mot · FU02779 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och angående inkomstberäkningen i ärenden rörande bostadstillägg till barnfamiljer. De inkomstprövade statliga och kommunala bostadstilläggen för barnfamiljer, som infördes , är en reform som betytt mycket för att minska boendekostnaderna för barnfamiljer med låga inkomster. Om det alltså inte kan råda mer än en mening om denna reforms stora värde, så har emellertid den praktiska tillämpningen ute i kommunerna avslöjat vissa smärre skönhetsfläckar som det finns anledning att rätta till. I paragraf 5 i Kungl. Maj:ts kungörelse om statliga bostadstillägg till barnfamiljer (1968: 425) anges att till grund för beräkningen av bostadstilläggets storlek skall läggas den beskattningsbara inkomsten vid den senaste taxeringen, varom uppgift är tillgänglig vid prövning av ansökningen. är det så, att det bostadstillägg som skall utgå under exempelvis grundar sig på den inkomstdeklaration som avlämnades , dvs. Denna eftersläpning har i vissa fall medfört att den inkomstuppgiften inte alls återspeglar aktuell inkomst och aktuellt stödbehov. För att komma till rätta med sådana fall som utfaller till sökandens nackdel har därför en särskild jämkningsparagraf införts i förordningen. I denna paragraf stadgas att har inkomst som avses i 5 § väsentligt minskat i förhållande till vad som framgår av senast tillgängliga taxering, får storleken av bostadstillägget bestämmas med hänsyn till en beräknad beskattningsbar inkomst för det kalenderår för vilket bostadstillägg skall utgå. Någon motsvarande jämkningsmöjlighet finns emellertid inte för myndigheterna, när det är uppenbart att den bostadstilläggssgrundande inkomsten inte alls återspeglar aktuell inkomst utan kanske bara utgör en liten del av densamma. Speciell irritation har sådana fall väckt hos allmänheten, där det varit fråga om mycket högavlönade personer, som tagit ledigt från förvärvsverksamhet , exempelvis 1969. De är då enligt nuvarande regler berättigade till bostadstillägg inte bara , utan även retroaktivt för och sista kvartalet 1969, trots att inkomsten återtagit sin tidigare höga nivå såväl som 1971. Även om det här rör sig om undantagsfall måste det ändå av rättviseskäl vara angeläget att undanröja dessa icke avsedda effekter av nuvarande inkomstberäkningsschablon. Ett sätt att komma till rätta med problemet vore att låta sökande redovisa aktuell inkomst på ansökningsblanketten. Ett annat sätt, kanske mera anpassat till gängse databehandlingsrutiner, vore om förmedlingsorganet fick möjlighet att lägga inkomstuppgifter från två eller till grund för bedömningen om bostadstillägg skall utgå eller ej. Andra metoder finns säkerligen också. Den först nämnda metoden, där den sökande skall ange aktuell inkomst, har också den fördelen att personer som haft bostadstilläggsberättigade inkomster, men sedan går in i förvärvslivet med hög inkomst som följd, inte automatiskt erhåller bostadstillägg. På motsvarande sätt behöver en familj som på grund av inkomstminskning kommit ned i tilläggsberättigad inkomst inte ansöka om jämkning för att få rättelse. Ett annat problem som man mött ute i kommunerna har varit att räntor på inteckningslån i eget hem fullt ut räknas in i bostadskostnaden enligt anvisningar, vilket är av betydelse för beräkningen av de kommunala bostadstilläggen. Detta gäller även om det är uppenbart att lånen inte har använts i fastigheten. Det finns exempel på fall där inteckningslån med kompletterande säkerheter uppgått till både sju och åtta gånger taxeringsvärdet. Följande exempel belyser problemet: Lån med inteckningar i fastigheten . Räntekostnad enligt nu gällande regler . Skäl talar alltså för att det bör finnas ett tak för hur stora lån som får läggas till grund för beräkningen av boendekostnaderna. Man kan exempelvis tänka sig att bostadskostnaden, när det gäller räntedelen, högst får belastas med antingen av fastighetens taxeringsvärde eller för hus med statliga lån högst bostadslånets övre gräns. I ovanstående exempel skulle i så fall de räntor som belastar den framräknade bostadskostnaden reduceras från . Med stöd av det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att förslag framlägges för till sådan ändring av Kungl. Maj:ts kungörelser 1968: 425 om statliga bostadstillägg till barnfamiljer och 1968: 426 om statsbidrag till kommunala bostadstillägg till barnfamiljer, att de i motionen berörda möjligheterna till missbruk kan undanröjas. () () i 1971 710 0 2 3