mot · FU021043 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar Bimås och i om översyn av skördeskadeskyddet. Bland många viktiga beslut, som fattades av riksdag, kan nämnas införandet av särskilt skördeskadeskydd. jordbrukare kan således snart summera erfarenhet av detta skyddssystem. Skördeskadeskyddet har varit föremål för ständiga justeringar och förbättringar allteftersom erfarenheter vunnits. Då jordbruket som näring ständigt utvecklas på växtodlingssidan med bland annat utökning av specialodlingar, måste skördeskadeskyddet fortlöpande förbättras i takt med nya landvinningar. Erfarenheterna från skördeskadorna har gjort att skördeskadeskyddet blev en av de mest diskuterade frågorna bland landets jordbrukare . Emellertid behöver områdesindelningen ytterligare förbättras. Den har översetts , och antalet områden har ökats från 388 till 430. Men en ytterligare utökning skulle ge förbättrade möjligheter att göra områdena enhetliga. En fortsatt utökning av antalet provytor inom varje område bör också förbättra skyddets möjligheter till ett områdesmedeltal som mera överensstämmer med den faktiska skörden som den enskilde brukaren erhåller. Det är speciellt för de lågfrekventa grödorna, t. ex. potatis, som antalet provytegårdar bör ökas. Frågan om hur bevattningen av potatis skall beaktas i skördeskadeskyddet bör ytterligare utredas. En utredning om foderrapsen och vallfröodlingens ställning i skördeskadeskyddet är också befogad. För betesvallama, som upptar av den besådda arealen, är det också av vikt att skördeskadeskyddet fungerar bra. bestämmes skördeuppskattningen på betesvall med ledning av skördeuppskattningen på slättervall, där även återväxten undersöks. Med den betydelse betesvallen har i beräkningen, är det mo tiverat att utreda sambandet mellan skördeutfallet på slättervall och betesvall. Den självrisk som tillämpas för jordbrukarna är relativt hög. En sänkning är motiverad med hänsyn till jordbrukarnas ökade känslighet för inkomstbortfall. Om självrisken sänkes, från nuvarande i genomsnitt för samtliga brukningsenheter till i genomsnitt , medför detta en ökning av det årliga medelsbehovet till skördeskadeersättningar från nuvarande 45 milj. kr. till ca 70 milj. kr. En sänkning av självrisken till har bedömts som helt realistisk, och vid skördeskador skulle denna ändring innebära att odlaren erhåller ytterligare ca per ha i ersättning. För det samlade jordbruket bedömer vi det som absolut nödvändigt att skördeskadeskyddet ytterligare förbättras för att ge ökad trygghet åt näringsutövarna. brukas en tredjedel av landets av arrendatorer. Speciellt kreaturslösa arrendatorer men också alla nystartade jordbruksföretag är alldeles särskilt i behov av ett väl fungerande skördeskadeskydd. De ökade kostnaderna bör givetvis bli föremål för överväganden; vi kan finna en lika delning mellan staten och jordbruket acceptabel. Tidpunkten för ersättningarnas utbetalande har varit ett irritationsmoment. Ett önskemål har varit att utbetalningarna skulle ske som skadan inträffat, men det är nu konstaterat att tidsnöden skulle innebära sämre möjligheter för att beakta skördens kvalitet, spill och obärgade arealer. En tidigareläggning av utbetalningarna, så att de kan ske under skadeåret, skulle således försämra skyddet. En framkomlig väg skulle måhända vara att jordbruket i större omfattning tillämpar bokföringsår från exempelvis , så att därmed skördeinkomster och eventuella skördeskadeersättningar sammanförs under samma taxeringsår. Här ovan anförda önskemål för att förbättra skördeskadeskyddet kan sammanfattas i följande punkter: Självrisken bör minskas till . Antalet skördeskadeområden bör utökas. Antalet provytor och provytegårdar bör utökas, speciellt på lågfrekventa grödor. Foderrapsen och vallfröodlingens ställning i skördeskadeskyddet bör utredas. Frågan om hur bevattningen av potatis skall beaktas i sködeskadeskyddet bör utredas. Sambandet mellan skördeutfallet på slåttervallar och betesvallar bör utredas. Förslag till rekommendationer för att eliminera olägenheterna vid beskattningen bör övervägas. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om en översyn av skördeskadeskyddet i enlighet med vad i motionen anförts. () ()