ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU021151 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar och i angående anslaget till : Statistik, register och prognoser. I årets finansplan i vad gäller driftutgifter inom verksamhetsområde föreslås att medel anvisas dels för en allmän företagsräkning, dels folk- och bostadsräkning. Beträffande den allmänna före tagsräkningen, kostnadsberäknad till ca 11 milj. kr., föreligger inget färdigt program. Tillvägagångssättet för insamling av data är heller inte fastlagt. Med tanke på allmänhetens ytterst negativa reaktion folk- och bostadsräkning anser vi att företagsräkningen bör anstå till dess full klarhet nåtts beträffande lämpligheten av denna typ av ingående undersökningar. Beträffande folk- och bostadsräkning, kostnadsberäknad totalt till 37,5 milj. kr., säger att arbetet för denna räkning fortgår planenligt. Med tanke på det betydande antalet felaktiga eller ofullständiga uppgifter som lämnats måste man ifrågasätta riktigheten av ovanstående påstående. Enligt vår mening bör nytt anslag till folk- och bostadsräkning inte anvisas förrän i likhet med företagsräkningen full klarhet nåtts beträffande lämpligheten av att räkningen fullföljs på det sätt som ursprungligen var statsmakternas avsikt. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att måtte till : Statistik, register och prognoser för /72 anvisa ett förslagsanslag av . i enlighet med vad i motionen sägs.
mot · FU021154 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om höjning av räntefri stående del av bostadsförbättringslån, m. m. Förbättringslån utgår för förbättring och i vissa fall för uppförande av bostad för åldringar och vissa andra grupper, såsom samer, zigenare och handikappade. Lånet är helt eller delvis räntefritt och stående. Inkomstgränsen för att erhålla sådant lån . beskattningsbar inkomst bör med hänsyn till penningvärdeförsämringen höjas . Vi avstår emellertid från att nu yrka på omedelbar höjning av denna gräns. I stället finner vi det angeläget att den räntefria stående delen, dvs. subventionen, nu höjs. Med hänsyn till den kraftiga inflationen och till behovet av standardhöjning för dessa grupper är det motiverat att höja beloppet till . Vi vill också i detta sammanhang behandla invalidbostadsbidraget. Bidraget utgår för sådan inredning av bostadslägenhet och i vissa fall sådant extra lägenhetsutrymme som rörelsehindrad invalid eller person med starkt nedsatt synförmåga behöver, dock i regel med högst . för varje lägenhet. På grund av prisutvecklingen finner vi det motiverat att invalidbostadsbidraget höjs till . Genom höjningar av dessa båda bidrag kan samhället medverka till att förbättra bostadsstandarden för grupper som i allmänhet har en låg bostadsstandard. De föreslagna höjningarna torde medföra att anslaget till Viss bostadsförbättringsverksamhet bör höjas med 5 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid behandling av statsverkspropositionen, D 6. 1. beslutar om höjning av räntefri stående del i bostadsförbättringslån till . och av invalidbostadsbidrag till . 2. till FisÄ bostadsförbättringsverlcsamhet m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av . (o) i JAN-1VAN () i () i Nennesholm
mot · FU021159 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om ökat bostadsbyggande . Regeringen föreslår /72 en bostadsbyggnadsplan som ger utrymme för ett påbörjande av ca 100 000 lägenheter. De redovisningar som gjorts om bl. a. den ogifta ungdomens och andra ensamståendes behov av egen bostad och bättre bostadsförhållanden samt invandrarnas på många orter svåra bostadssituation är några faktorer som talar för ett ökat bostadsbyggande. Även många barnfamiljer väntar i bostadskön på att få en tillfredsställande familjebostad. har lagt fram en rad förslag för att förbättra ungdomens och övriga ensamståendes bostadssituation, bl. a. byggande av flera genomgångsbostäder. Flera remissinstanser har framhållit att ökat byggande av genomgångsbostäder sammanhänger med omfattningen av det totala bostadsbyggandet och dess fördelning på lägenhetstyper. De ensamståendes och invandrarnas bostadssituation måste lösas genom en total ökning av bostadsvolymen och inte genom en omfördelning inom de knappa ramar regeringen anvisar i årets statsverksproposition. förslag och inkomna remissyttranden till detsamma hänvisas av departementschefen i stor utsträckning till de sakkunniga, som tillsatts för att utreda frågorna om det framtida bostadsbyggandets omfattning och inriktning . Utredningen torde ta . Då det är synnerligen angeläget att de ensamståendes och invandrarnas bostadsfråga snabbt förbättras är det angeläget att dessa frågor snabbt utreds. Det torde stå klart att verkliga förbättringar endast kan åstadkommas inom ramen för en kraftigt ökad bostadsvolym. Med hänvisning till vad som här anförts föreslår vi att beslutar att i skrivelse till regeringen hemställa om en snabbutredning att föreläggas höstriksdagen om kraftigt ökad bostadsvolym för åren 19721974, som är i 1 O-årsplanen, för att tillgodose en snabb förbättring av bl. a. de ensamståendes och invandrarnas bostadssituation. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FU02116 · 1971-01-20 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad information till invandrare. Med hänvisning till motivering i motion 134 hemställer vi A. att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att försök in leds med utsändning i av finska TV-program, samt B. att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att pressutred ningen med förtur måtte framlägga dels förslag i syfte att ekonomiskt trygga fortsatt utgivning av tvåspråkiga dagstidningar, dels förslag till åtgärder som underlättar pressens möjligheter att ge information till invandrare på ett antal frekventa invandrarspråk. () PER () () () () ()
mot · FU021163 · 1971-01-01 00:00:00 — av herrar i och i angående invalidbostadsbidraget.. Enligt räntelånekungörelsen 1967:553 (ändrad genom KK 1968:229 och 1969:131) utgår av statsmedel invalidbostadsbidrag för extra utformning och inredning av bostadslägenhet samt extra lägenhetsutrymme som erfordras för rörelsehindrade eller personer med starkt nedsatt synförmåga. Invalidbostadsbidraget kan utgå för bostadslägenhet i samband med såväl nybyggnad som ombyggnad och därvid erforderliga kompletteringar av utrustningen. Bidraget är maximerat till för varje lägenhet. Invalidbostadsbidraget får dock överstiga detta belopp vid kostnader som avser hydrauliska eller elektriska lyftanordningar. statistik visar att invalidbostadsbidraget under /70 utgått med i genomsnitt per bidrag. Vid ombyggnad av äldre bostäder visade det sig emellertid att det maximala bidragsbeloppet icke är tillräckligt. De relativt stora ingrepp som då erfordras för att t. ex. göra badrum tillgängligt för handikappade och för att byta ut inredning i kök gör det angeläget att ett högre bidrag kan utgå i sådana fall liksom det nu gör när det gäller installation av hiss. Ett högsta bidragsbelopp av skulle undanröja de ekonomiska svårigheter som uppstår i ifrågavarande fall. En sådan höjning av bidragsbeloppet för ändring av äldre fastigheter med hänsyn till handikappade behöver inte innebära någon ändring av den beräknade medelstilldelningen i statsverkspropositionen. Med hänvisning till det som ovan anförts hemställs att måtte besluta att invalidbostadsbidraget kan utgå med högst per lägenhet i samband med ombyggnad av tidigare uppförd fastighet.
mot · FU021164 · 1971-01-27 00:00:00 — av och om hyresgästinflytande i privatägda hus. I skilda delar av samhällslivet går utvecklingen mot ökad insyn och ökat inflytande från konsumenternas sida. Samråd och information har sålunda satts i system eller är under införande inom arbetslivet, skolor, fångvården, militära förband, forskningen m. m. Inom samhällsplaneringen strävar man efter vidgade kontakter med konsumenterna i fråga om stadsplaner och planering av bostadsområden. Exemplen skulle kunna mångfaldigas. Någon motsvarande form för insyn och inflytande finns däremot inte för hyresgäster i den privatägda bostadsförvaltningen. Detta konstaterande innebär inte i och för sig ett mot ägarna av privatägda hyreshus. Det finns åtskilliga exempel på en god förvaltning av dylika fastigheter. Vad som vanligen brister är kontakt och samråd med hyresgästerna i frågor av största betydelse för de boendes insyn och trivsel. Någon skyldighet för förvaltningen att informera hyresgästerna om fastighetens skötsel, ekonomi och planer av värde för den enskilde hyresgästens trivsel och välbefinnande föreligger inte. Det leder till att många hyresgäster oftast är helt ovetande om planer på exempelvis fastighetens försäljning, reparationsplaner, hur upprustningen av lägenheterna är planerad, kommande hyresnivå efter genomförd standardförbättring och liknande ting. Inte heller har hyresvärden någon skyldighet att inhämta hyresgästernas synpunkter på planerade förändringar vare sig detta gäller boendemiljön, såsom lekplatser, samlingslokaler, anläggandet av bastu liksom i fråga om ändringar i nyttjandet av lokaler i fastigheten eller delar av fastighetens tomtmark. Sådana ändringar kan innebära ingrepp i boendemiljön, som av många uppfattas som stötande och otrivsamma. Även om införandet av skyldighet för privat fastighetsvärd att ge hyresgästerna information, insyn och inflytande är till fördel för de boende, ger ett sådant förfarande också fördelar för ägaren till hyreshuset i form av större trivsel bland de boende. Inflytande på fastighetsförvaltningen medför helt naturligt ett medansvar. Detta i sin tur uppammar ökad aktsamhet om såväl lägenheten som gemensamma utrymmen och anläggningar. Det är ett känt faktum att reparations- och underhållsbehovet är lägre i bostadsrättshus än i hyreshus. Förklaringen ligger med bestämdhet däri att de boende har både insyn och medansvar för fastighetsförvaltningen. Det bör också påpekas att boendekostnaden oftast representerar en betydande del av hushållsinkomsten och innehåller för ett stort antal hushåll betydande bidrag från stat och kommun. Även från ekonomisk synpunkt är ett hyresgästinflytande väl motiverat. Med hänvisning till det anförda föreslås att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om förslag avseende införande av ett system för hyresgästinflytande i privatägda hyreshus.
mot · FU021165 · 1971-01-21 00:00:00 — av m. fl. angående lånegränsen för lån till kooperativt bostadsföretag. Enligt bostadslånekungörelsen (1967:552) kan kooperativt bostadsföretag med insyn och arbetande utan enskilt vinstsyfte få statligt bostadslån motsvarande högst av låneunderlaget och liggande mellan och av pantvärdet. Finansiering av kapitalet ovanför sistnämnda värde sker genom medlemmarnas bostadsrättshavamas egna kapitaltillskott. Som en följd av dels byggnadskostnadsökningen, dels den differens mellan pantvärdet och verklig produktionskostnad som man trots höjningen fr. o. m. /71 av tidskoefficienten till 1.07 normalt får räkna med uppgår grundavgifterna numera till så stora belopp att de för alltför många bostadskonsumenter ter sig oöverkomliga. Sparande till grundavgift, som varit en naturlig väg till kapitalanskaffningen, ter sig alltför långsiktigt. Upplåning av kapitalet är ej heller en framkomlig väg. Korta amorteringstider, höga räntor och i övrigt höga årsavgifter ger tillsammans en för många alltför hög boendekostnad. Följden av den rådande situationen är att många bostadskonsumenter utestängs från den förmånliga kooperativa boendeformen. En ytterligare bidragande orsak till denna segregation är de höga överlåtelsevärdena på äldre bostadsrätter, som avvecklingen av bostadsrättskontrollagen medförde. Denna prisutveckling är i och för sig ett bevis på hur uppskattad bostadsrätten är som bostadsform. Ungdomens lönsparande, HSB:s bostadssparande och bankernas bostadssparande dvs. de tre stora områdena för bostadssparande skulle säkerligen stimuleras avsevärt och bostadsbyggandet därmed tillföras avsevärt mera enskilda sparmedel om grundavgifterna kunde sänkas. Vad beträffar ungdomens lönsparande, så har den ökade demokratiseringen av utbildningen medfört att tidpunkten för ungdombns inträdande i förvärvslivet förskjutits till högre ålder. Därmed har också tiden för sparande fram till hushållsbildningen avkortats och möjlighet till erforderligt sparande minskat. Under rådande byggnadskostnadsutveckling och då en fortsatt hög nyproduktion av bostäder framstår som angelägen synes enda framkomliga vägen till minskning av grundavgifterna vara att höja den övre lånegränsen till förslagsvis . Med hänvisning till ovan anförda föreslås att hemställer hos Kungl. Maj:t om åtgärder för att höja nuvarande övre lånegräns till av låneunderlaget inom av pantvärdet för lån till kooperativt bostadsföretag. () () MAJ () () () () () ()
mot · FU02117 · 1971-01-19 00:00:00 — om rådgivande folkomröstning angående det framtida statsskicket. Av de frågor grundlagberedningen har att handlägga hör frågan om monarki eller republik till de politiskt mera ömtåliga. De politiska partierna har nogsamt undvikit att föra fram frågan i valrörelserna, och opinionen är helt visst starkt splittrad icke endast inom valmanskåren utan också inom de politiska partierna. Sannolikheten talar för att grundlagberedningen eftersträvar en bred samling som kan förhindra en alltför omfattande allmän debatt och kontroversiella partipolitiska ställningstaganden. En sådan målsättning må vara i och för sig förståelig, men den rymmer dock betydande risker och är ägnad väcka allvarliga betänkligheter från demokratisk synpunkt. Frågan om monarki eller republik är om någon en fråga där hela folket måste få komma till tals. Det är sålunda icke ens till fyllest att denna opinionsyttring kanaliseras genom det sedvanliga utflödet, dvs. den representativa demokratin, och detta i all synnerhet icke sedan avståndet mellan representanter och dem som skall representeras är i fortlöpande tillväxt. Frågan om vårt land skall bibehålla monarkin eller övergå till ett republikanskt statsskick måste föreläggas folket i en rådgivande folkomröstning. Detta måste betraktas som oundgängligen nödvändigt med hänsyn till frågans karaktär. Frågan om monarki eller republik är därutöver rent tekniskt väl lämpad att inpassas i folkomröstningsinstitutet. Förutsättningarna låter sig utan svårighet klart och enkelt anges en av dessa bör självfallet vara att presidenten i en eventuell republikansk statsbildning skall utses av parlamentet. Beslut i frågan om monarki eller republik bör icke få träffas förrän frågeställningen förelagts svenska folket i en konsultativ folkomröstning. Det är ett demokratiskt och därmed ett oavvisligt krav. Med åberopande av vad jag ovan anfört hemställer jag att måtte besluta att hos Kungl. Maj:t begära förslag till lag om rådgivande folkomröstning i fråga om det framtida statsskicket i vad det avser monarki eller republik.
mot · FU021170 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i Agnäs och angående förfarandet vid justeringar av ortnamn m. m. I skuggan av kommunsammanläggningarna och andra administrativa ändringar på lokal nivå ifrågasattes de gamla by-, ort- och traktnamnen. De åtgärder som i denna fråga vidtagits av länsstyrelserna har djupt upprört ortsbefolkningen som menat att eventuella justeringar av namnen bort ske i nära samråd med dem som bor i byarna. Maj:ts kungörelse i frågan kom och en instruktion till överlantmätarna , och även om det i instruktionen framhålles att såsom huvudregel skall gälla att nuvarande indelning, som grundas på byar, enstaka hemman och motsvarande, skall behållas, så framgår det av det genomförda arbetet att stor irritation uppstått i bygderna. Vi menar det vara en allvarlig pietetslöshet att saklöst ändra beteckningar på hemman, byar och trakter och att största möjliga varsamhet bör iakttagas när sådana ändringar av eventuella administrativa skäl nödvändiggöres. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening framför att eventuella justeringar av traktnamn sker i nära samråd med invånarna på orten. () i Agnäs
mot · FU021171 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en översyn av lantmäteritaxan. Efter lantmäteriets förstatligande har lantmäteritaxan höjts i genomsnitt nominellt omkring 30-faldigt. Målsättningen är nu att statens självkostnader skall täckas, och dessa beräknas huvudsakligen på de anställdas bruttolöner utan beaktande av att därav 30 å återgår i form av direkt skatt. Efter den senaste höjningen av lantmäteritaxan börjar nu ett tydligt köpmotstånd märkas. Detta kan leda till att en hel del i och för sig önskvärda åtgärder i fråga om fastighetsbeståndet blir eftersatta och endast de helt oundgängliga blir verkställda. I yttrande över det av föregående års riksdag antagna förslaget till ny fastighetsbildningslag uttalade lagrådet bland annat att fastighetsbildningsväsendet i likhet med domstolsväsendet i större utsträckning än borde bekostas av det allmänna. Detta synes oss så mycket mera motiverat som en väsentlig del av lantmäteriets arbetsuppgifter är av myndighetskaraktär, vilka för samhällets del är lika angelägna som för den enskilde fastighetsägaren. Med stöd av det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj :t måtte hemställa om översyn av lantmäteritaxan i syfte att sänka den enskildes kostnader för legala fastighetsbildningsförrättningar. HANS () .
mot · FU021174 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och i om statsbidrag till hörseltekniska anordningar i samlingslokaler och Grovt uppskattat torde antalet hörselskadade i vårt land uppgå till nära en halv miljon. Deras handikapp är av växlande grad, men det har i stor utsträckning eliminerats genom olika former av hörseltekniska hjälpmedel och då främst genom hörselapparater som kostnadsfritt utprovas och ställes till förfogande av hörselcentralerna. Beklagligtvis är dessa hörselapparater ofullkomliga så till vida att de förstärker även icke önksvärt utifrån kommande buller. Den hörselhandikappade har därför svårt att uppfatta konversation vid större sammankomster och har svårt att följa med vad som säges i offentliga lokaler, vid studieverksamhet, sammanträden osv. De besvärande ljuden som kommer in i hörselapparatema är inte bara störande och irriterande utan de skapar också en känsla av osäkerhet. Vissa samlingssalar har försetts med teleslinga, som har den effekten att den avstänger visst ljud utanför slingan samt förstärker talet. Den hörselskadade kan med sin hörselapparat väl uppfatta vad som sägs oberoende av var han befinner sig innanför slingan utan att besväras av ovidkommande ljud. Antalet lokaler med teleslinga är tyvärr alltför ringa. Det vore därför önskvärt att det utgick visst statsbidrag till sådana för att stimulera kommuner, föreningar, bildningsförbund osv. att förse lokaler för olika aktiviteter med teleslingor. Man kan t. ex. tänka sig att i nya skolbyggnader lägges slingor i aula och några klassrum varvid även dessa kostnader blir statsbidragsberättigade. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om regler för statsbidrag till teleslingor i samlingslokaler, skolor m. m. HANS () i . () i
mot · FU021176 · 1971-01-01 00:00:00 — angående brand- och räddningsväsendets organisation. har en omfattande diskussion ägt rum på brandväsendets område. Genom att en mängd nya arbetsuppgifter tillkommit främst via frivilliga avtal för brandkårerna har hela brandväsendets organisation kommit i förgrunden. Detta gäller även sotningsväsendet som också är en ansvarsuppgift. Den arbetande räddningsutredningen har att bl. a. utreda kommunernas olycksfallsberedskap, oljebekämpning, fjällräddning m. m. utreds alarmtjänsten i samarbete med bl. I kommunala instanser bl. a. i - har frågor om en samordning av brandväsendets uppgifter till regionala räddningsstationer anhängiggjorts. Det är angeläget att dessa frågor och pågående utredningsarbete samordnas. Detta torde närmast ankomma på en statlig utredning, varutöver även utbildningsfrågorna bör överses. Det torde också vara angeläget att översynen utsträcks att gälla andra än nämnda myndigheters arbetsområden. Således kan det ifrågasättas om inte polisens arbete med vissa skyddsfrågor såsom inspektion av brandalarmerings- och livräddningsberedskapen vid bl. a. offentliga badplatser kan övertas av brandoch räddningsstationer. Hur dessa skall lokaliseras bör också utredas bl. a. med hänsyn till pågående kommunsammanläggningar. Eventuellt bör regionalt ansvar utkrävas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om en parlamentarisk utredning angående brand-, sotnings- och räddningsväsendets organisation
mot · FU021177 · 1971-01-27 00:00:00 — om bibehållande av ortnamn vid uppläggande av nytt fastighetsregister, m. m. Maj:t kungörelse nr 379 om uppläggande av nytt fastighetsregister m. m. av bestämmes hur detta nya fastighetsregister skall åstadkommas. Den praktiska tillämpningen av kungörelsen har på sina håll vållat stor irritation. a. i har flera berörda fastighetsägare protesterat mot vad de kallar den förestående fullkomliga omdöpningen av ortnamnen i bygden. Genom uppmärksamhet i fackpressen har larmats. Ämbetet påpekar enligt en tidningsuppgift att ortnamnen är bärare av en mångfasetterad tradition från förhistorisk och historisk tid. De bär vittnesbörd om våra fäders gudatro, om djurvärlden, växtvärlden och forna tiders jakt och fångst. Därför bör man gå försiktigt fram med ändringar av ortnamn menar tydligen ämbetet. i räder fastighetsägarna att göra sin röst hörd så mycket som möjligt, att klaga och slå larm. Samfundet för hembygdsvård, hembygdsrörelsens riksförbund, har också varit inkopplat på frågan och hävdat värdet av att slå vakt om de gamla ortnamnen. För min egen del anser jag det synnerligen angeläget att samråd inte bara med kommunerna utan också med fastighetsägarna sker på ett tidigt stadium så att de därvid kan påverka föreslagna förändringar av ortnamn i samband med uppläggning av nytt fastighetsregister. Remiss till ortnamnsarkivet och till riksantikvarien borde också vara regel. Ortnamnen får inte offras på datateknikens altare. Det är min förhoppning att vi skall kunna få en smidig anpassning till ägarsynpunkt, tradition och kultur i det här fallet. Med anledning av det sålunda anförda föreslås att beslutar uttala att vid arbetet med genomförande och uppläggning av nytt fastighetsregister största möjliga hänsyn tages för att kunna bibehålla gamla hävdvunna, traditionsrika ortnamn och garantera ägarinflytandet i sammanhanget.