mot · FU02932 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utveckling av transportsystem. Storstädernas trafiksituation har kraftigt försämrats . Den oväntat starka ökningen av bilismen har lett till avsevärda trögheter i trafiksystemet. Ökad olycksfallsfrekvens, hälsofarlig miljöförstöring, längre transporttider, försämrad rörlighet för äldre, handikappade och låginkomsttagare har blivit följden. Den aviserade utredningen avseende kollektivtrafik i tätorterna har givits den viktiga uppgiften att utforma framtida trafiksystem med prioritering av kollektiva transporter för att förbättra levnadsvillkoren i tätorterna. Det är väsentligt att utredningen bedriver sitt arbete skyndsamt. I direktiven anges också att utredningen närmast bör inrikta sig på de kollektiva färdmedel som används och som bedöms komma till användning. Med nödvändighet kommer därför endast - i och för sig angelägna dellösningar av trafikproblemen att kunna uppnås. är det uppenbart att den tekniska utvecklingen i industrisamhällena möjliggör väsentligt annorlunda transportsystem i tätorterna. Snabba framsteg på detta område har emellertid i stort uteblivit. Vinsten av ett utvecklingsarbete är långsiktig. Den privata industrin har härvidlag inte visat ett större intresse. De flesta regeringar i industrisamhällena har heller inte prioriterat den kollektiva behovstäckningen högt. Den industriella utvecklingens spjutpetsar har i stället kommit att utvecklas på försvarsindustrins och rymdverksamhetens områden. Det är självfallet av den största betydelse att söka använda de avancerade tekniska utvecklingsresurserna för att lösa påträngande sociala problem i stället för att förvärra dem. torde av skäl som något berörs nedan ha relativt goda möjligheter att starta ett långsiktigt utvecklingsarbete för kollektiva transportsystem som inte kommit till stånd i stor skala i industristaterna. De krav på framtida transportsystem i större tätorter som bör ställas utifrån samhälleliga och sociala utgångspunkter är bl. a. följande: Systemet bör ge service åt alla invånare, även äldre, handikappade, personer med små ekonomiska resurser och stora barnfamiljer. Det bör möjliggöra - bl. a. för att realisera punkt 1 en direkttransport mellan start och mål. Av samma skäl bör sittplats beredas ät var och en. Systemet bör möjliggöra en hög transporthastighet av effektivitetsskäl. Systemet bar vara fritt från buller, häsofarliga avgaser etc. av Det bör ha en hög trafiksäkerhet. Det bör ha relativt sett låga totalkostnader, dvs. drift plus installation plus låga indirekta samhällskostnader. Det är inte otänkbart att ett lämpligt baselement i ett system, som tillfredsställande uppfyller dessa krav, kan vara el- och luftkuddedrivna minibussar på luftspår med avancerad central och lokal datorstyrning för vägval, hastighetsval och säkerhetskontroll. Ett utvecklingsarbete för systemlösning av frågor av den art som skisserats kommer att bli jämförelsevis dyrbar. En grov gissning kan vara att kostnader för utveckling av styrsystem och provbanor m. m. kan röra sig om av sju till . Det är därför väsentligt att studera alternativa användningar av de forsknings- och utvecklingsresurser som skulle bindas i ett dylikt arbete. Det finns i detta sammanhang skäl att knyta an bl. a. till den diskussion om en svensk satellit som förts . Styrelsen för teknisk utveckling har i olika sammanhang förordat ett rent svenskt satellitprogram bl. a. i syfte att hålla utvecklingen av elektronik- och datasystem på en avancerad nivå genom de hårda programkrav som en satellitutveckling ställer. De gynnsamma effekterna för avancerad svensk industri av ett sådant program har betonats. Styrelsens för teknisk utveckling rymdtekniska utredning anger en kostnadsnivå av som rimlig för ett svenskt program inklusive deltagande i ett mindre europeiskt samarbete. Utredningen hänvisar som motiv för en satsning på rymdsektorn även till att personella forskningsresurser inom försvarssektorn kommer att frigöras som direkt kan användas i rymdarbetet. Det torde vara bl. a. avslutande som avses. I årets statsverksproposition anser sig chefen för industridepartementet inte kunna förorda en rymdteknisk verksamhet enligt styrelsens för teknisk utveckling förslag med hänvisning till den rådande oklarheten om det internationella rymdsamarbetets framtida utformning. En närmare jämförelse av satellitprogram och den antydda typen av transportsystem torde utvisa att programmen tar i anspråk relativt likartade forskningsresurser, särskilt på data- och elektronikområdet. Ett satellitprograms tekniska bieffekter för industrin skulle i många avseenden kunna nås och inom likartade områden av ett urbant transportprogram, såvida målsättningen för programmet görs precis med tillräckligt hårda krav på problemlösning. Ett urbant transportprogram, där låg bland de första i utvecklingen, skulle dessutom sannolikt ge en väsentligt starkare exportutveckling än ett satellitprogram där vårt lands insatser blir ytterst marginella vid en jämförelse med stormakternas. Det väsentligaste skälet är emellertid att en utveckling av transporter direkt syftar till att lösa sociala problem och ger en behövlig grund för uppbyggnad av väl definierade styrsystem i den offentliga sektorn. Vid satellitprogram är det bieffekterna som är huvudsaken, i varje fall vid en marginell svensk insats. Det är givetvis möjligt att ett närmare studium ger vid handen att en svensk rymdverksamhet av andra skäl är angelägen och att satellitutveckling och transportsystem inte bör ses som alternativ. Under alla omständigheter blir utvecklingen av ett urbant transportsystem- totalt mer krävande än en satellit i direkta kostnader. Det är tänkbart att den transportutvecklingen bör vägas mot den betydligt dyrbarare försvarsindustrins utveckling, som även den tjänstgör som en spjutspets i den tekniska utveckbngen. Under alla förhållanden är det troligt att ett val av urban transportsystemutveckling innebär att man med de totalt begränsade ekonomiska och användbara forskningsresurserna i landet väljer bort alternativet att upprätthålla en mycket avancerad svensk flygindustri. En dylik prioritering vore enligt motionärernas mening motiverad av de samhälleliga och sociala skäl som tidigare angivits. En utredning bör påbörjas där de ovan angivna frågeställningarna prövas. Därvid bör preciseras vilka krav som måste'ställas på kollektiva transportmedel för att miljövärden och servicebehov inom tättbebyggda områden skall kunna tillgodoses utifrån de allmänna värderingar som angivits. Därefter bör utredningen beställa analyser hos forskare och företag, vilka syftar till att utreda möjligheterna att tekniskt åstadkomma system som uppfyller de kriterier som specificerats i den första fasen. Efter ett eventuellt beslut av statsmakterna om prioritering av urban transportutveckling på den grundval utredningen har givit bör sedan en process genomgås där önskemålen och kraven på systemet successivt anpassas till de praktiska förutsättningarna och modifieringar görs. Denna process bör leda fram till en beställningsfas där utvecklingsarbete beställs för att lösa de många tekniska problemen vid genomförandet. Transportbandsystem, vagnprestanda, säkerhetskravens uppfyllande, underhållsproblematik, styrsystemsproblematik (lokala styrsystem i kombination med centrala, mobila i kombination med stationära), produktionstekniska system m. m., områdestäckningsanalyser, geografisk utbredning etc. transportforskningsgruppens betänkande föreslagna delegationen för utveckling och forskning på transportområdet liksom av det föreslagna vägtrafikinstitutet. Med hänvisning till vad ovan anförts får vi hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning om utveckling av transportsystem i enlighet med vad i motionen anförts. () () () PER ()