mot · FU02836 · 1971-01-27 00:00:00 — om en parlamentarisk utredning angående verksamhet. Den som har följt massmediedebatten kan inte undgå att lägga märke till förskjutningar i problemställningarna. Frågor som bottnar i moraliska och etiska värderingar har vunnit ökad aktualitet. Det gäller själva informationsflödet och värderingarna bakom nyhetsurvalet. Det gäller också i mera vidsträckt mening programpolicy och inriktningen av enskilda program eller programserier. Detta bottnar i en ökad medvetenhet om massmediernas betydelse för samhället som helhet och för individens värderingar. Vart vill vi komma med samhällets satsning på radio och TV? Somliga menar att dessa medier måste användas för att avslöja och på ett avgörande sätt bryta in i en lugn samhällsutveckling. Andra hävdar att massmedierna redan gör tillräckligt mycket för att störa normsystem och värdemönster, som växt fram i folkrörelser och miljöer som man själv varit med om att forma. Det finns därför ett påtagligt behov av en vidare och mera öppen programdiskussion. Man söker ett forum, där en debatt kan föras i vilken inte bara är en mottagande part utan också tvingas att argumentera för sin programsättning. Den nye radiochefen efterlyser själv detta i en artikel i årsbok där han skriver: Vad jag allvarligt skulle önska är en vidgning och fördjupning av den seriösa debatten kring programfrågorna. kan inte fylla denna funktion, då den enbart har till uppgift att diskutera programmen i efterhand och inte har möjligheter att uttala sig om den framtida programsättningen. styrelse är ett slutet organ utan insyn från allmänheten. Inte ens protokollen är offentliga. har dock styrelsen för markerat ett allt livligare intresse för massmedieproblematiken genom t. ex. regelbundet återkommande programdebatter. Från sida har föreslagits inrättandet av ett programråd. Vi knyter därvid an till radioutredningens förslag om ett forum för ett ansvarigt och sakligt samtal mellan å ena sidan , dess styrelse, direktion och producenter och å andra sidan allmänheten, som då skulle kunna företrädas genom ett urval människor som representerar de fackliga organisationerna, ungdomsrörelserna, kyrkorna, de andra folkrörelserna, pressen, skolorna, universiteten osv. skulle ett sådant programråd fungera som ett miniatyr-Sverige i radiooch TV-frågor. Självfallet skulle det inte vara ett beslutande organ. Men i ett sådant forum skulle man utan formella hämningar ha möjlighet att diskutera programsättningen och framföra önskemål för framtiden. Och självfallet skulle ett sådant programråd sammanträda i närvaro av pressen, så att diskussionerna verkligen nådde allmänheten. Det är kanske för tidigt att uttala någon bestämd uppfattning om hur tvåkanalsystemet fungerat. När man går att utvärdera det nya systemet, bör man kanske vara medveten om att vägen inte är stängd för en återgång till tanken på två företag. avvaktas med intresse, men för min del anser jag, att det viktigaste i etern är programkonkurrens, inte reklamen som finansieringsmetod. begärde en parlamentarisk utredning om verksamhet, dess organisation och finansiering . Skälen till att också upprepa detta krav är många. Utbyggnadsplanen lider av stora brister. Systemet med två TV-kanaler som konkurrerar med varandra har visat sig ha stora svagheter. Finansieringsfrågorna är inte lösta. Det finns anledning att här något närmare beröra finansiella situation. ingavs petita /72. Man presenterar här två utvecklingsalternativ, som skiljer sig åt från /73. Alternativ 1 innebär den lägsta ambitionsnivån. TV-kanalerna jämställs 1973/74, och sändningstiden är då . Egenproduktionen skall detta år uppgå till . Någon förändring efter 1973/74 är ej förutsedd. Radioverksamheten tänks fortsätta med oförändrad ambitionsnivå i förhållande till nuläget. Alternativ 2 är huvudalternativet och baserat på den sändningstids-' plan, som är fastställd av direktionen den . Denna innebär, att man 1975/76 sänder i TV förutom skol-TV samt att egenproduktionen detta år är . Vidare förutsätts att kanalerna uppnår jämställdhet /73. Dessutom har man räknat med ett kvalitetstillägg . Radion skall tillföras medel för årlig volymökning. Av företagets siffror framgår att det ackumulerade underskottet /76 sedan radiofonden tömst skulle uppgå till 700,3 milj. kr. enligt alt. 1 och -1 219,5 milj. kr. enligt alt. 2. Uppenbart är att något måste göras för att förhindra dessa underskott. I huvudsak följande alternativ finns: a. andelen egenproduktion Införande av reklam i TV Skattefinansiering av fler delar av verksamhet (skolradion, utlandsverksamheten och vissa andra delar är redan skattefinansierade). Oavsett vilken eller vilka lösningar man väljer får det betydande konsekvenser för den framtida radio/TV-verksamheten. Frågan om såväl programverksamhet och organisation som den framtida finansieringen av bör därför bli föremål för en parlamentarisk utredning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att i skrivelse till Kungl. 1. hemställer om en parlamentarisk utredning rörande programverksamhet, organisation och framtida finansiering, 2. begär förslag om inrättandet av ett programråd vid enligt i motionen angivna riktlinjer.