mot · FU02243 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om översyn av lagen om pensionstillskott, m. m. Ett vanligt förekommande talesätt i samband med beslutade och genomförda förbättringar av folkpensionen har varit, att »pensionärerna måste få del av den allmänna standardförbättringen». Det användes också vid antagandet av tioårsplanen för standardförbättring för pensionärer genom införandet av pensionstillskott för pensionstagare, som inte erhöll någon ATP eller endast en ringa sådan. Det är emellertid i detta sammanhang nödvändigt att se till det faktiska läget för pensionärerna och till den reella innebörden av pensionsbeslutet. Först mot en sådan bakgrund kan den verkliga innebörden av talet om att »pensionärerna måste få del av den allmänna standardförbättringen» bedömas. Årets riksdagsberättelse meddelar att pensionsförsäkringskommittén väntas slutföra sitt arbete . Med dess förslag, som låg till grund beslut om pensionstillskott, anses frågan om standardförbättring fram till och med i allt väsentligt vara löst. Den frågan skulle alltså därmed vara avförd från dagordningen. Från kommittén återstående förslag skall enligt berättelsen gälla likställdhet mellan män och kvinnor inom pensionssystemet. Vidare väntas förslag framläggas angående barnpensionerna. kommunisternas riksdagsgrupp anmälde vid behandlingen av frågan om pensionstillskottens införande en starkt avvikande mening. I motionerna I: 952 och II: 1089 detta år hävdade gruppen: Standardförbättringen var otillräcklig. Den borde dessutom komma ett större antal pensionstagare till del. Konstruktionen av beslutet om pensionstillskott innebar att utgående tilläggspension och tillskottet tillsammans inte fick överskrida . Pensionstagare som hade ATP obetydligt därunder fick alltså ett mycket ringa belopp i standardförbättring, de som låg däröver fick inget tillskott alls. Det var en otillräcklig förbättring som därtill starkt begränsade antalet pensionärer som över huvud taget fick någon standardförbättring. Konstruktionen av beslutet var vidare sådan, att pensionstagare med reducerad pension också skulle få reducerat tillskott. En handikappad vars arbetsförmåga uppskattats till »halv» skulle alltså få halvt tillskott osv. Verkligheten är som bekant att den som bedömts besitta endast »halv» arbetsförmåga mycket sällan har möjlighet att genom arbete komma upp till ens tillnärmelsevis en »halv» normal inkomst. Vanligtvis kan vederbörande i verkligheten inte få någon inkomst alls. Talet om att kanalisera pensionsförbättringen till dem som mest är i behov av sådan får därigenom sin rätta belysning. Vpk-gruppen kunde inte godkänna de anförda »försäkringsmatematiska» förklaringarna om att de som standardhöjning avsedda pensionstillskotten i sådana fall helt logiskt måste reduceras. Gruppen hävdade i stället att behovssynpunktema talade för att tillskotten skulle utgå generellt lika. Detta krav är alltjämt aktuellt. När det gäller lönerörelser och avtalsfrågor påpekas i diskussionen oftast de orimliga konsekvenserna av lika procentuella lönepåslag för hög- som lågavlönade. De högre inkomsttagarnas förtjänstnivå ökar därigenom avsevärt kraftigare än låg- och medelinkomsttagarnas. Naturligtvis står frågan likadant för pensionärerna. Talet om att »pensionärerna måste få del av standardförbättringen» måste - om det skall tas på allvar - beakta utgångspunkten för pensionärernas del. En ensamstående pensionär kommer att få ett nytt pensionstillskott på . och två pensionsberättigade makar . Beloppen uttrycker den årliga treprocentiga reella standardförbättringen enligt riksdagsbeslut. Men för industriarbetaren med - låt oss säga - . i årsinkomst skulle en treprocentig reallöneförbättring ge . Enligt Svenska arbetsgivareföreningens statistik utgjorde den årliga reallöneförbättringen för industriarbetare under vart och ett av åren 1965 t. o. m. 1968 6,0, 3,1, . För folkpensionärernas del är den reella inkomstförbättringen under motsvarande år uttryckt i procent: 4,5, 4,8, 4,6 respektive 3,5. Folkpensionens årsbelopp inklusive pensionstillskott är . och för ett pensionärspar , vilka summor som redan nämnts, kommer att öka innevarande år. Bostadstilläggen täcker fortfarande i en rad kommuner inte den faktiska hyreskostnaden. Det borde mot bakgrunden av dessa fakta utan någon utförligare argumentering kunna konstateras att pensionärer som inte kunnat förvärva ATP eller endast en låg sådan har en oacceptabelt låg levnadsstandard. Perspektiven för pensionsförbättringama är heller icke tillfredsställande. Enligt vår mening måste således slutsatsen dras att en revidering av beslut om en tioårsplan för pensionsförbättringar bör ske. riksdag intog en enligt vår mening fullständigt riktig ståndpunkt när pensionstillskottet fastställdes lika för ensamstående som för var och en av två pensionsberättigade makar. Det var ett steg i rätt riktning mot principen om att pensionsförmånen bör vara lika för alla pensionstagare oberoende om de är ensamstående, syskon som sammanbor eller om de är gifta osv. Skillnaden har byggt på bedömningen att levnadskostnaderna skulle vara betydligt lägre för ett pensionärspar än för ensamstående. Detta antagande har inte stöd i verkligehten. Med angiven riktpunkt från om storleken av bostadstilläggen att dessa bör täcka den faktiska bostadskostnaden kan fördelen av gemensam bostad inte längre åberopas. Eventuella argument om att livsmedlen skulle bli billigare vid inköp för två personer än för en berör en sådan petitess att de inte förtjänar att kommenteras. Skäl för att bibehålla en skillnad i utgående pensioner mellan ensamstående och makar finns således enligt vår mening inte. Vår mening är således att denna fråga skall tas med vid utarbetandet av kommande pensionsförbättring. Det bör erinras om att när förslaget om pensionstillskott framlades anfördes från pensionärsorganisationerna att planen borde genomföras på fem och inte . Det man framför allt fäste stort avseende vid var att dagens pensionärer beredes en kraftigare förbättring. ATPsystemet innebär att först personer födda och som blir 1980 får 19/20-delar av full tilläggspension. Den otillräckliga och långsamma pensionsförbättringen med . räknat penningvärde för pensionärer med ingen eller låg ATP ger dessa en helt otillräcklig levnadsstandard som icke bör godtas. Enligt vår mening är dels en kraftigare ökning i utgående pension exklusive kommande indextilläg än de . för ensamstående och . för pensionärspar som regeringen föreslår skall träda i kraft motiverad bl. a. på grund av den genomförda momshöjningen, dels bör tioårsplanen för återstående pensionsförbättringar omprövas. Vpk-förslaget gick ut på att tillskotten skulle utgöra av basbeloppet. Det innebar att för den tredje etappen av pensionsförbättringen skulle höjningen utgöra av basbeloppet. Förslaget medger att flera pensionärer får del av den reella pensionsförbättringen, höjningen blir större. Enligt denna norm skulle pensionstillskottet för ensamstående nu bli . i stället för föreslagna . Vid en omprövning av höjningarna för den återstående delen av planen anser vi att frågan om lika pension för gifta som ogifta pensionstagare bör tas upp. En avvägning av årsbeloppen med hänsyn till den förbättring som ett genomförande av en sådan förändring av stor be tydelse för de gifta pensionstagarna skulle innebära blir givetvis nödvändig. Vi föreslår att regeringen skyndsamt upptar denna fråga till behandling och att förslag utarbetas att föreläggas för beslut. I det föregående har redan anförts att vpk-gruppen för sin del anser att pensionstillskotten skall utgå med oreducerade belopp. Med stöd av det anförda föreslås att måtte besluta om sådan ändring i Lag om allmän försäkring, att pensionstillskott skall utgå med . för ensamstående och . för pensionärspar samt att pensionstillskotten utgår oreducerade även för pensionstagare, som ej uppbär full pension, innebärande följande ändring i »Lag om pensionstillskott Pensionstillskott utgör av basbeloppet skall pensionstillskottet utgöra .... fyra av basbeloppet.»; att tredje stycket i 2 § som börjar med orden »Pensionstillskott till ålderspension» till och med tredje stycket i samma paragraf som slutar med orden »minskas i motsvarande mån.» utgår ur att hemställan riktas till regeringen om att utarbeta förslag till härav betingade övriga ändringar i lagtexten; att i skrivelse till regeringen hemställer om att en översyn av »Lag om pensionstillskott» företas och förslag utarbetas i syfte att åstadkomma en kraftigare standardförbättring för folkpensionärerna än den i nyssnämnda lag förutsedda samt att frågan om genomförandet av lika pension för gifta som ogifta pensionstagare därvid beaktas; samt att under B 4 i bil. 7 till statsverkspropositionen till Folkpensioner för /72 måtte anvisa ett förslagsanslag av 8 . H. (vpk) i (vpk) i (vpk) i