mot · FU02384 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående statsbidrag till vissa privata skolor. statsverksproposition anförde chefen för »att samhället dvs. stat och kommuner påtagit sig ett i princip helt och fullt ansvar för skolväsendet i vårt land, oavsett utbildningsstadium och oavsett utbildningsinriktning». Vissa elevers familjeförhållanden kan vara sådana att deras studier lämpligen bör försiggå i skolor vid sidan av det ordinarie skolsystemet, i internatskolor e. d. Men även andra omständigheter kan motivera en frihet för eleven och dennes föräldrar att välja en annan skolform än den reguljära. Skolor utanför det allmänna skolväsendet har utgjort pedagogiska föregångare, vilkas erfarenheter med framgång har kunnat utnyttjas i reformarbetet inom det allmänna skolväsendet. Privatskolor bör betraktas som ett komplement till det allmänna skolväsendet: de ger möjligheter till variationer i undervisningen, som eljest inte skulle finnas, variationer såväl beträffande skolmiljö som undervisningsplaner och metodik. I sitt ovannämnda i princip hela och fulla ansvar för skolväsendet i vårt land bör samhället sålunda genom lämpliga stödformer ge dessa skolor arbetsmöjligheter någorlunda likvärdiga dem i det allmänna skolväsendet. Friheten att välja en viss skolform bör inte vara en valfrihet uteslutande för dem som har synnerligen stora ekonomiska resurser. beslut om inrättande av riksinternatskolor syftade till att tillgodose behoven av inackordering och undervisning för barn och ungdom som har utlandssvenska föräldrar eller styrkt behov av miljöbyte eller är från glesbygd. Departementschefen framhöll i sin proposition om riksinternatskolor att det fanns anledning räkna med att behovet av utbildningsplatser för de elevkategorier som stod i centrum för intresset i propositionen skulle komma att öka . Flera än de fyra 1970 beslutade skolorna kan således komma att behöva tas i anspråk som riksinternatskolor. I avvaktan på en säkrare bedömning av behovet av elevplatser bör givetvis garantier ges för att det vid ett sannolikt konstaterande av ett utökat behov fortfarande finns lämpliga skolor att göra till riksinternatskolor. Enligt vår mening bör därför samtliga nu statsbidragsberättigade internatskolor, utöver de fyra riksinternatskolorna, ges ekonomiska villkor, som bättre än de nuvarande säkrar en fortsatt verksamhet. föreslår således att Mariannelundsskolan, Restenässkolan och läroverk erhåller statsbidrag enligt kungörelsen 1964: 137. har i sin anslagsframställning tillstyrkt ett önskemål från i om statsbidrag för en nyinrättad fackskollinje. Linjen planeras omfatta endast social linje med estetisk variant i årskurs 2 i vilken försöksverksamhet med estetisk specialisering skall bedrivas. a. skall filmkunskap ingå som särskilt ämne inom ramen för fritt tillval. Genom att en sådan linje anknyts till årskurs 9 skulle skolans traditionella inriktning på att ge en utbildning, där tyngdpunkten ligger mer på praktisk-estetisk än rent teoretisk utbildning kunna upprätthållas även efter avvecklingen av den sjuåriga normalskolan med utgången av /70. Enligt vad som uppges i statsverkspropositionen har inom skoldirektion utarbetats en plan för den framtida organisationen av de privata gymnasierna i staden. Enligt planen avses skolorna bli avvecklade successivt med undantag för och . I avvaktan på resultatet av denna planering säger sig departementschefen inte vara beredd att tillstyrka att statsbidrag får utgå till tvåårig social linje av gymnasieskolan vid . Eftersom existens inte ifrågasätts vid planeringen och eftersom förslag synes väl underbyggt finns inga skäl för en sådan avvaktan. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte besluta att statsbidrag till Mariannelundsskolan, Restenässkolan och läroverk skall utgå enligt kungörelsen 1964: 137; att statsbidrag får utgå till tvåårig social linje av gymnasieskolan vid . H. () () i Agnäs () () () () () () () ()