mot · FU021059 · 1971-01-27 00:00:00 — av i ni. om höjt anslag till Bidrag till företagarföreningar m. Även i årets statsverksproposition har framhållits de ökade krav som ställs på de mindre och medelstora industriföretagen och som motiverar ytterligare statliga åtgärder för att stödja dessa företags utveckling och öka deras konkurrenskraft. Detta gäller inte minst med hänsyn till de snabba strukturförändringarna i det svenska näringslivet, vilket förhållande ställer de mindre och medelstora företagen inför svåra anpassningsproblem. betydelse understrykes av det förhållandet att av tillverkningsindustrins cirka 1 miljon anställda är sysselsatta i företag med mindre än 50 anställda och därtill kommer att företagen med mellan 50 och 200 anställda har lika stor andel sysselsatta. Även om flexibiliteten inom denna näringsgrupps mindre företag gör dessa mindre känsliga för konjunktursvängningar, är den allmänna tendensen dock att allt fler företag har svårigheter att överleva. En sådan utveckling drabbar inte endast mindre lönsamma företag utan risk föreligger att även utvecklingsbara företag nedläggningshotas såvida inte speciella insatser göres med ökat statligt stöd genom företagarföreningarna. Detta som ett medel att öka sysselsättningen och hejda den växande arbetslösheten, som är särskilt utpräglad i Norrlandslänen samt i de inre delarna av , och samt . De organ som på det regionala planet i allt högre grad svarar för statliga åtgärder är främst företagarföreningarna. Föreningarna bedriver en allmän upplysningsverksamhet vari även inräknas kontakterna med centrala myndigheter. De fungerar dessutom som utredningsorgan, varvid bl. a. service lämnas statliga organ i fråga om ärenden angående lokaliseringsstöd. Föreningarna förmedlar dessutom lån ur medel, som ställes till föreningarnas förfogande från statens hantverks- och industrilånefond, varjämte föreningarna är lokalorgan för den statliga kreditgarantilåneverksamheten till hantverks- och industriföretag. Det statliga administrationsbidraget för dessa arbetsuppgifter, som även skall innefatta betydande uppföljningsarbete avseende samtliga statliga stödåtgärder till förut nämnda företag, är i årets statsverksproposition upptaget till 8,5 milj. kr. Förslaget innebär en höjning i förhållande till innevarande budgetår med 1,0 milj. kr., varvid departementschefen fram håller att det höjda bidraget bör förenas med sådana villkor att garantier skapas för att en intensifierad bevakning kommer till stånd av utvecklingen i företag som har fått statligt stöd, framför allt inom det allmänna stödområdet dit huvudparten av lokaliseringsstödet har lämnats. Företagarföreningarna inom de sju skogslänen har i en gemensam skrivelse till Kungl. Maj:t framhållit att väsentligt ökade resurser måste sättas in för uppföljningsverksamhet hos företag som erhållit stöd. Man framhåller att med hänsyn till de mycket stora belopp som satsas inom ramen för lokaliseringsstödet anser föreningarna det rimligt att de tillförs ökade resurser. Resultatet, framhåller dessa företagarföreningar, skulle i hög grad härigenom kunna förbättras. Föreningarnas skrivelse återges i statsverkspropositionen. Den föreslagna ökningen av administrationsbidraget synes otillräckligt med hänsyn till att även övriga företagarföreningar har behov att öka sin effektivitet i uppföljningsarbetet. har i skrivelse till Kungl. Maj:t starkt framhållit att nuvarande storleken på administrationsbidraget inte gör det möjligt för föreningarna att fullgöra de arbetsuppgifter, som statsmakterna i ökad grad har ålagt föreningarna. De resursförstärkningar som blivit möjliga har till stor del fått användas till måttlig utbyggnad av verksamheten för att föreningarna på ett bättre sätt skall kunna fylla sin uppgift som regionala kontaktorgan och verka för ökad effektivisering av företagen och göra dessa mera lönsamma, vilket i sin tur medverkar till att trygga sysselsättningen för de anställda inom den mindre och medelstora industrin. Förbundet har särskilt understrukit behovet av uppföljning och bevakning till förekommande av förluster på statliga medel och genom en särskild beräkning kommit fram till ett behov av anslag för /72 på 16,0 milj. kr. , som är företagarföreningarnas tillsynsorgan, har efter beräkningar, vilka bygger på uppgifter inhämtade från föreningarna, kommit fram till att erforderligt bidrag från staten för /72 skulle utgöra 9,6 milj. kr. Kollegiet synes emellertid därvidlag i alltför hög grad ha bortsett från behovet av att en effektiv organisation är erforderlig inom landets företagarföreningar för uppföljnings- och bevakningsuppgifterna, vilket motiverar ett betydligt högre anslag än vad kollegiet föreslår. En uppräkning av administrationsbidraget till företagarföreningarna är sålunda väl motiverad, inte minst med hänsyn till den eftersläpning som är rådande i förhållandet mellan av statsmakterna beslutade arbetsuppgifter och lämnade anslag för att fullfölja dessa uppgifter. Som framgår av vad tidigare anförts hade kommerskollegium föreslagit 9,6 milj. kr. minskat med återstående cirka 0,3 milj. kr. eller att 9,3 milj. kr. anvisas i nya medel, medan anser att anslaget för /72 bör tas upp med 16 milj. kr. hänsyn till det statsfinansiella läget vill vi begränsa oss till ett belopp av 9,3 milj. kr. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att för /72 anvisas på driftbudgeten under huvudtitel: Cb, Bidrag till företagareföreningar m. : Administrationskostnader, ett reservationsanslag av 9,3 milj. kr. . () () AXEL () i AB Egncllska Boktryckeriet, 1971