mot · FU02364 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett anslag till Bidrag till fria kristna samfund och kyrkor. Genom reformationen kom starka band att knytas mellan staten och kyrkan i vårt land. Den lutherska läran var länge den enda som fick predikas. förändrades emellertid inställningen till andra och mera fria kristna riktningar, och under påverkan av 1800-talets väckelserörelser avskaffades konventikelplakatet varigenom privata religiösa sammankomster uttryckligen hade förbjudits. Genom religionsfrihetslag blev religionsutövningen fri. Förhållandet mellan staten och påverkades dock på det hela taget inte av religionsfrihetslagstiftningen. Den frågan har sedan varit föremål för omfattande utredningar, vilka ännu inte är slutförda. Det är sålunda osäkert vilka de framtida relationerna mellan stat och kyrka kommer att bli. Utan att ta närmare ställning i denna fråga vill vi understryka vikten av att samhället garanterar förutsättningar för religionsutövning och religiös verksamhet i kyrka och samfund i hela landet. Till de förutsättningsskapande uppgifter som staten måste åtaga sig i detta sammanhang hör enligt vår mening ett ekonomiskt ansvar för att rätten till religionsutövning upprätthålles. finansierar sin verksamhet huvudsakligen genom rätten att beskatta medlemmarna. Den åtnjuter därjämte direkt statligt stöd i form av skatteutjämningsbidrag och genom anslaget kyrkliga ändamål under riksstatens åttonde huvudtitel. De fria kristna samfunden erhåller statligt stöd till studiecirklar och ungdomsverksamhet enligt de regler som allmänt gäller för stöd till sådana aktiviteter. Däremot utgår inte något stöd till samfundens religiösa verksamhet. För finansiering av denna är de hänvisade till i första hand frivilliga bidrag från medlemmarna. frikyrkoråd framhöll i ett yttrande över en motion till riksdag med förslag till stöd till samfunden, att de fria kristna samfundens sammanlagda utgifter beräknades till . Samfundens medlemmar, vilkas antal uppskattas till 800 000, får sålunda göra en betydande ekonomisk insats. Det bör nämnas, att den successivt höjda mervärdeskatten och arbetsgivaravgiften inneburit kännbara kostnadsökningar för samfunden. Många församlingar, särskilt de mindre, har svårigheter att skapa nödvändiga ekonomiska förutsättningar för sin verksamhet. Det är enligt vår mening från religionsfrihets- och jämlikhetssynpunkt otillfredsställande, att de fria samfunden inte åtnjuter direkt statligt ekonomiskt stöd. Frågan om förhållandet mellan staten och kyrkan måste lösas så att även de fria kristna samfunden kommer att få statsmedel för sin verksamhet. Så starka skäl talar för ökad likställdhet mellan och de fria samfunden, att statligt stöd till dessa senare bör utgå redan från nästa budgetår såsom en tillfällig anordning i avvaktan på resultatet av utredningen beträffande staten och kyrkan. Bland invandrarna i vårt land finns många romersk-katolska, grekiskortodoxa och mosaiska bekännare. Även icke-kristna religioner är representerade vårt land. Också de s. k. invandrarkyrkoma bör få statligt stöd. Frågan om vilken omfattning ett statligt stöd skall ha kan inte slutgiltigt besvaras . Vi föreslår dock för nästa budgetår, att ett reservationsanslag om benämnt Bidrag för samfund och kyrkor uppföres under statsverkspropositionens åttonde huvudtitel. Stödet bör fördelas av en av Kungl. utsedd central nämnd bestående fem ledamöter med god kännedom om religiösa förhållanden och landets religiösa organisationer. En förutsättning för att stöd skall utgå bör vara att samfund, församlingarna sammantagna (om central organisation inte finns) eller kyrka har ett visst medlemsantal, vilket synes böra fastställas av den centrala nämnden. Fördelningen av stödet bör dessutom vara beroende på verksamhetens omfattning och på behovet av inkomstförstärkningar. Det bör ingå i arbetsuppgifterna för stödet till samfund och kyrkor att offentliggöra rapporter angående fördelningen och att på grundval av de vunna erfarenheterna i samarbete med beredning om stat och kyrka utarbeta förslag till mera långsiktiga bestämmelser i fråga om fördelning av stödet. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte 1. under åttonde huvudtiteln för /72 till Bidrag till fria kristna samfund och kyrkor anvisa ett reservationsanslag av ; 2. i skrivelse till Kungl: uttala att en nämnd bestående av fem personer med god kännedom om religiösa förhållanden och organisationer får i uppdrag att dels fördela under punkten 1 föreslagna bidrag på i motionen anförda grunder, dels i samarbete med beredning om kyrka och stat utarbeta förslag till långsiktiga bestämmelser angående stödets fördelning. () () () () () i Luttra () i Bäckmora . () i Skegrie () i Glömminge