ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU021178 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. angående anslaget till . () arbetar med genomförandet av fastighetsregisterreformen och reformen på inskrivningsväsendets område, båda beslutade av . Avsikten är att samordna fastighetsregister och inskrivningsregister i en central databank. Ett omfattande utvecklingsarbete på ADB-området har därvid måst företagas för att kunna lagra och snabbt komma åt den betydande mängd information som samlas in. Praktiska försök pågår i län. På dataterminaler kan nu information avläsas från en central datamaskin om fastigheter inom försöksområdet. Utvecklingsarbete pågår även i avsikt att till fastighetsdatabanken knyta uppgifter om byggnadsredovisning m. m. för att skapa en databank för samhällsplanering. Departementschefen har för /72 begärt ett förslagsanslag till CFD av . delar uppfattningen att ett betydande arbete måste läggas ned, om de av beslutade reformerna skall kunna genomföras . Dessa kostnader vilar dock inte enbart på det centrala utvecklingsorganet utan på statliga och kommunala organ på lägre nivåer, t. ex. registerförarna. har det blivit allt tydligare att arbetet med att komplettera nuvarande fastighetsregister och bereda överföringen till ADB till sin storlek underskattats. har t. ex. uppmärksammat problemet och avvisar starkare engagemang vid registerreformens genomförande. Kostnadsfördelningen mellan stat och kommun i denna fråga är oklar. Kompletterings- och överföringssidan kan bli det största hindret för reformens genomförande, och i varje fall torde ett snabbt genomförande inte kunna komma i fråga. Med tanke på de förhållanden som påtalats ovan bör en lugnare takt i det centrala uppbyggnads- och utvecklingsarbetet kunna ske. Något avsevärt men för dem som söker fastighets- och inskrivningsuppgifter behöver inte befaras, om reformens genomförande blir något fördröjt i förhållande till tidigare planer. De sökta uppgifterna finnes som i skrivna register hos registerförare och inskrivningsväsende. En minskning av det föreslagna anslaget med kan enligt vår mening göras utan menlig inverkan på det framtida utvecklingsarbetet. Ett annat förhållande som motiverar en lugnare takt i centralt databanksuppbyggande i allmänhet är bristerna i kunskaper och lagstiftning om effekterna av införande och integration av databanker. Problemen kring offentlighet och sekretess och integritetsfrågor för den enskilde är långt ifrån utredda. Centrala databanker kan, felaktigt uppbyggda, innebära en betydande centralisering i samhället med risker för demokratin. Fastighetsdatabanken intar härvid en mycket central ställning, och dess uppbyggnad och utveckling bör studeras jämväl från de synpunkterna. Med stöd av det anförda hemställes att vid sin behandling av statsverkspropositionen justitiehuvudtitel under punkt 9 A, till för /72 anvisar ett förslagsanslag på . () ()
mot · FU021179 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om översyn av principerna för fördelning av bostadsbyggandets låneramar. Det av riksdag antagna systemet för fördelning av bostadsbyggandets låneramar, vilket innevarande år tillämpas , har visat sig medföra att sedan de expansiva kommunerna i ett län fått sin del av bostadsbyggnadsramen återstår mycket obetydliga och i vissa fall helt otillräckliga rester för de övriga kommunerna. Denna styrning av bostadsbyggandet till de expansiva kommunerna har redan visat sig skapa svårigheter för bland annat vissa centralorter inom stödområdet. Dessa orters framtida utveckling är av grundläggande betydelse för förverkligandet av länsplaneringen. Om tillräckligt kvalificerad service skall kunna tillhandahållas befolkningen i bygden, måste den inte bara vidmakthålla sin befolkningsnumerär utan i många fall också öka den. Genom lokaliseringspolitiska åtgärder skall därför under statlig medverkan där skapas nya arbetstillfällen. En inflyttning till orten från andra delar av landet av olika slags expertis är då ofrånkomlig. I centralorten skall också de människor i regionens glesbygd som för sin försörjning tvingas flytta från sina hemorter i största möjliga utsträckning kunna beredas arbete. En förutsättning för en sådan utveckling, vilken är nödvändig om länsplaneringens målsättning skall kunna förverkligas, är bland annat att bostäder kan tillhandahållas i tillräcklig utsträckning i centralorterna. Den nu inledda tillämpningen av det nya systemet för fördelning av bostadsbyggandets låneramar synes äventyra den önskvärda utvecklingen av stödområdets centralorter på grund av att bostadsbyggandet där kan komma att bli klart otillräckligt. Systemet bör därför skyndsamt omformas så, att det anpassas till och samordnas med de lokaliseringspolitiska insatserna för främjandet av centralorternas näringsliv och arbetsmarknad. Om så inte sker, föreligger risk för att lokaliseringspolitikens syfte inte uppnås. Med stöd av det anförda hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa om översyn av principerna för fördelning av bostadsbyggandets låneramar i syfte att ernå en effektiv samordning mellan de lokaliseringspolitiska åtgärderna och bostadsbyggandet. PER () i Gäddvik () i Agnäs
mot · FU02118 · 1971-01-01 00:00:00 — Motioner nr 1971 Nr 118 av herrar i och i om undantag från mervärdeskatt för vissa dentaltekniska arbeten. Genom de bestämmelser som finns i förordningen om mervärdeskatt blir tandtekniska arbeten som utföres av dentallaboratorier dyrare än liknande arbeten som utföres av tandläkare eller hos denne anställd tekniker. Tandläkartjänster omfattas inte av mervärdeskatt medan däremot dentaltekniska arbeten, som utföres av fristående dentallaboratorier, är skattepliktiga. Denna bristande konkurrensneutralitet motverkar strävanden till en vettig rationalisering inom det dentaltekniska området. Inom fackkretsar anses det vara rationellt och även förbilligande med dentallaboratorier, som vart och ett betjänar ett visst antal tandläkare. Först och främst vinner man emellertid en specialisering, vilken medför högre kvalitet inom hela det dentaltekniska området. Förordningen om mervärdeskatt och skattens olika effekt bromsar upp de rationaliseringssträvanden som finns inom branschens organisation. För att undkomma nuvarande orättvisor och skapa konkurrens på lika villkor bör man, i likhet med vad som gäller övrig sjukvårdande verksamhet, undantaga dentaltekniska arbeten från mervärdeskatt. I och har man undantagit dentallaboratoriemas arbeten vad gäller tandproteser m. m., och det synes oss rimligt att även vi i vårt land jämställer dentaltekniska arbeten utförda av dentallaboratorier med liknande arbeten som utföres av tandläkare eller hos denne anställd tekniker. Hänvisande till vad som ovan framhållits hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag till ändring av förordningen om mervärdeskatt, så att dentaltekniska arbeten som proteser o. d. undantages från skatteplikt. . () HANS E. ()
mot · FU021180 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. Maj:ts proposition nr 1971 föreslås en ändring av förordningen om byggnadsforskningsavgift, innebärande att avgiftsskyldigheten utvidgas till att omfatta även anläggningsarbeten. Enligt gällande förordning är staten formellt befriad från avgiftsskyldighet. Staten har dock bidragit med belopp som minst svarat mot produktionskostnaden för statens byggande i egen regi. Bidraget belastar dock inte de byggande förvaltningarna, vilket från konkurrensneutral synpunkt är mindre tillfredsställande. På grund av att det statliga husbyggandet i egen regi varit av begränsad omfattning har verkningarna emellertid inte varit särskilt påfallande. Vid en utvidgning av avgiftsskyldigheten till även anläggningssektorn kommer emellertid det statliga bidraget att baseras på en relativt omfattande statlig egenregiverksamhet. Det måste då anses angeläget att de byggande förvaltningarna själva belastas med avgiften, vilket bör kompenseras genom motsvarande justeringar av respektive anslag. Ett sådant förfarande överensstämmer med de strävanden som på olika håll inom statsförvaltningen kommit till uttryck, innebärande att företagsekonomiska bedömningar skall ligga till grund för bestämning av byggnadsvolym i egen regi. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att måtte besluta bifalla propositionen nr 1971 angående byggnadsforskningsavgift, med den förändringen att statens bidrag betalas direkt av de i egen regi byggande statliga förvaltningarna, samt att vederbörande utskott utarbetar vederbörlig lagtext. G. REGNÉLL (m)
mot · FU021181 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av rösträttsåldern. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 662 hemställes att uttalar att en sådan sänkning av rösträttsåldern bör eftersträvas, att rösträtt inträder vid fyllda , att i skrivelse till Kungl. hemställer att, genom grundlagberedningen eller pä annat sätt, frägan om en sänkning av rösträttsåldern utreds, så att förslag kan föreläggas senast vid vårsession. () PER () () () () ()
mot · FU021182 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om upphävande av gällande restriktioner beträffande de kommersiella krediterna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1081 hemställes att måtte uttala önskvärdheten av att gällande restriktioner beträffande de kommersiella krediterna upphävs. G. REGNÉLL (m)
mot · FU021183 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående folk- och bostadsräkningar. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 525 hemställes att i skrivelse till Kungl. 1. att föreläggs en rapport angående folk- och bostadsräkning, där omfattningen och orsakerna till vägran att medverka analyseras och förslag till förbättringar av frågeutformning, sekretesskydd och information vid nästa räkning framlägges, 2. att en rådgivande grupp med parlamentarisk förankring på ett tidigt stadium knyts till nästa folk- och bostadsräkning. () () () . () av m. fl. angående översynen av realisationsvinstbeskattningen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1166 anhålles att i skrivelse till Kungl. Maj.t hemställer att åt utredningen för översyn av realisationsvinstbeskattningen uppdrages att pröva åtgärder som syftar till att dels bromsa ytterligare oskälig markprisstegring, dels till kommunen direkt återföra oskäliga vinster.
mot · FU021184 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående folk- och bostadsräkningar. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 525 hemställes att i skrivelse till Kungl. 1. att föreläggs en rapport angående folk- och bostadsräkning, där omfattningen och orsakerna till vägran att medverka analyseras och förslag till förbättringar av frågeutformning, sekretesskydd och information vid nästa räkning framlägges, 2. att en rådgivande grupp med parlamentarisk förankring på ett tidigt stadium knyts till nästa folk- och bostadsräkning. () () () . () av m. fl. angående översynen av realisationsvinstbeskattningen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1166 anhålles att i skrivelse till Kungl. Maj.t hemställer att åt utredningen för översyn av realisationsvinstbeskattningen uppdrages att pröva åtgärder som syftar till att dels bromsa ytterligare oskälig markprisstegring, dels till kommunen direkt återföra oskäliga vinster.
mot · FU021185 · 1971-01-27 00:00:00 — Motioner nr 1971 Mot. av i och om försäkring för skada vid medicinsk behandling. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 742 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte förslå, att en utredning tillsättes om patientens ställning inom sjukvården med särskilt sikte på tillskapandet av en olycksfallsförsäkring för patienter som felbehandlats m. m. () () i 1 - 1971.
mot · FU021187 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om patientinflytande i medicinalväsendets ansvarsnämnd, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 660 hemställes att i skrivelse till regeringen begär förslag dels om möjligheten att utöka medicinalväsendets ansvarsnämnd så att ett reellt patientinflytande erhålles, dels om inrättande av en neutral instans inom varje landstingsområde för att öka patienternas rättsskydd. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) av herrar och i angående beräkningen av tiden för semester i vissa fall. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 722 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan ändring av semesterlagen att rätten till semester beräknas oavsett när arbetstiden varit förlagd. () ()
mot · FU021188 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om patientinflytande i medicinalväsendets ansvarsnämnd, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 660 hemställes att i skrivelse till regeringen begär förslag dels om möjligheten att utöka medicinalväsendets ansvarsnämnd så att ett reellt patientinflytande erhålles, dels om inrättande av en neutral instans inom varje landstingsområde för att öka patienternas rättsskydd. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) av herrar och i angående beräkningen av tiden för semester i vissa fall. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 722 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan ändring av semesterlagen att rätten till semester beräknas oavsett när arbetstiden varit förlagd. () ()
mot · FU021189 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om försöksverksamhet med sexualrådgivningskliniker. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1192 hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att landstingen stimuleras att i samråd med i motionen nr 1192 nämnda utredning bedriva försöksverksamhet med sexualrådgivningskliniker i anslutning till familjerådgivningsbyråerna. () /ENKEL (fp) av m. fl. om höjt statsbidrag till . Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1192 hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj :t hemställa 1. att under rubriken ungdoms- och folkbildningsverksamhet inom utbildningsdepartementetes huvudtitel uppföres ett anslag Bidrag till om , avsett för förbundets utbildningsverksamhet, samt 2. att anslaget under punkt B 13, Bidrag till särskilda kulturella ändamål, reduceras i motsvarande mån. () /ENKEL (fp)
mot · FU021190 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om försöksverksamhet med sexualrådgivningskliniker. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1192 hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att landstingen stimuleras att i samråd med i motionen nr 1192 nämnda utredning bedriva försöksverksamhet med sexualrådgivningskliniker i anslutning till familjerådgivningsbyråerna. () /ENKEL (fp) av m. fl. om höjt statsbidrag till . Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1192 hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj :t hemställa 1. att under rubriken ungdoms- och folkbildningsverksamhet inom utbildningsdepartementetes huvudtitel uppföres ett anslag Bidrag till om , avsett för förbundets utbildningsverksamhet, samt 2. att anslaget under punkt B 13, Bidrag till särskilda kulturella ändamål, reduceras i motsvarande mån. () /ENKEL (fp)
mot · FU021191 · 1971-01-27 00:00:00 — av och i Bäckmora om körkortsutbildning i gymnasieskolan. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 938 hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj :t anhålla om utredning och förslag angående frågan om överförande av den teoretiska delen av körkortsutbildningen till gymnasieskolan på i motionen nr 938 anförda grunder. () i Bäckmora
mot · FU021193 · 1971-01-26 00:00:00 — av herrar Åsling och angående utbildningsfrågor inom turistnäringen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1099 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om snabba åtgärder för en lösning av de akuta utbildningsfrågorna inom turistnäringen, varvid särskilt överväges möjligheten att till förlägga ett särskilt utbildningscentrum för näringen enligt de riktlinjer som skisserats i motionen nr 1099.
mot · FU021194 · 1971-01-25 00:00:00 — av m. fl. om samordning av de taxor som tillämpas av och postverket m. fl. När det gäller kommunikationerna intar den del av vårt land som rubriceras som glesbygd en ogynnsam ställning. Avstånden skapar i och för sig problem, och resorna blir inte bara långa och tidsödande utan också mycket kostsamma. Den rationalisering och samordning som skett mellan och postverket då det gäller persontrafiken har betytt betydande besparingar för det allmänna men har för den enskilde resenären medfört ökade kostnader genom att skilda zontariffer användes. Följande exempel kan anföras. En person från västra delen av kommun skall resa till . Han kan numera på hemorten lösa biljett direkt till dels för den vägen med postverkets buss till närmaste järnvägsknut, som i detta fallet är , dels med tåg resten av sträckan till . Detta är alltså en betydande praktisk samordning, men ekonomiskt fungerar det inte på samma smidiga sätt. För resan med postverkets buss får denne resenär betala den vanliga busstaxan, och först när han kliver på tåget i kan han dra fördel av den prisreduktion per kilometer på långa sträckor som järnvägens zontaxa innebär. Det bör betraktas som självklart att en samordning av postverkets och järnvägens zontaxor bör ske så, att en resenär kan tillgodogöra sig hela längdrabatten oavsett om han åker hela sträckan med endera färdmedlet eller med båda i kombination. Ärendet har också i flera omgångar varit uppe till behandling i , men i statsutskottets utlåtande över de inlämnade motionerna har hänvisats till pågående utredningar och administrativa svårigheter vid en tillämpning. Beträffande det första skälet, pågående utredningar, bör dessa vid det här laget vara avslutade och de administrativa besvärligheterna, uträkningen med ett enda biljettpris, lätta att komma till rätta med. För stora delar av glesbygden är detta ett betydelsefullt ekonomiskt problem och en fråga om rättvisa. Frågan om samordning har varit föremål för utredningar och överväganden , och det synes nu nödvändigt att tar ett bestämt initiativ till ett samordnande beslut. Under hänvisning till det ovan anförda hemställes att måtte besluta att bemyndiga Kungl. Maj:t att vidtaga åtgärder för en sådan samordning mellan statens järnvägars zontaxa samt järnvägens och postverkets busstaxor som avses i motionen. bör övervägas samordning med enskilda trafikföretag i samma syfte.
mot · FU021195 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om fiskevårdande åtgärder i . Med hänvisning till vad som anförts i mptionen nr 1126 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att snabba fiskevårdande åtgärder vidtages i . () () () " (fp) () () av i m. fl. om skydd mot uppsägning av arbetstagare i visst fall. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 750 hemställes att i skrivelse till regeringen måtte hemställa om utarbetande av förslag till lagfäst skydd för arbetstagare att oaktat ålder och minskad arbetsförmåga genom sjukdom beredas möjlighet att kvarbliva i arbetet. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FU021196 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om fiskevårdande åtgärder i . Med hänvisning till vad som anförts i mptionen nr 1126 hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att snabba fiskevårdande åtgärder vidtages i . () () () " (fp) () () av i m. fl. om skydd mot uppsägning av arbetstagare i visst fall. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 750 hemställes att i skrivelse till regeringen måtte hemställa om utarbetande av förslag till lagfäst skydd för arbetstagare att oaktat ålder och minskad arbetsförmåga genom sjukdom beredas möjlighet att kvarbliva i arbetet. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FU021198 · 1971-01-26 00:00:00 — om återkallelse av pass för person som ådömts långvarigt frihetsberövande, m. m. Enligt uppgifter i pressen händer det inte så sällan att personer som på grund av narkotikahantering avtjänar frihetsstraff begagnar beviljade permissioner från fångvårdsanstalt till utlandsbesök i syfte att anskaffa ytterligare narkotika. Att så kan ske är givetvis mycket otillfredsställande från många synpunkter. Med hänsyn till de ansträngningar som görs av olika myndigheter för att spåra upp langare och hålla tillbaka utbudet av narkotika ter det sig märkligt att inte den som dömts till frihetsstraff för nakotikabrott automatiskt berövas sitt pass. Gällande passkungörelse innehåller ingen bestämmelse om obligatorisk indragning av pass vid ådömande av frihetsstraff. Redan frånvaron av en generell bestämmelse om passindragning i sådana fall synes vara en brist i lagstiftningen, om man exempelvis jämför med det förhållandet att en dom för rattfylleri helt automatiskt följs av en körkortsindragning. Men det måste anses helt oacceptabelt att inte en dom med anledning av narkotikabrott automatiskt och föranleder indragning av erhållet pass. Enligt 14 § i passkungörelsen skall passmyndigheten återkalla gällande pass då myndigheten erhåller kännedom om att pass har utfärdats för person som sedermera ställts under övervakning efter att ha ådömts frihetsstraff eller annan liknande påföljd. Återkallelse skall dock ej ske, om den dömde passinnehavaren inom föreskriven tid inför passmyndigheten kan förete ett medgivande från den s. k. övervakningsnämnden. Här relaterade stadgande innebär att om passinnehavaren ställs under övervakning, skall myndigheten föranstalta om indragning . På motsvarande sätt gäller att den som står under övervakning inte kan erhålla nytt pass. Även i detta fall är förutsättningen att vederbörande ej fått medgivande av övervakningsnämnden. Emellertid kan det konstateras att systemet inte fungerar så som lagstiftaren uppenbarligen tänkt sig. Orsaken torde vara att rutiner saknas som ger passmyndigheten information om att en person dömts till påföljd med övervakning eller att övervakningsnämnd har beslutat villkorlig frigivning med övervakning. Än värre är det dock att såvitt inhämtat - passindragning inte verkställs ens i de fall då vederbörande myndighet verkligen blivit underrättad. Det torde, inte minst med tanke på den allvarliga utvecklingen på narkotikaområdet, vara angeläget att åtgärder vidtas i syfte att genom skärpta bestämmelser om indragning av pass förhindra sådana inköps turnéer som inledningsvis antyddes. I och för sig borde enligt min uppfattning vederbörandes pass alltid indragas i anslutning till en dom, som innebär ett längre frihetsberövande. Men under alla förhållanden är det nödvändigt, att den som döms för narkotikabrott berövas sitt pass. att måtte besluta om en sådan ändring av gällande författningar att passmyndigheten ovillkorligen skall återkalla utfärdat pass i anslutning till dom innebärande långvarigt frihetsberövande, att domstol ofördröjligen skall underrätta passmyndigheten om sådan dom; att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. K. A. ()
mot · FU0212 · 1971-01-12 00:00:00 — av herrar i och i angående försäkringsskyddet för förare av statligt motorfordon. Fastän det statliga förarskyddet (1969: 113) nära ansluter sig till vad som gäller förarplatsförsäkring som tecknas i samband med vanlig trafikförsäkring råder en skillnad som är till nackdel för det statliga förarskyddet. Vid dödsfall utbetalas beloppet till förmånstagare. Det är skyddat mot anspråk som kan framställas av den avlidnes fordringsägare. Kungörelsen om statligt förarskydd Vid dödsfall utbetalas beloppet till den avlidnes dödsbo. Detta innebär att det kan tagas i anspråk för betalning av dödsboets gäld. Det statliga förarskyddet bör erbjuda statens anställda samma ekonomiska skydd mot trafikolycksfall som förarplatsförsäkringar erbjuder kommunalt och privat anställda. Förmånstagare till statligt anställda bilförare bör inte komma i sämre läge om en trafikolycka skulle inträffa än förmånstagare till anställda inom andra sektorer. Därför bör bestämmelserna om det statliga förarskyddet i fråga om förmånstagarförordnande utformas så att det blir likställt med vad som gäller om förarplatsförsäkring. Med stöd av det anförda hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om ändring i reglerna för det statliga förarskyddet, så att detta blir jämställt med förarplatsförsäkring vad beträffar förmånstagarförordnandet vid dödsfall. . () i HANS () i