mot · FU021229 · 1971-03-16 00:00:00 — Mot 1971: 1229 av m. fl. 1 anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 23 angående vissa frågor om företagshälsovård m. m. Majrts proposition 1971: 23 föreslås åtgärder för vidareutbildning av företagsläkare, skyddsingenjörer och sjuksköterskor för företagshälsovård. Programmet avser årlig utbildning vid arbetsmedicinska institutet av bl. 45 läkare, 50 skyddsingenjörer och 60 sjuksköterskor i företagshälsovård. räknar med motsvarande läkartillskott för företagshälsovård inom ramen för den offentliga hälso- och sjukvårdens resurser. Den huvudkritik som kan riktas mot utredningen och propositionen är att man i alltför hög grad inriktat sig på utbildning i arbetsmedicinska institutets regi, medan grundutbildningen av företagsläkare och skyddsingenjörer vid högskolor och universitet inte tillräckligt beaktats. Denna kritik har också understrukits av flera remissinstanser. Utredningens och propositionens stora svaghet är att man avvisar förslag om lagstiftning beträffande huvudmannaskapet för företagshälsovården. Skälen för en sådan lagstiftning har kommunisterna utvecklat i motion 352 till årets riksdag. Vi förutsätter att denna motion behandlas i anslutning till proposition 1971: 23. Genom att utredningen kringgår huvudfrågan om lagstiftning och i allt väsentligt bygger på partsöverenskommelser tenderar även de ställda förslagen att förstärka arbetsköparnas starka inflytande över företagshälsovård och utbildning. Verksamheten vid arbetsmedicinska institutet har tidigare utsatts för stark kritik. Det har ifrågasatts om det på grund av sin dubbelbindning till varit i stånd att driva en självständig och opartisk verksamhet. Denna har avsatt mycket blygsamma resultat, t. ex. när det gäller fastställande av gränsvärden som ger skydd mot bullerskador, silikos och giftiga gasers inverkan. En ökad utbildning av företagsläkare, skyddsingenjörer m. m. bör kunna ske vid institutet. Förutsättningen är dock att institutet frigörs från arbetsköparintressen. av institutets verksamhet bör bli föremål för en genomgripande diskussion. Därutöver måste framhållas att all utbildning av personal, som på ledande poster skall syssla med arbetsmiljöns utformning och hälsovården vid företagen, måste bli mer integrerad med den ordinarie undervisningen vid universitet och högskolor. Utbildning i arbetsmedicin och socialmedicin bör göras obligatorisk vid denna grundutbildning. Utredningen understryker ju också att den teoretiska utbildningen endast fordrar begränsad tid angiven och att huvudparten av utbildningstiden skall åtgå till praktisk utbildning. Genom att lägga in arbetsmedicin i den ordinarie läkarutbildningen och föreskriva praktiktjänster i arbetslivet vid universitets- och sjukhusutbildningen för blivande läkare skulle man få en nyrekrytering av företagsläkare och en integrering av utbildning, forskning och praktik på bättre villkor för lönarbetarna än man får genom att lägga så stor del av utbildningen vid arbetsmedicinska institutet. Den nuvarande företagsläkarvården består i hög grad av praktiserande läkare med mottagning vid företagen. Den sociala isoleringen leder ofta till att företagsläkarna är benägna att anlägga arbetsköparnas effektivitets- och lönsamhetstänkande på sin verksamhet. En integrerad utbildning, med breddad grundutbildning vid universitet och sjukhusutbildning, skulle här kunna ge andra resultat. Motsvarande gäller för universitetens och högskolornas grundutbildning av tekniker. iFör lönarbetarna är även detta otillräckligt. Det krävs som framhålls i motion 1971: 750 också ett fackligt institut i arbetsmiljöfrågor, vilket kan bedriva självständig forskning och utbildning av bl. a. skyddsombud och fackliga skyddsingenjörer, varvid vi utgår ifrån att den grundläggande tekniska utbildningen givetvis sker vid de tekniska läroanstalterna. Utifrån här angivna synpunkter att lagstiftning om samhällets huvudmannaskap är huvudfrågan, när det gäller företagshälsovårdens utbyggnad, anser vi att en utökad utbildning av företagsläkare, skyddsingenjörer och sjuksköterskor kan läggas på arbetsmedicinska institutet men att därvid bör understryka att institutet bör ha en helt självständig ställning i förhållande till . bör därutöver understryka angelägenheten av en obligatorisk grundutbildning i arbetsmedicin och socialme dicin vid de ordinarie undervisningsanstalterna när det gäller utbildning av såväl sjukvårdande som teknisk personal. Med hänvisning till vad i motionen anförts föreslår vi att i anledning av propositionen 1971: 23 i skrivelse till Kungl. Maj:t ger till känna vad i denna motion anförts angående behovet av att grundutbildningen i arbetsmedicin och socialmedicin i högre grad äger rum vid de ordinarie undervisningsanstalterna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)