mot · FU021110 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om främjande av rekryteringen till kroppsarbetsyrkena. Alla undersökningar tyder på att ett stort problem under det framförliggande blir att få tillräckligt med arbetskraft för produktionen och andra verksamheter. Som arbetskraftstillskott kan man räkna med gifta kvinnor och invandrare. Men frågan är om detta tillskott räcker. Lika besvärliga problem uppstår genom att vissa delar av närings- och samhällslivet uppenbarligen får särskilt besvärligt att få arbetskraft. Det största och mest svårbemästrade problemet kan bli brist på kroppsarbetare. I mycket stor utsträckning gäller detta tillverkningsindustrin och varuproduktionen. Vi har all anledning att mot bakgrunden av den negativa bytesbalansen prioritera denna del av näringslivet. Det är i hög grad en fråga om att tillföra tillräckliga investeringsresurser. Men det är naturligtvis lika nödvändigt, att tillräckligt med arbetskraft finns att tillgå. Man kan notera att praktiskt taget varje länsarbetsnämnd anmäler att industrins behov av yrkesutbildad arbetskraft inte kan tillgodoses. Erfarenheterna hos dem som kommit närmare problemet är enahanda nämligen att allt färre ungdomar är intresserade av industriarbete. Det kan vara olika bedömningar av industrins framtida behov av arbetskraft. Men rimligen bör man för den närmaste framtiden räkna med ett större behov . Det kan naturligtvis finnas flera orsaker till att ungdomen i allt mindre utsträckning intresserar sig för industri- och kroppsarbete. Det kan till stor del ha att göra med sociala värderingar. Det är ingen nyhet att allt större del av ungdomen söker sig mer och mer utbildning. Rimligtvis bör detta vara en stor tillgång för samhället. Men det skulle naturligtvis bli katastrofala konsekvenser, om det skulle leda till att den industriella primärproduktionen inte kan upprätthållas på önskvärt sätt. ökade utbildningsmöjligheter bör naturligtvis kunna komma alla delar av näringsliv och samhällsliv till godo, alltså även de väsentliga produktionsfunktioner, som industri- och kroppsarbetet fyller. Man kan fråga sig om yrkesutbildningen i detta avseende kommit fel. Utbyggnaden av en attraktiv yrkesutbildning, avpassad för t. ex. tillverkningsindustrin, kan ha kommit på efterkälken i jämförelse med annan utbildning. Andra faktorer kan också spela in för värderingen av kroppsarbetet. Det kan gälla föräldragenerationens värderingar, nämligen att barnen skall ha något som betraktas som bättre än det som föräldrarna fick. Det kan vara en lönefråga och är det säkert i många fall, men inte i alla. Det finns kroppsarbetsyrken både lågt och högt på löneskalan. Det kan kanske först som sist gälla arbetsmiljön och arbetsdemokratin. Det är inte omotiverat att fråga sig om inte i allmänhet miljön för kroppsarbete är mindre stimulerande och om inte kroppsarbetet i allmänhet ger mindre möjligheter till självständighet på arbetsplatsen. Här finns under alla förhållanden plats för väsentliga reformer. Problemen kring kroppsarbetet har samband med olika politiska områden där utredningar och överväganden pågår. Men vår bedömning är ändå att en samlad bedömning av kroppsarbetets villkor i vårt samhälle är nödvändig. Det bör då bli fråga om en undersökning av orsakerna till att kroppsarbetet värderas så ringa hos ungdomen och därefter också om en prövning av åtgärder, som kan garantera tillräcklig rekrytering till kroppsarbetet. Vårt samhälle kan inte fungera utan de insatser som kroppsarbetet gör. Lika självklart borde det då vara att kroppsarbetet bör värderas efter sin betydelse. Med stöd av vad ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om undersökning av kroppsarbetets villkor i vårt samhälle och på grundvalen härav prövning av åtgärder som kan garantera tillräcklig rekrytering tili kroppsarbetsyrkena. () () () i Bäckmora () i