mot · FU02138 · 1971-01-20 00:00:00 — om dispens från tillämpningen av utspärrningsreglerna enligt utbildningskungörelsen. fattade beslut om fastare studieordning vid filosofisk fakultet. Den s. k. PUKAS-reformen hade efter omfattande debatt drivits fram på bord, och beslutet innebar att det nya systemet skulle träda i kraft redan från höstterminen . Själva forceringen av ärendet kritiserades från många håll inte minst från moderata samlingspartiet, som i partimotion i frågan konstaterade att alltför förelåg mellan beslut och genomförande, vilket skulle medföra avsevärda igångsättningsproblem. Att denna kritik var riktig finns en mängd exempel på från PUKAS-systemets första tid. En utav de bärande principerna i PUKAS-systemet var tanken om utspärrning. Studiekurserna borde enligt beslutet vara så avpassade att minst 2/3 av antalet aktivt heltidsstuderande godkänns för 40 poäng inom loppet av två terminer. Efter tre terminers studier borde andelen ha stigit till . De som icke uppnått 40 poäng efter tre terminers studier riskerar att bli avstängda från undervisningen om icke särskilda skäl föreligger. Utöver utspärmingen förekommer också tröskelprövning. Denna äger rum efter två terminer och innebär att de som icke uppnått 30 poäng prövas av respektive utbildningsnämnd, som avgör huruvida vederbörande skall få fortsätta på utbildningslinjen eller inte. Reglerna om utspärrning i utbildningskungörelsen (SFS 1969: 327) har med rätta kritiserats för sin »luddighet». Den paragraf som närmast reglerar utspärmingen ger utrymme för en råd tolkningar som det överlämnats åt de enskilda utbildningsnämnderna att göra. Detta förhållande har redan visat sig vålla problem. Framför allt kan variationerna i utbildningsnämndernas handläggning bli betydande. Hård kritik riktades mot tanken om utspärrning inte minst från studenthåll. a. hävdades att ett 20-procentigt bortfall från studierna var att acceptera en alldeles för hög andel studiemisslyckanden. Dessutom påpekades utspärmingsparagrafens luddighet och riskerna därmed för en godtycklig handläggning av utspärrningsärendena. Slutligen underströks behovet av omfattande förstärkningar när det gällde studieväg ledning, lärartilldelning m. m. för att lösa de stora bristerna på dessa områden och därmed förbättra studiemöjligheterna för de studerande. Problemet med att åtskilliga studenter icke klarade av studierna inom s. k. normalstudietid borde enligt »lösas med pedagogiska förstärkningar och inte med ett administrativt utspärrningsförf arande ». har sammanställt rapporter över det första årets erfarenheter av PUKAS: Rapporterna har infordrats från de olika utbildningsnämnderna och omfattar studieresultaten samt en sammanfattning av erfarenheterna av systemet vid respektive utbildningslinje per den 1/9 1970, dvs. i början av den tredje terminen. Detta innebär att de redovisade studieresultaten ligger på en högre nivå än om redovisningen skulle ha varit gjord efter läsårets slut. Resultatet av perioden 1/7 19691/9 1970 visar att av de s. k. aktivt heltidsstuderande klarar 40 poäng vid tredje terminens början. Den av angivna riktpunkten var . När det gäller tröskelprövningen uppskattades icke komma att uppnå 40 poäng inom tre terminer. Till dessa siffror skall tilläggas, att av nybörjarna 1969 har fallit ifrån och att således andelen studenter som uppnått 40 poäng, av dem som påbörjade sina studier , är väsentligt lägre än ovan redovisade . Oavsett till vilken studerandegrupp man relaterar antalet uppnådda 40-poängare antalet nybörjare eller det antal som fullföljt sina studier är resultatet dåligt. Av ett nybörjarantal på ca 13 600 har nära 2 200 fallit bort, och ytterligare drygt 2 900 förväntades studier icke komma att klara av studierna inom den av statsmakterna angivna tiden. Om utspärrningsreglerna följes strikt innebär det att av de studenter som påbörjade heltidsstudier vid filosofisk fakultet 1969 icke lyckas fullfölja studierna. Studiemisslyckanden på en så hög nivå kan knappast accepteras. För de enskilda studenter som tillhör denna grupp innebär misslyckandet ofta ett hårt slag. För samhället innebär varje misslyckande att stora kostnader till stor del varit förgäves. Att nå upp till en situation där antalet studiemisslyckanden är praktiskt taget obefintliga är självfallet omöjligt. Det finns givetvis alltid studenter som av olika anledningar hamnat på fel studielinje eller vilka icke passar för universitetsstudier. Målsättningen bör dock vara att hålla andelen misslyckanden så låg som möjligt, och i detta sammanhang är en siffra om helt oacceptabel. När andelen studiemisslyckanden är så hög som tyder detta på att studiernas organisation och uppläggning företer avsevärda brister. har i sin sammanställning över det första årets erfarenheter av PUKAS redovisat utbildningsnämndernas synpunkter i detta avseende. Av utbildningsnämndernas rapporter kan framför allt följande brister och problem konstateras: Bristen på kompetenta lärare är stor i ett flertal ämnen. Bristen på läromedel respektive försenade läromedel har i flera ämnen avsevärt försvårat studenternas situation. Resurserna för studievägledning och rådgivning är vid de flesta institutioner klart otillräckliga. Situationen är sämst för de studerande som läser ämnen med ett stort antal studenter. Variationerna i studieresultat mellan olika studieorter i ett och samma ämne är för flera ämnen högst betydande. Detta tyder dels på stora skillnader i institutionernas resurser, dels på att kursfordringar och utbildningens uppläggning är starkt varierande från läroanstalt till läroanstalt. Utbildningsnämnderna har oklara och högst olika uppfattningar om hur utspärrningen skall fungera. Stark kritik riktas mot det nya registreringssystem som genomfördes i och med PUKAS-reformen. För flera ämnen, bl. a. språk, omvittnas att de studerandes kunskaper från gymnasiet försämrats. Detta har försvårat undervisningen på olika utbildningslinjer och naturligtvis försämrat möjligheterna för de studerande att uppfylla kursfordringarna. har i anslutning till redovisningen av utbildningsnämndernas rapporter kommenterat bristerna i PUKAS-systemet. Därvid påtalas framför allt de otillräckliga resurserna när det gäller studievägledning. UKÄ anser »att studievägledningen är av fundamental betydelse för att de studerande framgångsrikt skall kunna genomföra sina studier. I fråga om universitetsstuderande med klart otillfredsställande studieresultat är det av vikt att dessa genom studie- och yrkesorientering får hjälp att finna för dem lämpligare utbildning eller sysselsättning. Möjligheterna att genom positiva åtgärder successivt förändra utbildningssystemet i riktning mot att de nuvarande reglerna om avstängning ersätts av en utbyggd, aktiv och individuell rådgivning och vägledning är enligt UKÄ:s mening i hög grad beroende av att studievägledningen ges ökat utrymme och väsentligt förstärkta resurser.» Konsekvenser av UKÄ:s rapport Utbildningsnämndernas rapporter jämte UKÄ:s kommentarer i anslutning till dessa vittnar om att huvudorsakerna till det stora antalet studiemisslyckanden under det första PUKAS-året står att finna i brister i utbildningens organisation. Regeringen har icke dragit konsekvenserna av detta. Så snart studieresultaten för förelåg framfördes krav på generell dispens när det gällde utspärrningsreglerna. a. har i flera uttalanden påpekat »det orimliga i att tillämpa utspärrningen i en situation där utbildningens organisation varit så bristfällig». Vissa utbildningsnämnder har gjort liknande konstateranden och begärt att få slippa tillämpa reglerna. Regeringen har icke tillmötesgått dessa krav utan hävdar att utspärrningsreglerna skall tilllämpas. PUKAS-systemet innehåller förvisso flera olika element som är diskutabla. Det i dagens läge minst acceptabla är utspärrningsreglerna. Statsmakternas speciella organ för universitetsfrågor universitetskanslersämbetet har konstaterat att resurserna för studievägledning varit klart otillräckliga under PUKAS första år. Likaså har de pedagogiska bristerna och problemen varit avsevärda. Det vore anmärkningsvärt om statsmakterna vägrade inse dessa fakta och av missriktad prestige vidhöll kravet på att utspärrningen skall tillämpas. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. att de lokala utbildningsnämnderna tills vidare erhåller generell dispens från att tillämpa §§ 3133 i utbildningskungörelsen (SFS 1969: 327); att sådana åtgärder vidtas att de studenter som redan blivit utsatta för utspärrning beredes möjligheter att återupptaga studierna på respektive utbildningslinje.