mot · FU0223 · 1971-01-12 00:00:00 — av m. fl. om biologisk kontroll m. m. Mycket stora värden går till spillo genom angrepp av insekter och andra djur på skog och grödor. Även växtsjukdomar och ogräs leder till minskad avkastning. För att nedbringa dessa skador används framför allt kemiska bekämpningsmedel, vars kortsiktiga betydelse för produktion är mycket stor. Bara i utnyttjas flera hundra olika preparat pesticider. Farorna med denna bekämpningsmetod är dock mycket stora. Dels förekommer akuta risker vid användningen, dels är framför allt de hygieniska riskerna på lång sikt oroande. Kontrollen av de medel som används är otillräcklig, rester av dem finns kvar i livsmedel och foder. De ekologiska skadeverkningarna är dåligt kända men bedöms som mycket allvarliga. Medlen slår ofta mot såväl skadliga som nyttiga organismer och kan dessutom upplagras i organismerna. Det finns alla skäl att söka avveckla skadlig kemisk bekämpning, men om vi skall göra detta och behålla produktionen oförändrad måste alternativa metoder för bekämpning utvecklas och användas. finns ett sådant alternativ, nämligen biologisk kontroll, där man i princip utnyttjar naturens egna medel att återställa balansen i ett rubbat ekosystem med för stor anhopning av en viss djur- eller växtart. Biologisk kontroll har använts i flera länder. Den har möjliggjorts främst genom studiet av insekternas sjukdomar, insektpatologi, och genom de metoder som finns för odling av insekter, deras parasiter och mikrober i stor skala. Dessa forskningar har resulterat i praktisk användning av bakterier, svampar och virus i en del fall i form av preparat samt i utnyttjandet av rovinsekter och rovkvalster för bekämpning av skadeinsekter och ogräs. Projekt har förekommit dels i större skala för permanent kontroll genom introduktion av insekter och mikrober, som saknas på en plats, dels tillfällig kontroll med mikrob- eller viruspreparat. Institutioner för forskning på detta område finns i ett stort antal länder liksom även en europeisk organisation. En världsomfattande samordnande organisation är under uppbyggnad. I har forskning på detta område satts i strykklass. Enstaka forskningsinsatser har gjorts, bl. a. rörande användning av grönmögel mot insekter och svampsjukdomar på maskros. forskning har dock hämmats genom den kemiska bekämpningens genombrott. kan endast individuella insatser göras på tidsbegränsade forskningsanslag. viktigt att forskning på biologisk kontroll, anpassad till nordiska förhållanden, kan bedrivas. Vi kan inte ohämmat fortsätta att använda pesticider som bekämpningsmedel med den alltmer vidgade kunskap vi har om dessa medels skadeverkningar. Vi finner det därför motiverat att man inom ramen för miljövårdsarbetet prioriterar forskning för utvecklande av ofarliga bekämpningsmedel, vilket även framhävs i motion angående en plan för miljövården. Det finns en rad mycket angelägna uppgifter för svensk forskning på detta område. Preparat, som finns tillgängliga i andra länder, bör prövas under svenska förhållanden. Möjligheter för egen tillverkning av preparat, prövning och lagring bör tillskapas. Som exempel kan nämnas virus- och svamppreparat mot skogsinsekter. Metoder för bekämpning av bladlöss bör ytterligare undersökas på basis av de forskningar som redan utförts i . Möjligheterna för en biologisk kontroll av skadliga nematoder, som potatisål, med hjälp av mikroorganismer bör undersökas De metoder som utvecklats för bekämpning av skadliga kvalster, som växthusspinn, med hjälp av rovkvalster bör prövas. Svampars och andra organismers användbarhet mot olika ogräs bör undersökas. Detta som några exempel på aktuella arbetsuppgifter. Men därutöver finns behov av grundläggande forskningar inom flera delar av insektpatologin och den biologiska kontrollen. Forskningen på detta område måste utökas, samordnas och centraliseras. Fasta forskartjänster bör tillskapas. Den enklaste och mest effektiva forskningsorganisationen för biologisk kontroll vore enligt vår mening en gemensam nordiska länderna. Samtliga saknar särskilda institutioner av detta slag. Problemen är i stort sett desamma. Tillräckliga tekniska och personella resurser skulle på detta sätt också tillskapas. Försök har gjorts i denna riktning men inte lett till några praktiska resultat. står vi alltså nästan helt utan svensk forskning då det gäller insektpatologi och biologisk kontroll. riskerar att hamna helt vid sidan av en internationell utveckling, vars erfarenheter inte direkt kan praktiskt tillämpas i vårt land med dess klimat och speciella faunasammansättning. Utvecklingsmöjligheterna på detta område är också mycket stora. har ca 1 100 virus, bakterier, rickettsier, protozoer och svampar beskrivits som sjukdomsframkallande hos insekter. av dessa har massodlats för fältbruk mot skadeinsekter. En utredning bör enligt vår mening göras för att undersöka förutsättningarna och formerna för en utvidgad svensk eller nordisk forskning på biologisk kontroll. Det bör klarläggas om denna bör förläggas vid någon institution vid ett universitet, universitetsfilial eller om ett fritt institut på internordisk basis kan inrättas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär förslag till organisa tion av en utvidgad insektpatologisk forskning samt forskning på biologisk kontroll på svensk eller nordisk bas. () () () () PER () ()