mot · FU021064 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om undersökning av de multinationella företagens betydelse för den svenska ekonomin, m. m. De multinationella företagen får allt större utbredning och betydelse. De växer , dvs. betydligt snabbare än de nationella ekonomierna. Vad som inträffat är sannolikt endast en inledning till en stark internationalisering av företagandet. Det finns ekonomer som hävdar att situationen kan vara den att 400500 företag äger och behärskar två tredjedelar av världens produktionsresurser. En internationalisering av företagandet är naturligtvis inte uteslutande negativ. De utländska företagen tillför på kort sikt kapital till de länder där man etablerar sig, något som dock ofta motverkas på lång sikt genom amorteringar och hemtagning av vinster. De skapar också sysselsättning och kan bidraga med en viss ökning av den teknologiska utvecklingen och det internationella utbytet av forskningserfarenheter. De utländska företagen kan också förbättra konkurrenssituationen på vissa marknader. Storleken och flexibiliteten hos de multinationella företagen skiner sig från de inhemska företagen. Det är denna skillnad som gör att risken för negativa verkningar är större vid utländska företags etablering i än vid nationella företags etablering. För det första har de multinationella företagen genom sin storlek en avsevärd finasiell styrka. För det andra är de geografiskt sett mycket rörliga. Dessutom är det svårt att få insyn i dem. Dessa förhållanden gör att det fordras en särskild undersökning av de utländska företagen i , inte därför att de är utländska i och för sig utan på grund av företagens speciella struktur. Ett motsvarande synsätt från andra länders sida är nödvändigt, när det gäller svenska företag med mångnationell förankring. Denna kombination av finansiell styrka, geografisk rörlighet och insynssvårigheter medför att regeringarna i skilda länder får svårigheter att föra en politisk linje med sina intentioner. Vårt land är litet, och dess litenhet blir mer uppenbar när man sätter våra resurser i relation till de större multinationella företagen. Dessa är uttryck för en oerhörd maktkoncentration som inte kontrolleras på demokratisk väg. Utvecklingen av det internationaliserade företagandet medför att suveräniteten över vårt lands ekonomi hotar att minska väsentligt. För det första medför de stora kapitalströmmar^ att vår penningpolitik försvagas. Dessutom påverkas vår lokaliseringspolitik avsevärt. Undersökningar visar att utländska företag som etablerar sig i huvudsakligen gör det i storstadsområdena. Därför krävs regionalpolitiska medel för att påverka dessa företags val av lokaliseringsort. En befolkningsmässig målsättning för varje region blir allt väsentligare, och inslag av etableringskontroll kombinerad med någon sorts avgiftssystem blir en nödvändighet. Även miljöpolitiken påverkas. I en situation där en nationell ekonomi inom en bransch eller på marknaden som helhet är beroende av multinationella företag för att trygga sysselsättningen blir möjligheterna avsevärt mindre att föra en radikal miljöpolitik, som står i konflikt med företagets vinstintresse. De utländska företagens finansiella styrka medför att de i vissa situationer kan göra konkurrensen ineffektiv. De har tillräckligt med resurser för att genom underbud på en marknad försätta sig i monopolställning. Medan man underbjuder en marknad skapar man täckning genom högre priser på andra marknader. När man väl kommit i monopolställning på marknaden säljer man där sina produkter till höga priser. I och för sig finns det en lagstiftning om konkurrensbegränsning med skadlig verkan, men den är inte ett tillräckligt skydd. De internationella företagen har möjlighet att genom interna transaktioner omfördela vinsten mellan de länder de verkar i. På detta sätt kan de betala skatt i de länder som ur företagets synvinkel är förmånligast. Men detta är bara en liten del av de problem som uppstår vid internationellt företagande. De multinationella företagen har ofta ett kraftigt övertag över fackföreningarna. Genom företagens finansiella styrka och deras geografiska rörlighet kan de vid aktioner från ett lands fackföreningar relativt lätt omfördela produktionen till ett annat land. Visserligen finns ett samarbete mellan fackföreningar i olika länder, men en lika hög grad av internationalisering är svår att uppnå. Fackföreningarna har politiska och religiösa barriärer förutom nationsgränserna vilket komplicerar samarbetet. I bankoutskottets utlåtande nr 58 över motionen nr 11:938 år 1970 använde man som källa för att beskriva situationen i en utredning om utländska företag som i sin helhet endast sträcker sig fram (delvis ). Eftersom dessa uppgifter klart visar den enorma utvecklingsmakten, är det uppenbart att materialet är otidsenligt. Man hänvisar också till andra undersökningar som görs av , vilka bygger på material från de olika medlemsländerna. För del är det industridepartementet som följer frågan. Frågan om de utländska företagens etablering är dock så allvarlig att vi måste göra en egen parlamentarisk utredning dels för att kunna lämna rikligt med material till de internationella undersökningarna, dels för att kunna vidtaga åtgärder på nationell nivå. Först och främst måste en sådan utredning kartlägga de utländska företagens etablering i . Den totala etableringen är inte så stor, men när det gäller vissa branscher och produktområden är den utländska dominansen betydande. Dessutom borde utredningen analysera de fördelar och nackdelar som utländsk företagsetablering innebär. Som bekant har en utredning om dessas beskattningsförhållanden begärts av , vilket i och för sig är alldeles utmärkt, men beskattningen är endast ett delproblem i detta större komplex. Denna utredning borde få vidgade direktiv och få till uppgift att undersöka de förhållanden som här skisserats och dessutom framlägga förslag till åtgärder. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att måtte i skrivelse till Kungl. Maj d anhålla om sådana direktiv för den tidigare begärda utredningen angående de multinationella företagens beskattning att i uppdraget inryms även kartläggning av dessa företags betydelse och omfattning i den svenska ekonomin samt deras agerande i förhållande till olika inrikespolitiska handlingslinjer och mål i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()