mot · FU021391 · 1971-04-20 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 30 med förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. I fråga om kammarrätternas organisation, i vad den avser medverkan av icke-jurister i den dömande verksamheten, hade förvaltmngsdamstolskommittén i sitt betänkande Förvaltningsrättskipning (SOU 1966:70) funnit att sådan medverkan borde övervägas beträffande några av de nya målgrupper som skulle tillföras kammarrätterna. En sådan målgrupp ansåg kommittén vara barnavårds- och nykterhetsvårdsmålen, i vilka vårdsynpunkter och allmänt sociala överväganden spelar en särskilt betydelsefull roll vid sidan av den rent juridiska bedömningen. Kommittén framhöll att det över huvud taget var utomordentligt viktigt, att kammarrättens avgörande på detta nya och särskilt ömtåliga område möts med förtroende. Enligt kommitténs mening torde domstolen vid handläggning av de ifrågavarande målen böra vara sammansatt av jämte de tre juristledamöterna två personer med erfarenhet av sociala frågor, särskilt barnavård och nykterhetsvård. Departementschefen har icke varit beredd att föreslå att kammarrätt skall ha särskild sammansättning vid handläggning av speciella målgrupper. Någon bedömning synes sålunda i det föreliggande förslaget icke ha skett av den betydelse som lekmannadeltagande i rättskipningen måste anses ha för allmänhetens förtroende för domstolarna. Utvecklingen inom samhället går mot att lekmannainflytande ges utrymme inom allt fler områden, något som bedöms vara värdefullt såväl från allmändemokratisk synpunkt som för frågornas allsidiga belysning. Om utvecklingen skulle gå i motsatt riktning inom förvaltningsrättskipningen, måste det krävas särskilt starka skäl härför. Några sådana skäl synes icke föreligga. Utan tvivel måste det fastmer, då det gäller ifrågavarande rättskipning, vara väsentligt mera befogat med lekmannainflytande och insyn än då det gäller exempelvis tvistemålsrättskipningen vid de allmänna domstolarna. Beträffande en mångfald förvaltningsmål alltså flera grupper av de mål som skall tillföras kammarrätterna torde gälla att det näppeligen kan hävdas att juristkollegial sammansättning av domstolen skulle medföra större säkerhet i rättskipningen eller andra fördelar. De av förvaltningsdomstolskommittén nämnda målgrupperna måste i vart fall vara mål, där förhållanden föreligger om vilka lekmän har mycket god kännedom och där deras medverkan kan vara av stort värde. I detta sammanhang må erinras om den medverkan av lekmanna ledamöter som sker bl. a. i arbetsdomstolen och försäkringsdomstolen och om de goda erfarenheterna härav. Med hänvisning till vad sålunda anförts finner vi det vara betydelsefullt att i vart fall inom vissa målgrupper i den föreslagna kammarrättsorganisationen lekmän bereds möjlighet att medverka i rättskipningen. De målgrupper sorn i första hand torde böra komma i fråga är bamavårdsmål och nykterhetsvårdsmål. anser vi att domstolen vid handläggningen av de ifrågavarande målen bör vara sammansatt av tre juristledamöter och två personer med erfarenhet av sociala frågor, särskilt barnavård och nykterhetsvård. För lekmannaledamötema bör finnas personliga suppleanter. Dessa ledamöter och suppleanter bör förordnas av Kungl. Maj:t för av och erhålla ersättning enligt av Kungl. Under åberopande av det anförda hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. ge till känna vad i motionen anförts beträffande lekmannarepresentation i kammarrättsorganisationen. () ()