mot · FU02313 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. angående avdraget för reklamkostnader vid taxering. Kravet på en beskattning av reklamen har under en följd av år rests av kommunisterna. (Se motioner vid 1968, 1969 och riksdagar.) Det har motiverats på två grunder: för det första med en hänvisning till de starkt ökande reklamkostnaderna och framhållandet av den principiella synen att en begränsning av reklamvolymen är önskvärd, för det andra utifrån angelägenheten att vinna nya skatteinkomster och därigenom få till stånd en annan fördelning av skattebördan med lättnader för de hårdast tyngda grupperna. Båda dessa skäl kvarstår. Reklamvolymen i beräknas till av bruttonationalprodukten, vilket i kronor räknat skulle bli 3,23,3 miljarder. I har reklamkostnaderna ökat ungefär i takt med bruttonationalprodukten, i andra utvecklade kapitalistiska stater har reklamkostnadernas andel i bruttonationalprodukten undan för undan ökat på vägen till den nordamerikanska nivån . Den svenska reklamen väntas enligt vissa uppgifter f. n. växa . Den svenska reklammarknaden är emellertid redan stor vid en internationell jämförelse: 3 miljarder mot t. ex. 2,8 i . Reklambranschen har alltmera kommit att domineras av stora företag och i betydande utsträckning även s. k. multinationella företag. Stora amerikanska och västeuropeiska annonsbyråer kämpar om att slå under sig reklammarknaden i de kapitalistiska staterna. Utvecklingen skildras på följande sätt i (nr 7 1970): Den internationella annonsbyråmarknadens struktur kommer att förändras i ännu högre grad genom köp och fusioner. ligger åtskilliga år före utvecklingen på kontinenten behärskar internationella byråer av byråomsättningen här i landet. Och uppköpen kommer att fortsätta inom tio år väntas av byråomsättningen ligga i utländska händer. Världens reklammarknad (utanför ) är en stor och präktig kaka att kämpa om den var värd ca 1968 och den växer i takt med västvärldens ekonomiska expansion, skriver den citerade affärstidningen. Här är det alltså inte något tal om rekla mens nödvändighet för samhället reklamen betraktas i stället som vad den i verkligheten är: en verksamhet driven i syfte att avkasta hög kapitalistisk profit. Enligt vår mening är det angeläget att begränsa reklamvolymen i samhället i stället för att låta den ytterligare växa. Reklamen används för att manipulera konsumenternas opinion och efterfrågan. Den är fylld av tendentiösa mångtydigheter och argumentationsknep. Den samhällsbild och de ideal den propagerar för är i allmänhet reaktionära. En begränsning av reklamvolymen anser vi också riktig med hänsyn till de många viktiga behov som inte kan fyllas. En sådan användning av tillgångarna i samhället att t. ex. de lågavlönade får en avgörande förbättringar av sin ställning, att daghemmen kraftigt byggs ut och att miljön tryggas måste vara rimligare än att används t. ex. för reklamändamål, militära rustningar, övergång till färgtelevision. Enligt vad bevillningsutskottet anförde i sitt utlåtande nr 34 vid riksdag är reklamen föremål för beskattning i åtskilliga länder. I är all reklam underkastad skatt. Denna kan utgå antingen med en fix avgift eller med belopp som avvägs med hänsyn till reklamens omfattning och varaktighet. Den kan också bestämmas till viss procent av reklamkostnaden. Även har en omfattande reklambeskattning. Den drabbar såväl annonsering som olika former av reklamtjänster. I är reklamuppdrag underkastade omsättningsskatt . annonsering i tidningar, radio, TV och på film är underkastad en reklamskatt om i regel . Även i måste reklambyråerna betala omsättningsskatt som utgår med viss procent av bruttoinkomsten. I beskattas televisionsreklam, och i och kan avgifter tas ut på utomhusreklam. I är annonstjänster underkastade skatt med viss procent. Även i och finns viss reklambeskattning. I anslutning till den diskussion som uppstått angående en särskild annonsskatt vill vi anföra att det lämpligaste måste vara att all reklam beskattas. Man undviker då en förskjutning av reklamen över till områden där beskattning inte finns. Risken för att en annonsskatt ensidigt skulle drabba pressen, medan reklamvolymen totalt är densamma eller växer och endast ändras till sin form, minskas därmed. Frågan om en beskattning av reklamen har under en rad av år uppskjutits med hänvisning till ett kommande förslag från reklamutredningen. har man genom skärpningen av mervärdebeskattningen och genom de höjda kommunalskatterna ökat bördorna för de grupper i samhället som har de lägsta inkomsterna. Vi anser liksom tidigare att frågan om en beskattning av reklamen icke får uppskjutas. Vill icke slutgiltigt binda sig för en viss skatteform borde man i varje fall kunna införa en provisorisk beskattning av reklamutgifterna, t. ex. genom att endast viss del av dessa, förslagsvis , blir avdragsgill vid beskattningen. Om man räknar med en skattesats för aktiebolagen på , såsom föreslås i en annan vpk-motion, innebär detta att aktiebolagens reklamutgifter belägges med en skatt motsvarande . Vi vill tillägga att enligt vår principiella uppfattning borde avdragsrätten helt slopas för reklamutgifter. I det förslag angånde provisoriska skatteregler som framlägges begränsar vi oss emellertid till nedanstående förslag. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att för sin del beslutar om beskattning av reklam, lämpligen genom att till anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen fogas en ny punkt 16 av lydelse som nedan angives. Anvisningar till 29 §. Avdrag må ej göras för av utgifter för reklamändamål. H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)