffringar, om de inte är övertygade om att målen är viktiga och medlen effektiva. Beträffande uhjälpen kan en person inte känna sig säker på detta, så länge vederbörande inte tänkt igenom huvuddragen i u-ländemas situation och u-hjälpens möjligheter. Inte minst därför är det viktigt med en ökad kunskap bland allmänheten i de här frågorna. Bra u-hjälp misslyckas ibland En annan orsak till att u-hjälpen är så sårbar är att svensk opinion i stort sett är oförberedd på att u-hjälpsprojekt ibland helt eller delvis misslyckas. Det är många projekt i som misslyckas och kritiseras. Att tänka sig att de mindre utvecklade länderna skulle klara sig bättre är givetvis fåfängt. En väsentlig del i en kunskapskampanj blir därför att göra allmänheten medveten om att negativa överraskningar kan uppstå och att den risken är oundviklig vid all u-hjälp av större omfattning. För SIDA är det en mycket krävande uppgift att överblicka, planera, samordna och kontrollera biståndsverksamheten. Härtill kommer, som en extra svårighet vid all slags u-hjälp, att minst två länders organ måste samverka om åtgärderna. Om därtill läggs att varje projekt skall utföras i u-landsmiljö förstår man att det finns stor risk för misslyckanden. U-landets egna problem och bristsituation sätter ofta käppar i hjulen vid projektens förverkligande. Det är helt enkelt så, att om mottagarlandet inte bjöd på extra problem om det hade en effektiv förvaltning, en god ekonomi, snabba transporter, lättflytande handel och upptränad personal så vore det inte något u-land. Om man å andra sidan bara satsade på projekt som är helt säkra skulle man avstå från alla dem som kan vara synnerligen utvecklingsbefrämjande men som är förenade med vissa risker. Det ligger alltså i sakens natur att bra u-hjälp ibland misslyckas. Det är då klart att man måste ta risker välkalkylerade risker efter noggrann bedömning. Att inte ibland göra så vore i själva verket att göra u-landets människor en stor otjänst. U-hjälpens resultat består av den totala summan av positiva förändringar som åstadkommes. Detta får inte, och kan inte, skymmas av att enstaka projekt kan ha lyckats mindre bra. Om allmänheten inte är medveten om att u-hjälp är en svår och delvis okontrollerbar syssla kommer vi att ständigt ha en flytande, osäker opinion med kraftiga opinionsutslag då ett visst projekt slår fel eller synes slå fel. Därför är en av de viktigaste informationer som SIDA kan sprida till svenska folket just den, att u-hjälpen är problembemängd och att man måste vara beredd på överraskningar, både positiva och negativa. Det skulle göra opinionen förberedd på de bakslag som då och då måste komma även i en välskött och i allt väsentligt starkt utvecklingsbefrämj ande u-hj älpspolitik. Vi har med dessa båda korta utvikningar velat visa hur väsentlig en ökad u-hjälpsinformation bland allmänheten är för u-hjälpen själv. Informationen och den ökade kunskapen skulle i sig bidra till att minska sårbarheten hos u-hjälpen. Detta skulle ha sin betydelse närhelst heta diskussioner uppstår om olika projekt eller olika former av insatser diskussioner som är nyttiga och nödvändiga, men vi bör se till att de inte skadar u-hj älpen i dess helhet. Som en följd av den föreslagna broschyren och kampanjen skulle intresset för ytterligare information öka hos många människor. Det skulle innebära än mer fördjupad kunskap. All sådan ökad kunskap och inlevelse är viktig. Det ligger ibland nära till hands att skjuta ifrån sig u-landsproblemet genom att säga att ökade insatser inte behövs eftersom åtskilligt redan görs. Därför är det av vikt att verklig, djupt upplevd kunskap tränger in om vidden av det materiella elände som större delen av mänskligheten lever i. Vi närmar oss nu enprocentsmålet, och därför måste också målsättningsdebatten om den framtida utvecklingen av biståndet föras och förberedas. Det är då angeläget att en redovisning sker till den stora allmänheten om den u-hjälp som redan utgått liksom om den planering och de krav som framöver innebär. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att i skrivelse till Kungl. hemställer att SIDA får i uppdrag att organisera en omfattande, speciell kampanj om u-hjälpen, vari bl. a. bör ingå en broschyr att utdelas till alla hushåll. () ()