mot · FU02104 · 1971-01-19 00:00:00 — av m. fl. om förläggning till av . Den negativa befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i aktualiserar på nytt frågan om placeringen av . Såväl psykologiska som regional- och lokaliseringspolitiska skäl talar för att huvudkontoret placeras i . riksdag beslöt att »i nuvarande läge» skulle förläggas till . beslut då innefattade även tillägget »att om erfarenheten skulle visa att en förflyttning av huvudkontoret till kunde verkställas utan nackdelar för bolaget frågan härom borde upptas till förnyad prövning». När frågan behandlades vid riksdag ägnade statsutskottet (utlåtande nr 148) densamma ingående behandling bl. a. på grundval av inhämtade remissyttranden från och städer, läns landstings förvaltningsutskott och i . Sammanfattningsvis framkom härvid följande. stad ville såsom sin utgångspunkt för frågans bedömning framhålla att huvudkontorets förläggning i första hand borde betingas av målsättningen att företaget bereddes alla möjligheter att bedriva sin verksamhet på det effektivaste sättet. Huvudkontoret borde därför vara lokaliserat till den ort där detta syfte kunde mest främjas. Staden menade också, såsom den Näslundska lokaliseringsutredningen framhållit, att huvudkontorets förläggning till en ort, där en stor produktionsenhet är belägen, kunde medföra vissa fördelar från ekonomiska och administrativa synpunkter. stad framhöll bl. a. att de dominerande arbetsuppgifterna för ledning alltsedan förstatligandet varit att bemästra de problem som uppkommit i samband med övergången från dagbrott till underjordsbrytning samt att rationalisera driften vid gruvorna och i utskeppningshamnama. För lösandet av dessa uppgifter föreföll det vara en avgjord fördel om ledningen vöre förlagd i närheten av den plats där dessa problem finns. läns landstings förvaltningsutskott yttrade att det från synpunkt måste betraktas som ett naturligt och angeläget önskemål att förlädes till men att hänsyn borde tas till hur man inom ledning bedömde denna fråga. i uttalade att det från länets synpunkt var ett naturligt och angeläget önskemål att förlädes till . Om detta ej ansågs böra ske på grund av försämrad effektivitet i företagets skötsel, vilket ej kunde bedöma, ansåg det vara av stor betydelse för länet att största möjliga del av huvudkontorets förvaltande personal placerades i länet. Som framgår av remissyttrandena från var andemeningen i dessa positiv till en flyttning av från till . rörande statlig verksamhet (Eckerbergska utredningen) redovisade i sitt betänkande 1963 som sin mening att huvudkontors förläggning till innebar fördelar från ekonomiska och administrativa synpunkter. Även den Näslundska lokaliseringsutredningen framhöll att alla förstärkningar av en landsdels näringsliv gynnsamt påverkar hela näringsklimatet där. Föregående år framlade delegationen för lokalisering av statlig verksamhet förslag angående utflyttning av ett antal statliga verk. Enligt vår mening talar starka skäl för att flyttas till . Det måste betraktas som naturligt att företagets högsta ledning lokaliseras till den del av landet på vars råvaror det bygger sin verksamhet. Därigenom kommer företagsledningen på ett annat sätt i kontakt med de problem som är av betydelse för bolaget, och den bör sålunda få bättre möjligheter att utföra sina arbetsuppgifter. Huvudkontorets lokalisering torde vidare ha betydelse för kontakten mellan bolagsledning och anställda. Genom en förflyttning av kan också den tekniska expertis som finns inom denna medverka i den högre tekniska utbildning som förlagts till länet. Det finns också anledning erinra om att en omlokalisering av skulle medföra en förstärkning av skatteunderlaget i berörda komuner. En flyttning av huvudkontoret skulle således ha en positiv effekt såväl för som för utvecklingen i . Enligt vår uppfattning är denna fråga av sådan vikt att bör uttala sin mening. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att måtte uttala sig för att flyttas från till . () () () i Holmgården