mot · FU021072 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökat statsbidrag till . I en översikt av världsturismen, som publicerats av den internationella turistorganisationen , beräknas den internationella turisttrafiken ha ökat till 153 miljoner ankomster. De totala inkomsterna i främmande resevalutor skulle ha stigit till 15 300 milj. US-dollar. Detta innebär att världsturismen relativt måttlig ökningstakt återigen skulle ha ökat och att man skulle kunna räkna med samma expansiva trend som kännetecknade 1960-talets första hälft. Denna internationella utveckling motsvaras för och del av en betydande ökning av den utländska turisttrafiken. Antalet ankomster till det nordiska passkontrollområdet ökade 1969 enligt med , alltså en god bit över det europeiska genomsnittet. Den icke-nordiska turistströmmen uppgick i under till 1 550 000 besökare medan turistströmmen från våra nordiska grannländer beräknades till ca 3 000 000 besökare. För svensk del har det sålunda varit fråga om en avsevärd uppgång av turistströmmen både från och från utomnordiska länder. Trots den växande turistströmmen till förutses emellertid turistbalansens underskott komma att fortsätta att öka från ca 1 200 milj. kr. 1969 och 1 700 milj. kr. 1970 till över 2 000 milj. kr. Även om valutastatistik inte ger en rättvisande bild av framför allt inflödet av utländsk turistvaluta måste konstateras att vi måste räkna med ett fortsatt mycket stort underskott i turistvalutabalansen. Mot denna bakgrund ter det sig oundgängligen nödvändigt att turistnäringen i vårt land ges sådana arbetsvillkor att den kan verksamt bidraga till att successivt bringa balans mellan de utländska turisternas och besökarnas utgifter i och vad svenskarna ger ut på besök i utlandet. Näringen måste efter hand ges en sådan utformning att den effektivare än stimulerar både svenskar att i allt större utsträckning stanna i och utlänningar att besöka vårt land. En vidareutveckling av den svenska turistnäringen är med andra ord nödvändig från samhällsekonomisk synpunkt och för att uppfylla regeringens i årets finansplan understrukna önskan att lösa bytesbalansens problem. Skall kunna göras mer attraktivt för utländska besökare fordras för det första att man söker skapa större kommersiella enheter på inkvarteringssidan. I våra konkurrentländer sker på detta område en snabb omstrukturering. Banker, varuhuskedjor, transportföretag och industriföretag med en betydande kapitalkapacitet bakom sig har i växande omfattning börjat finansiera de alltmera kapitalkrävande investeringarna i turistbranschen. Inom hotellområdet har de verkligt stora hotellkedjorna av typ Hilton, Intercontinental och , ägda av eller samarbetande med internationella flygbolag och ofta lierade med stora resebyråkedjor, etablerat sig i allt fler länder och marknader. I liksom i andra stora länder står bakom researrangörerna ett flertal banker och större varuhuskedjor. Även om turistindustrin som näring betraktad internationellt är svagt organiserad sker sålunda en mycket snabb utveckling som för svensk del om vi skall kunna hävda oss i den internationella konkurrensen ställer ökade krav på finansiellt engagemang både från turistnäringen själv och från statligt och kommunalt håll. En betydande aktivering av intresset för turistnäringen sedd som en viktig del av svensk företagsamhet måste ske. Vi måste påskynda en önskvärd strukturomvandling av den svenska turistnäringen så att denna bättre anpassas till den internationella turistmarknadens krav. För det andra är det nödvändigt att få till stånd en ekonomisk, administrativ och personell förstärkning och ökad samordning av den kampanjverksamhet som är avsedd att stimulera utländska turistbesök i vårt land och väcka svenskarnas intresse för att turista i det egna landet. I detta avseende har bedrivit en allt intensivare verksamhet. STTF har t. ex. föregående år genomfört fyra samordnade turistkampanjer i utlandet, i , , och , och förbundet har dessutom medverkat i samordningar av mindre kampanjer i och . Den första samordnande inrikeskampanjen i påbörjades . Resultatet av dessa kampanjer måste anses ha varit gott enligt vad som framgår av i STTF:s petita till årets statsverksproposition lämnade närmare redovisning av kampanjernas uppläggning och effekt. Finansieringen av dessa kampanjer har till helt övervägande del skett med statliga medel, men turistintressenterna har också svarat för visst ekonomiskt tillskott. Skall emellertid denna kampanjverksamhet nå en långsiktig genomslagskraft är det även nödvändigt med ett betydande och ökat stöd till sådan verksamhet från statens sida. Den tanke som framskymtar i årets statsverksproposition att ett relativt växande ekonomiskt engagemang skall göras från enskilt håll kommuner, enskilda näringsföretag och regionala organisationer kan, om den realiseras, leda till att den önskade effekten av samordningen av kampanjerna inte uppnås. Visserligen gör flera regionala turistorganisationer aktningsvärda insatser för att öka resandeströmmen till från både nordiska och västeuropeiska länder, men erfarenheten visar att man når större verkan av sådana insatser om de samordnas för landet som helhet. Inte minst gäller detta charterresor och andra paketarrangemang. Det är därför önskvärt att även för nästa budgetår erhåller sådana anslag att de inte bara kan fullfölja upplagda utlandskampanjer och den senare påbörjade »Sverige-Nu»kampanjen utan även utbygga dessa. För nästa budgetår har emellertid en nedskärning av anslaget till Sverigekampanjen skett med jämfört med innevarande budgetårs anslag. Denna nedskärning gör det omöjligt att upprätthålla den ursprungliga målsättningen. En uppräkning av anslaget till tidigare gällande är därför nödvändig. En sådan anslagsökning skulle också snabbt kunna ge utdelning i ökade utländska turistbesök i vårt land. Även när det gäller STTF:s allmänna verksamhet har en relativ nedskärning av anslagen skett. Av den i årets statsverksproposition föreslagna uppräkningen till förbundet med belöper sig till omföringsposter. Det egentliga tillskottet till förbundet ökar sålunda endast med . Detta motsvarar inte ens de automatiska kostnadsstegringar som löneökningar och inflation leder till. Förbundet kommer därför att tvingas skära ner sin verksamhet, antingen 1 eller i sina kontor i utlandet. Detta måste undvikas. har för egen del hemställt att det under innevarande budgetår till uppgående anslaget höjes med , varav skulle avse kampanjverksamheten. Med hänsyn till att en ökad satsning på marknadsföring av turistmål i bör kunna ge en snabb utdelning i en förbättrad turistbalans och därmed en förstärkning av landets valutareserv bör en inte obetydlig ökning av anslagen vara motiverad. Vi vill därför föreslå att bidraget till för nästa budgetår ökas med totalt , varav hälften i första hand användes för en utbyggnad av kampanjverksamheten och övriga medel disponeras för huvudkontorets och utlandskontorens administration. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att måtte besluta att till Bidrag till för /72 anvisa ett anslag av 6 254 000 () ()