mot · FU02688 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om översyn av bestämmelserna om tjänst för vapenfria. Den nuvarande vapenfrilagen antogs 1966 och trädde i kraft . Enligt denna lag kan, om bruk av vapen mot annan icke är förenligt med den värnpliktiges allvarliga personliga övertygelse och skulle medföra djup samvetsnöd för honom (§ 1) värnplikten utbytas mot en särskild tjänsteplikt, som fullgöres utom krigsmakten. Frågan om tillstånd till vapenfri tjänst avgörs av vapenfrinämnden. AMS ansvarar för och beslutar om placeringen av de vapenfria tjänstepliktiga vid olika myndigheter och institutioner. Grundprincipen för urvalet samt de tjänstgöringsaltemativ som i första hand kommer i fråga definieras i vapenfrilagens § 2: Vapenfri tjänstepliktig skall fullgöra tjänst, som är betydelsefull för samhället, såsom a) brandtjänst inom civilförsvaret, b) reparationstjänst vid järnvägarna, eller , c) hälsovårds- eller sjukvårdstjänst inom det allmänt civila medicinalväsendet, d) ekonomi- eller expeditionstjänst vid statlig eller . Vapenfri tjänstepliktig får icke åläggas att tjänstgöra inom krigsmakten, om han icke förklarat sig villig därtill. Det underströks av utredning rörande vapenfria värnpliktiga (SOU 1965:71), departementschefen (prop. 1966:107) samt (2 a lagutskottets uti. 1966:45) å ena sidan att § 2 blott innehölle exempel på den tjänstgöring, som skulle kunna räknas som samhällsnyttig, å andra sidan att de tjänstgöringsaltemativ, som där nämnts, torde komma att dominera . Således anför departementschefen i propositionen (s. 52): Att uttömmande ange alla tjänstgöringsaltemativ synes inte möjligt. Exempel ges emellertid på de viktigaste tjänstgöringsområdena till vilka huvuddelen av de vapenfria torde komma att tas ut. Lagparagrafen måste alltså i sin nuvarande utformning tolkas så, att andra tjänstgöringsaltemativ än de i paragrafen nämnda kan komma i fråga, men att de i lagen uppräknade tjänstgöringsformema är huvudalter Så har lagen också tillämpats. Detta framgår av följande tabeller, som bygger på material från AMS. Fördelning av vapenfria tjänstepliktiga på olika utbildningsvägar /69 - 1971/72 Myndighet/ 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 utbildning grund- rep- grund- rep- grund- rep- grund- reput- ut- ut- ut- ut- ut- ut- ut o. civilförsvar 197 240 260 240 266 240 240 b) Reparationstjänst m.m. vid SJ, o. 197 305 232 450 244 370 152 161 500 137 150 112 150 74 - - 10 - 201 - - - - - - - 262 tjänst m.m. 90 21 61 - 76 - 121 e) Övrigt 46 48 20 16 - 40 Summa 691 1066 748 860 734 760 653 varav a)-d) 645 1066 700 840 718 760 613 varav e) 46 - 48 20 16 - 40 1) stads socialförvaltning, socialbiträdestjänst 2) kristna ungdomsråd 20 Svenska röda korset 6 Fördelning av vapenfria tjänstepliktiga i expeditionstjänst på olika myndigheter och verksamhetsområden. Myndighet och verksamhetsomr. rep- grundut- utbildn. rep- grundut- utbildn. a) Försvar, civilförsvar, vapenfrinämn. AMS jämte länsarb. enskilda organisationer stads socialförv. 1) Svenska röda korset 2) kyrkliga ungdomsråd, ungdomsledare Andra lagutskottet redovisar i sitt utlåtande 1969:73 hur verksamheten dittills bedrivits samt understryker, att AMS fortgående undersöker möjligheterna att finna nya tjänstgöringsaltemativ. Det framgår emellertid även av denna sammanställning att tjänst inom de i lagen föreslagna sektorerna dominerar. Det har vid många tillfällen uttryckts önskemål om fler tjänstgöringsaltemativ för de vapenfria tjänstepliktiga. Vi anser det vara riktigt att samhället söker tillmötesgå sådana krav så länge som det rör sig om annan samhällsnyttig tjänst och ej är frågan om krav på särskilda privilegier för vissa yrkesgrupper eller liknande. Vi vill i detta sammanhang särskilt understryka vad vapenfriutredning anförde beträffande vad som skall räknas till samhällsnyttig tjänst: 1 det föregående har påvisats, att det totala försvaret i krigstid omspänner alla samhällsområden. Det omfattar de samlade åtgärder, som måste vidtagas för att värna vårt lands självständighet och skydda befolkningens liv och egendom. I ett sådant läge är det knappast möjligt att finna tjänstgöringsuppgifter som inte på ett eller annat sätt, direkt eller indirekt, kan anses ingå i det totala försvaret. Det är inte heller svårt att visa på andra områden än de i lagtexten nämnda, som är viktiga för samhällets funktion i fred likaväl som i krissituationer och dit det under mobiliseringstillstånd finns särskilt stora behov att rekrytera extra personal. Framför allt gäller detta om sektorerna undervisning, offentlig förvaltning i vid bemärkelse samt vård: halvöppen barnavård (barnstugor m. ), barn- och ungdomsvård, kriminalvård, åldringsvård, vård i hemmet. Den sociala och tekniska utvecklingen, som medfört att väsentligt fler kvinnor än förr förvärvsarbetar, leder till att man nu inte i samma utsträckning som tidigare kan räkna med att mobilisera kvinnor för vårduppgifter. Tvärtom är behovet av samhällsservice som ersättning för hemvården redan under normala förhållanden större . I en krissituation måste dessutom så många vuxna kvinnor som möjligt rekryteras för arbete inom industri, förvaltning, undervisningsväsende m. m. bl. a. för att ersätta mobiliserade män. Över huvud taget blir det nödvändigt att så effektivt som möjligt utnyttja alla vuxnas arbetsinsats. Samma förändringar i samhället, som lett till att fler kvinnor förvärvsarbetar, har också påverkat de unga männens intresseinriktning. Bland annat är många nu intresserade av barn- ungdomsvård. Samhället bör på olika sätt uppmuntra män att välja vårdyrken och andra tidigare av kvinnor dominerade arbetsområden. En sådan strävan stöds om sådana arbetsområden i större utsträckning, inte bara undantagsvis, öppnas för vapenfria tjänstepliktiga. Det är också väsentligt att beredskapsorganisationen anpassas till fortgående förändringar i arbetslivet och samhällets serviceorganisation. Detta aktualiserar kravet på införande av nya tjänstgöringsaltemativ. Formuleringarna i vapenfrilagens § 2 medger visserligen att andra tjänstgöringsalternativ än de där uttryckligen nämnda kan komma i fråga. Det kan emellertid inte bli fråga om någon mer omfattande verksamhet. Vi anser att det finns skäl att väsentligt vidga ramen för de vapenfria tjänstepliktigas placering. Detta förutsätter uppenbarligen en omformulering av § 2 i vapenfrilagen. Om denna skall ta formen av tillägg till nuvarande exempel eller en genomgripande omformulering av paragrafen bör utredas. Under hänvisning till ovanstående hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning och översyn av vapenfrilagens § 2 under beaktande av vad som anförts i motionen.