mot · FU021045 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en kurs i miljövård för ledamöter i hälsovårdsnämnd, m. m. Naturens enastående förmåga att behålla sin ekologiska balans har utnyttjats till bristningsgränsen. kan vi konstatera att mänskligt ingripande har medfört skador som gör att denna förmåga är tillräcklig. Liksom vi människor oftast av okunnighet och ibland av ren ekonomisk vinningslystnad rubbat de naturliga sammanhangen måste vi själva bidraga till återställandet. För att detta skall vara möjligt fordras upplysning, utbildning och forskning. Utan alla medborgares medverkan kan inte miljövården nå den nödvändiga omfattningen. Det gäller att skapa en ansvarsmedveten miljövårdsmoral, och en sådan skapas inte genom punktinsatser, ofta åstadkomna genom skrämseltaktik. En stor uppgift ligger här på massmedia, särskilt radio och TV som genom sin stora räckvidd har förmåga att påverka oss människor. Ju mer angeläget kravet på en god miljövård blir desto nödvändigare är det att massmedia strävar efter att ge en saklig och väl underbyggd information i hithörande frågor. Liksom vi kräver objektivitet i nyhetsförmedlingen borde det vara rimligt att samma krav ställdes på informationen i miljövårdsfrågor. Många människor är praktiskt ansvariga för ett miljövårdsarbete. Speciellt gäller detta ledamöter i hälsovårdsnämnderna. Kraven på hälsovårdsnämndsledamöter har kraftigt ökat och torde ytterligare förstärkas i samband med att antar ett kommande förslag om en ny livsmedelsstadga. Många nämndledamöter upplever en klar brist i sitt kunnande i de frågor de måste ta ställning till. har också anordnat kurser för dem som önskar utbilda sig inom området, men endast en mycket ringa del av landets hälsovårdsnämndsledamöter har haft eller kommer att ha möjlighet att bevista en sådan kurs. Kraven på utbildning ökar emellertid, och vi anser att i samband med bör utarbeta förslag till en kurs för hälsovårdsnämndsledamöter att ställas till förfo gande för de frivilliga bildningsorganisationema och för korrespondensundervisning. Med glädje har vi konstaterat att skolundervisningen tar upp miljvårdsproblemen och att Lgr 1969 betonar nödvändigheten av att hithörande frågor beaktas i undervisningen. Även på det gymnasiala planet har miljövården fått en förstärkt ställning, och enligt vår uppfattning får man undersöka möjligheten av att kombinera en teknisk-hygienisk utbildning med de naturvetenskapliga och tekniska ämnena. Redan nu pågår i en försöksverksamhet med utbildning av miljövårdsingenjörer. Den högre utbildningen har emellertid kraftigt åsidosatts i vad gäller undervisningen i miljövård. Dock har bl. a. vid anordnats kurser på upp till 40 poäng i miljövård. Tillgången på platser har varit större än efterfrågan och detta beror med all sannolikhet på att utsikterna på arbetsmarknaden efter en genomgången kurs är osäkra. Över huvud taget måste man noga överväga hur den högre utbildningen lämpligen skall läggas upp. I nuvarande läge är den största olägenheten att finna i en bristande miljövårdskunskap hos de studerande som efter examen får till arbetsfält områden i vilka miljöproblemen alltmer aktualiseras. Detta gäller bl. a. läkare, veterinärer, skogsmästare, arkitekter, ingenjörer och samhällsplanerare. Det torde vara orealistiskt att tänka sig att man skulle bygga upp självständiga miljövårdsinstitutioner vid de utbildningsanstalter det här är fråga om. Det är likväl nödvändigt att studerande som skall arbeta inom arbetsområden med starkt miljövårdsinriktad funktion också får en adekvat utbildning i miljövård. Detta gäller alldeles speciellt området tillämpad miljövårdsteknik. Tekniken har förstört vår miljö, och det måste vara tekniken som hjälper oss i restaureringsarbetet. Det finns inte heller någon professur som innefattar den översiktliga miljövårdsproblematiken och orienteringen om denna. Mest påtagligt upplevs bristerna i miljövårdsutbildning vid de tekniska högskolorna där sådan organiserad utbildning saknas för de kategorier som i praktiken skall syssla med den fysiska planläggningen. Vi vill därför föreslå att Kungl. Maj :t får i uppdrag att framlägga förslag om att en institution i tillämpad miljövårdsteknik vid någon av de tekniska högskolorna inrättas fr. o. m. 1 juli 19.72. En sådan institution skulle i praktiken få en relativt självständig ställning och kunna fungera som utbildningscentrum för studerande från andra skolor och fakulteter. Det måste anses nöd vändigt att studerande av de kategorier som här förut nämnts får utbildning i miljövård. Denna utbildning skulle då kunna ombesörjas av under en viss kortare tidrymd. Också för forskarkarriären är det väsentligt att tillgodose de studerandes strävan efter befordringsmöjligheter. Miljövårdsutbildningen har ännu inte på något sätt fått någon slutgiltig organisationsform. Vi finner det emellertid vara av stor betydelse att den inte i första hand syftar till att utbilda ett fåtal specialister; det mest väsentliga måste vara att kunna erbjuda alla tänkbara berörda kategorier en adekvat utbildning. Genom att inrätta en centralt belägen institution i tillämpad miljövårdsteknik skulle man kunna erbjuda ett stort antal studerande den för deras framtida yrkesverksamhet mest lämpliga formen av miljövårdsundervisning och därmed sprida kunskap i miljövård till många olika yrkesområden. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj :t hemställer om att får i uppdrag att i samarbete med utarbeta en kurs i miljövård i första hand avsedd för ledamöter i hälsovårdsnämnd, samt hemställer om förslag till inrättandet av en institution i tillämpad miljövårdsteknik vid teknisk högskola fr. o. m. . () () () () () ()