mot · FU021008 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående försäkringen av fiskredskap. De svenska yrkesfiskarnas situation har länge varit bekymmersam. lönsamhet har successivt försämrats genom kostnadsstegringar av olika slag som inte kunnat kompenseras genom höjda priser till fiskarna. Utvecklingen har för många fiskare blivit helt ohållbar, och ekonomiska svårigheter har tvingat många att lämna sitt yrke. Fiskets problem anser vi vara en riksangelägenhet som kräver krafttag från näringens egna organisationer liksom från statsmakterna. Vissa åtgärder har vidtagits för att hjälpa fiskerinäringen, t. ex. ökade lånemöjligheter med statlig garanti. Men den nedåtgående trenden för stora delar av yrkesfisket har ännu inte kunnat brytas. Mot den här redovisade bakgrunden finns det all anledning för fiskerinäringsutredningen att vid sitt fortsatta arbete överväga olika slag av åtgärder som radikalt kan ändra den negativa utvecklingen i fråga om yrkesfiskarnas ekonomiska situation. Vi vill här föra fram ett förslag som ligger något vid sidan av de stora frågorna som berör fiskets lönsamhet men som ändå kan ha stor betydelse för den enskilde yrkesfiskarens ekonomiska situation. Det högt rationaliserade yrkesfisket medför betydande kostnader för fiskredskap av olika slag, t. ex. trål och bottengarn. är riskerna för att redskapen av olika skäl skall skadas eller helt gå förlorade mycket stora, vilket då ibland innebär avsevärd ekonomisk belastning. För inköp av fiskredskap kan f. n. fiskerilånefonden utnyttjas i viss grad. Vid förlust av fiskredskap kan under särskilda förhållanden fiskredskapslån användas jämlikt SFS 1962: 100 med senare tillägg och ändringar. Möjligheterna till lån i vissa fall löser emellertid inte frågan, i synnerhet som en redskapsförlust kan motsvara mycket stora belopp och upprepade förluster lätt kan inträffa. Försäkring av fiskebåtar har av statsmakterna understöds i form av organisationsbidrag till ömsesidiga försäkringsbolag för fiskebåtsförsäkring och i vissa fall som bidrag av bensinskattemedel till garantikapital för sådana försäkringsbolag på . infördes möjlighet till statsbidrag till verksamhet för fiskredskapsförsäkring jämlikt kungörelse 1948: 678. Denna kungörelse upphörde att gälla när fiskredskapslån infördes. Några anspråk på bidrag enligt kungörelsen Dagens situation är emellertid helt annorlunda än . Redskapen har blivit allt större och dyrare, och förlust av redskap kan åstadkomma mycket allvarliga avbräck för yrkesfiskare i deras även i övrigt ekonomiskt brydsamma situation. Bland yrkesfiskarna har därför efterlysts möjligheter att utan alltför höga premiekostnader kunna försäkra fiskredskapen på motsvarande sätt som fiskebåtarna. Det är självfallet förenat med vissa problem att skapa ett sådant försäkringsskydd. När fiskredskapslånefonden infördes hade förslaget framlagts av utredning angående översyn av fiskredskapsförsäkringen. Utredningen framförde åtskilliga betänkligheter emot försäkringsformen t. ex. att gränsen mellan vanlig förslitning och skadefall kan vara svår att dra samt att riskerna är svårberäkneliga och premiesättningen därför besvärlig. Kontrollfrågan ansågs också vara besvärlig. Vi är medvetna om dessa problem men anser att situationen i det numera starkt rationaliserade fisket torde vara gynnsammare än tidigare för att lösa frågan om ett tillfredsställande skydd i här berört avseende. Då relativt förflutit sedan försäkringsfrågan var föremål för prövning anser vi att frågan bör göras till föremål för förnyat övervägande. (numera fiskerinäringsutredningen) har i ett remissyttrande till riksdag då denna fråga behandlades framhållit att en ny avvägning av försäkringsfrågan beträffande fiskredskap inte ingår i utredningens återstående arbetsuppgifter. Däremot säger sig utredningen ha för avsikt att ta upp frågan om eventuellt annat stöd vid förluster av fiskredskap till prövning. Vi anser emellertid att utredningen ingående bör pröva möjligheterna att med statligt stöd utvidga fiskarnas möjligheter att försäkra sig jämväl för förlust av eller skada på fiskredskap. Vi vill i sammanhanget erinra om att lantbruket får ett betydande statligt stöd i form av kostnader för administration och bidrag till fonduppbyggnad för skördeskadeförsäkringen. Med stöd av vad vi anfört hemställes att i skrivelse till Kungl. anhåller om att fiskerinäringsutredningen får i uppdrag att utreda möjligheterna att försäkra fiskredskap med ekonomiskt bistånd från staten. () i Bäckmora N. () i Trobro