mot · FU02936 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar , , i och Stridsman om ett statligt charterflygbolag. Det kraftigt ökade underskottet i bytesbalansen är oroande, eftersom det innebär att rörelsefriheten inom den ekonomiska politiken minskas. Det betyder i sin tur bl. a. ökade risker för arbetslöshet. Erfarenheter visar att en försämring av sysselsättningsläget oftast drabbar de områden av landet som redan har störst svårigheter att sysselsätta den tillgängliga arbetskraften. Sannolikheten för att minskad ekonomisk-politisk rörlighet förstärker den regionala obalansen i landet är ganska stor. Till en del beror den negativa utvecklingen av bytesbalansen på tillfälliga förhållanden. Ökningen i handelsbalansens underskott med drygt 400 milj. kr. kan sannolikt räknas dit. Men de negativa dragen består också av mera långsiktiga utvecklingslinjer, som det finns all anledning att se allvarligt på. Till dessa hör den fortsatta trendmässiga försämringen i turistnettot, som visar ett preliminärt underskott på 1 725 milj. kr., varav 500 milj. kr. utgör det senaste årets negativa förskjutning. En del av dessa siffror kan förklaras med ett ökande antal utländska gästarbetare, som vid resor till hemlandet medför valutor avsedda för hemmavarande familjer. Men avsevärt större betydelse har utan tvekan det rena turistnettots utveckling. De tre första kvartalen 1970 visar att svenska turisters utgifter utomlands ökade med , medan utländska turisters utgifter här i landet stannade vid knappt hälften eller ökning. Standardutvecklingen och nya relativt sett billigare reseförmer har inneburit att utlandsresor blivit vanligare i breda befolkningsgrupper och inte endast förbehållna ett fåtal privilegierade. bör det sägas att låginkomstgrupperna fortfarande inte har denna möjlighet till rekreation. Principiellt finns det all anledning att vara positiv till en utveckling som innebär ökade internationella kontakter och möjligheter för människor till avkoppling utanför vardagsmiljön. Även ett kort besök i ett varmare klimat under vår kallaste årstid kan innebära ett stöd för hälsan. Men samma funktion har naturligtvis också semester och rekreation inom vårt eget land. Vid åtskilliga tillfällen har diskuterats möjligheten att genom beskattning av turistresor utomlands förändra konkurrensförhållandet mellan dessa och den inhemska turismen. Genom den höjda indirekta beskattningen har utvecklingen gått i den motsatta riktningen. Det är möjligt att en turistskatt trots alla internationella bindningar och avtal är tekniskt möjlig att konstruera. Men den förutsätter sannolikt ett samarbete med våra grannländer för att kunna bli någorlunda effektiv. tyngst vägande invändningarna mot åtgärder med begränsande syfte är ändå, enligt vår uppfattning, att man därigenom angriper en i sig positiv utveckling med ökat internationellt utbyte och bättre möjligheter för utlandsrekreation, som börjar omfatta allt fler i det svenska samhället. En fördyring av utlandsvistelsen under förutsättning att ett effektivt system kan konstrueras drabbar i första hand människor med lägre inkomster, som inte har höginkomsttagarnas förmåner av stimulerande arbete med bl. a. internationellt umgänge och utlandsresor. Om möjligt bör de negativa konsekvenserna på bytesbalansen av de ökande utlandsresorna mötas med positiva insatser för att öka den inhemska turismen. Därmed ökas valmöjligheterna, låt vara att det internationella utbytets omfattning skulle påverkas något. En del kan uppnås genom propagandainsatser, men mera avgörande är utan tvekan priskonkurrensen. Med efter hand ökade möjligheter att välja semestertidpunkt i varje fall till en del blir valet av rekreationsort en fråga om företrädesvis personliga värderingar om vilket utbyte man önskar. Inte minst den svenska fjällvärlden har där kvaliteter att erbjuda som det inte finns särskilt många motsvarigheter till. Eftersom en sviktande bytesbalans är en påtaglig belastning för den ekonomiska politiken, finns det anledning att angripa den långsiktiga negativa utvecklingen av turistnettot i första hand med målmedvetna åtgärder för att öka den inhemska turismen, inte minst till de norra delarna av landet. Därmed vinner man också stöd i arbetet för att åstadkomma en bättre regional balans, vilket också tillhör de viktiga målen för den ekonomiska politiken. Det är motiverat att samhället med sina möjligheter till omfattande insatser och utifrån en företrädesvis samhällsekonomisk utgångspunkt engagerar sig i en reseverksamhet med sikte på att stimulera den inhemska turismen. Genom en omfattande reserabattering på för speciella perioder och destinationer och i samverkan med ett statligt charterbolag för billighetsresor med flyg - företrädesvis på de längre distanserna borde en förskjutning i det nuvarande konkurrensläget mellan utlandsresor och inhemska resor kunna åstadkommas. Med hänsyn till de starka samhällsmotiven för ökad rörelsefrihet i den ekonomiska politiken genom förbättrad bytesbalans och minskad regional obalans bör ett strikt samhällsekonomiskt synsätt vara motiverat. En inhemsk chartertrafik kan under dessa förutsättningar i samarbete med turistbranschens företrädare i främst utan direkt konkurrens med det reguljära inrikesflyget och med bundna linjer till ett antal angivna norrländska flygplatser (exempelvis , , och ) motiveras med enbart täckning av de rörliga kostnaderna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag angående etablering av ett statligt charterflygbolag med uppgift att i samarbete med turistbranschen och bl. a. genom en utpräglad lågtaxepolitik stimulera den inhemska turismen främst i norra delarna av landet och med sikte på att förbättra balansen i de utrikes betalningarna.