mot · FU021413 · 1971-04-27 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 34 om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola. Maj:ts proposition 1971: 34 föreslås en ny organisation för studie- och yrkesvägledningen i grundskola och gymnasieskola. Förslaget grundar sig i allt väsentligt på en promemoria upprättad inom . Denna promemoria har varit föremål för remissbehandling av berörda instanser, men förslaget är till ringa del påverkat av dessa svar. har alltsedan försöksstadiet haft en organisation för studie- och yrkesvägledningen i yrkesvalslärarinstitutionen. Yrkesvalslärarna har utan tvekan vunnit stor respekt och uppskattning för sin verksamhet, vilket omvittnas i remissvaren från elev-, föräldra- och lärarorganisationerna. Trots positiva omdömen från dem som närmast haft kontakt med yrkesvalslärarorganisationen föreslås i propositionen att yrkesvalslärama bytes ut mot syo-funktionärer utan den läraranknytning som yrkesvalslärama haft dels genom att ha lärarutbildning i botten, dels genom sin undervisningsskyldighet. Åtskilliga pedagogiska funktioner kommer emellertid att åvila syo-funktionären, såsom samordning av syo-undervisningen, medverkan i ämneskonferenser och undervisning, integrering av pryoverksamheten i undervisningen, pedagogiskt för- och efterarbete med pryo, ansvar för att bl. a. föräldrar och lärare hålles underrättade om syo-programmet. Lgr 69, som är under successivt införande, kommer att ställa stora krav på pedagogiska insatser både i skolan och på arbetsplatserna när det gäller genomförandet av studiebesöken i årskurs 8 samt den nya pryon i årskurs 9. Vad som ovan nämnts talar för att den som handhar de viktiga syo-funktionerna i bör ha lärarutbildning. Propositionen talar om en delvis ny målsättning för studieoch yrkesorienteringen. Vi instämmer i behovet av en revidering, men vi finner inte detta vara anledning till att så radikalt ändra det nuvarande systemet utan anser att detta är en fråga om anpassning av det gamla systemet till de nya kraven främst genom fortbildning och ändrad utbildning. Yrkesvalsläramas tjänstgöring har varit uppdelad dels på undervisningsskyldighet, dels studie- och yrkesvägledning enskilt och i grupp. Undervisningsskyldigheten har medgivit en viss flexibilitet, så att varje högstadieskola haft en egen yrkesvalslärare oberoende av elevunderlag. Den föreslagna organisationen, där syo-funktionären inte har någon undervisningsskyldighet, medför att många syo-funktionärer måste tjänstgöra på två skolor. Detta är fallet inte bara i glesbygderna utan kommer att vara en vanlig företeelse även i tätortsregionerna när det gäller grundskolorna. Detta är en allvarlig brist, som allvarligt försvagar den enskilde elevens möjligheter att få hjälp i de viktiga syo-frågoma. Deltagandet i ämneskonferenser, elewårdskonferenser och föräldramöten kommer även att försvåras genom arbetet på två skolor, och risk föreligger att kontinuiteten i detta arbete försvåras eller omintetgörs. Det är vår uppfattning att yrkesvalslärarsystemet i bör bibehållas. Studie- och yrkesorienteringen i gymnasium, fackskola och yrkesskola har varit ytterst bristfällig på grund av att för få befattningshavare varit engagerade i dessa frågor. Det hastar därför med en organisation för studie- och yrkesorienteringen i gymnasieskolan. Även i gymnasieskolan innehåller syon många pedagogiska moment, och likheten med situationen i understryks av att en form av praktisk yrkesorientering även skall genomföras i gymnasieskolan. Kravet på pedagogisk utbildning för syo-funktionären är lika välgrundat på detta stadium som i . Behovet av undervisningsskyldigheten som en regulator för att få en funktionär på varje skola är här mindre eftersom gymnasieskolorna oftast har ett så stort elevunderlag att det räcker för en befattningshavare vid varje enhet. Yrkesvalslärarsystemet bör enligt vår uppfattning prövas även i gymnasieskolan. Utbildningen av befattningshavare med syo som huvuduppgift bör vara densamma i både grundskola och gymnasieskola och bör även vara anpassad för arbete inom vuxenutbildningen. Utbildningen bör vara utformad så att den ger lärarbehörighet. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställes att beslutar 1. att yrkesvalslärarsystemet bibehålies i , 2. att yrkesvalslärarsystemet prövas i gymnasieskolan, 3. att befattningshavare i studie- och yrkesorientering både i grundskola och gymnasieskola skall inneha lärarbehörighet; att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om utarbetande av bestämmelser för utbildning av befattningshavare för tjänster i studie- och yrkesvägledning gemensam för grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. () () i i Stenkyrka