mot · FU02345 · 1971-01-20 00:00:00 — av m. fl. angående beräkningen av studiebidrag. Den beslutade skattereformens nya konstruktion av den beskattningsbara inkomsten kommer att medföra att inkomstunderlaget ändras för en del bidrag som utbetalas som inkomstöverföringar till vissa familjer och personer. Detta har nämnts i statsverkspropositionen, huvudtitel 10, men studiehjälpsnämndens begäran om höjning av vissa bidrag har inte nu bifallits, utan lovar att återkomma i frågan. Studiebidragen till studerande under utgår med ett generellt bidrag om . samt därutöver ett eller två tillägg, vilka uträknas med föräldrarnas och studerandens beskattningsbara inkomst som beräkningsunderlag (s. k. inkomstprövat tillägg och behovsprövat tillägg). Då kommunalskatteavdraget nu skall slopas, innebär det att den beskattningsbara inkomsten blir högre för många inkomsttagare (men kanske ej skatten p. g. a. skatteskalornas utformning). Bidragsunderlaget vid uträkning av studiebidragen ändras således även om familjeinkomsten inte skulle ändras. utbetalas inkomstprövat tillägg till studerande från familjer med en arbetsinkomst under ca /år och behovsprövat tillägg till familjer med en arbetsinkomst under ca . Om det är fråga om en studerande som bor tillsammans med ogift förälder, uppnås bidragsbeloppen vid lägre arbetsinkomst. Under /70 utbetalades inkomstprövat tillägg till studiebidrag till 56 965 elever i gymnasieskolan, därav till ca 30 000 elever i nuvarande gymnasie- och fackskola samt till ca 25 000 elever i yrkesskolor. Tillägget varierar efter inkomst och antal barn i familjen. Det behovsprövade tillägget, som utbetalas utöver inkomstprövat och generellt bidrag, utgick under till totalt 9 423 elever i gymnasieskolan, därav till ca 4 400 elever i nuvarande gymnasie- och fackskolor samt till ca 4 600 elever i yrkesskolor. Även en del elever som deltager i vuxenutbildning erhåller dessa bidrag. Familjer med låga inkomster och med studerande barn i åldråma har ofta en tung och svår försörjningsbörda. Barnen växer och kräver mycket i utgifter till mat och kläder. Skall hemmiljö och fritidssysselsättning bli stimulerande för de unga i deras studier, förutsätter det även ofta att familjen kan hjälpa den unge med föreningsoch inträdesavgifter m. m. och att man inte är för trångbodd. Det är viktigt att avlägsna alla ekonomiska hinder för att söka ut bildning i gymnasieskolan. De inkomstprövade och behovsprövade tillläggen till studiebidraget synes ha utgjort en stimulans för familjer med studieintresserade ungdomar, om än inte stimulans nog. På grund av ungdomarnas ålder bortfaller både allmänna barnbidrag och bostadstillägg för deras del i samband med eller strax efter påbörjandet av studier i gymnasieskolan. För familjer med låga inkomster bör studiebidragen kunna täcka en större del av levnadskostnaderna än . Det är ju fallet med studerande . Just i den känsliga starten på fortsatta studier synes det ekonomiska klimatet för inkomstsvaga grupper och för flerbarnsfamiljer vara så kargt, att vi kanske här har att finna något av förklaringen till den sneda rekryteringen till gymnasieskolan, som ju numera också inrymmer mera praktiska utbildningslinjer. Att för en familj längst ner på inkomstskalan kanske är orsaken sjukdom, pensionering eller arbetslöshet få studiebidrag med maximum . för en kostnadskrävande ung människa, som på arbetsmarknaden kan få inkomster . , kan troligen bidraga till en negativ attityd till vidare studier för barnen. Och den lilla grupp av ungdomar av en årskull som kanske går ut i arbetslivet utan annan utbildning än den allmänbildande i , torde komma att känna sig ännu mera utstött än de vuxna som har enbart folkskola eller grundskola. För inkomstsvaga familjer i glesbygder, där barnen måste inackorderas eller företaga långa resor, är en höjning av rese- och inackorderingstillägg till större procentuell täckning av extrakostnaderna en nödvändig förutsättning för en mera positiv inställning till barnens studier. Vi anser därför att någon urholkning av bidragsformerna inkomstprövat och behovsprövat tillägg inte bör ske genom en skatteteknisk uppräkning av bidragsunderlaget under nästkommande år utan tvärtom att en uppräkning av dessa bidrag sker i första hand. På ovan anförda skäl föreslår vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t ville anhålla om att framtida justeringar av studiebidragen till ungdomar i åldern främst bör ske genom uppräkning av inkomstprövade och behovsprövade tillägg till det generella studiebidraget samt reseoch inackorderingstillägg och genom viss justering av inkomstgränserna i bidragsunderlaget vad beträffar låga inkomstlägen. () () () () () i () () ()