ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU021265 · 1971-03-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 38 om pedagogisk utbildning och forskning m. m. I proposition 1971:38 föreslås, på grundval av vissa tankar sorn framförts av pedagogikutredningen, att en ämnesmetodisk forskarutbildning som leder fram till doktorsexamen vid samhällsvetenskaplig fakultet kommer till stånd. Denna examen avses ge behörighet för lektorstjänst i gymnasieskolan. Enligt den principskiss som utförts av pedagogiska utredningen och som redovisas i propositionen skulle själva ämnesutbildningen inom denna forskarutbildning bli otillräcklig, endast ca 4,5 terminer. Därför måste en förskjutning till förmån för ämnesutbildningen ske i relationen mellan å ena sidan pedagogik och metodik och å andra sidan undervisningsämnet. Därvid skulle emellertid en högst oförmånlig effekt uppstå för det redan i förslaget relativt begränsade utrymmet för pedagogiska och metodiska studier före avhandlingsarbetet. Föredragande statsrådet ansluter sig till pedagogikutredningens förslag men anser att relationerna mellan ämnesstudier, pedagogik och ämnesmetodik bör kunna växla beroende på ämnets art. Ingen anvisning ges emellertid om hur detta skall kunna ske på ett sätt som tillfredsställer såväl kravet på tillräckliga ämnesstudier för behörighet som lektor vid gymnasieskolan som kravet på erforderliga pedagogiska och metodiska studier för en doktorsexamen i pedagogik. Eftersom inte heller pedagogikutredningen i sin på denna punkt mycket summariska behandling beaktat ovanstående problem, synes förnyade överväganden nödvändiga. Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte, med avslag på proposition 1971:38 i vad avser frågan om vetenskaplig utbildning i ämnesmetodik, hos Kungl. Maj:t anhålla om förnyad utredning och förslag i frågan med beaktande av kravet på grundliga studier i såväl undervisningsämnet som pedagogik ooh metodik. H. () () i Agnäs () () () () () () ()
mot · FU021267 · 1971-03-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. 38 om pedagogisk utbildning och forskning m. m. I sin anslagsframställning för /72 har universitetskanslersämbetet föreslagit att det inrättas en för professor personlig professur i internationell pedagogik i /72. Husén har lett ett internationellt forskningsprojekt benämnt for the Evaluation of Educational Achievement (1EA), Syftet med denna forskning är främst att utnyttja den internationella variationen när det gäller att förklara skillnader i produktivitet mellan olika utbildningssystem. Resultaten är av stort värde för utbildningsplaneringen. a. har olika organ för internationellt bistånd, bl. a. och , vänt sig till IEA i syfte att få hjälp med utvärdering av olika utbildningsprogram i . 1 anslutning till forskningsverksamheten avses ett forskarutbildningsprogram igångsättas med deltagare från såväl som . UKÄ anser det angeläget att Husén får möjlighet att helt ägna sig åt denna verksamhet. Med anledning av detta UKÄ:s förslag föreslår den föredragande i propositionen 38 att en professur i pedagogik inrättas vid i . Han meddelar också att han anser att Husén bör utnämnas till förste innehavare av professuren. Därmed blir det, heter det, möjligt för Husén att ägna sig åt forskning kring internationella utbildningsfrågor. Enligt vår mening motiverar det ständigt ökande behovet av kunskap om internationella utbildningsfrågor en särskild professur i internationell pedagogik. Även Huséns efterträdare som innehavare av den föreslagna professuren bör ägna sig åt forskning i sådana frågor och vara speciellt meriterad härför. Vi föreslår därför att i stället för ytterligare en professur i pedagogik vid inrättas en professur i internationell pedagogik vid samma universitet och att till förste innehavare utses professor . Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte besluta att en professur i internationell pedagogik skall inrättas vid i från . () () H. ()
mot · FU021269 · 1971-03-30 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 41 angående anslag till statens växtsortnämnd m. m. 1 proposition nr 41 föreslås att ett statligt organ, statens växtsortnämnd, inrättas . Inrättandet av nämnden förutsätts i förslag till växtförädlarrättslag, som i proposition nr 40 föreläggs . redan har hand om odlingsvärdesbedömningen föreslår departementschefen att nämnden också får hand om frågan om rättsskydd. Arbetsuppgifterna för nämnden förutsätts emellertid komma att öka i sådan omfattning att ett nytt organ i vilket originalutsädesnämnden bör ingå inrättas. Departementschefen föreslår att det nya organet skall benämnas statens växtsortnämnd. Den närmare utformningen av nämndens organisation föreslås ankomma på Kungl. Till nämnden skall knytas ett kansli i enlighet med utredningens förslag. Eftersom detta blir av liten omfattning anser departementschefen att det bör förläggas till redan befintlig myndighet. framhöll att originalutsädesnämndens tidigare arbetsuppgifter tillsammans med de nya inte skulle komma att bli av den omfattningen att nämnden borde omorganiseras till ett statligt verk med fast anställd personal utan att den borde stå under tillsyn av lantbruksstyrelsen. I sitt remissyttrande framhöll lantbruksstyrelsen bl. a. att nämndens kansli borde knytas till styrelsen. kommer att knytas till lantbruksstyrelsen framgår emellertid inte av departementschefens yttrande. Enligt vår mening bör dock redan nu fatta beslut i den riktningen, även om den närmare utformningen av nämndens kansli skall ankomma på Kungl. Maj :t. Med stöd av vad här anförts hemställes att i anledning av proposition nr 41 angående anslag till statens växtsortnämnd m. m. måtte uttala, att nämndens kansli skall knytas till lantbruksstyrelsen.
mot · FU021271 · 1971-03-30 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 57 angående omorganisation av lantmäteriverksamheten m. m. Rättssäkerheten Propositionens framställning i den del den behandlar organisationen på länsplanet utgår ifrån ändringar i fastighetsbildningslagen, FBL, som ännu inte har föreslagits och än mindre genomförts. FBL antogs vid vårriksdag och träder i kraft . Enligt FBL har överlantmätaren skyldighet att bevaka det allmänna intresset om han finner att sådant erfordras med anledning av meddelat tillstånds- eller fastighetsbildningsbeslut. En motsvarande ställning har också förlänats och lantbruksnämnden, FBL 15 kap. 8 §. Propositionen vilar nu på ett antagande att FBL skall ändras så att denna överlantmätarens självständiga prövningsrätt skall inrymmas i motsvarande rätt. Avsikten torde väl dock vara att överlantmätaren som länsstyrelsetjänsteman skall bereda sådana ärenden inom . Då kan naturligtsvis den sitautionen uppkomma att inte föijer det förslag som överlantmätaren lägger fram i enskilda fall. Då sker alltså en sovring i administrativ ordning i ett förfarande som enligt grunderna för FBL skall vara judiciellt. Det är därför angeläget att de regler som instruktionsmässigt skall fastställas för förfarandet i dessa ärenden inom länsstyrelserna utformas så att rättssäkerheten uppehålls. De 290 förrättningsenheter som verkar kommer enligt SFS 1971:45 efter omorganisationen att motsvaras av 158. Antalet förrättningsenheter minskas på den statliga sidan med 25 (141 116), på förrättningsenheter minskas på den statliga sidan med 25 (141 116), på den kommunala sidan med 78 (120 -42) och de 30 konsultenheterna berättigade intressen tas till vara. Personalen är mindre intresserad av principförslag än av konkreta uppgifter om hur omflyttningen kan tänkas ske utan att personalen kommer i kläm. Det kan inte anses vara till fyllest att som i propositionen endast hänvisa till att en särskild tillsättningsnämnd skall utses. Det är ju också fråga om stora förändringar inom den statliga sektorn i fråga om stationsorter. Enligt propositonen skall överförandet av fastighetsregistren från kommunerna äga rum efter Kungl. Maj :ts beslut i varje särskilt fall. Det kan alltså ta innan fastighetsregistren utom de som kommer att behållas av vissa kommuner är samlade på länsstyrelserna. Det finns alltså stora möjligheter att kommunerna gör minsta möjliga för att hålla god kondition på registren. har också uppmanat kommunerna att i det läge som uppkommit frysa in annars tänkta åtgärder för att utveckla sina register. Det borde vara naturligt att komma till tals med berörda kommuner och förhandla om sättet och tidpunkten för länsstyrelsernas övertagande av fastighetsregistren. Fördenskull fordras också att medel ställs till förfogande för de kommuner som är villiga att underlätta övertagandet. 1 annat fall kommer statens kostnader att bli mycket stora. Den personal hos kommunerna som sysslar med dessa frågor är bäst skickad att utföra sådant arbete. Med stöd av innehållet i motionen får jag hemställa att vid behandlingen av proposition nr 57 måtte beakta vad som i motionen anförts.
mot · FU021274 · 1971-03-26 00:00:00 — i anledning av Kungl. Majrts proposition nr 110 angående vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret. Maj:ts proposition 1971 föreslås under III Försvarets Fastighetsfond bl. a. en utvidgning av Remmene skjutfält med ca 1 000 ha. Förslaget har motiverats med att möjligheterna till stridsmässig utbildning med skarp ammunition skall förbättras för I 15, 116 samt för I 17. Vissa övningar med infanteri, understött av tungt artilleri samt samtidiga och oberoende skjutövningar uppges inte kunna genomföras på Remmenefältet med dess nuvarande omfattning. Starka skäl talar mot en utbyggnad av Remmenefältet. Fältet är redan i sin nuvarande omfattning en källa till irritation och störningar för den kringboende befolkningen. Olycksfarorna är stora. Granater har slagit ned endast från Asklanda kvarn och endast från stambanan. Om skjutning med grövre pjäser med större räckvidd skulle äga rum på fältet kan ett missriktat skott således få skrämmande konsekvenser. Avskärmningar, utrymningar av civila fastigheter samt bullret stör redan den närboende befolkningens arbete och trevnad. Den föreslagna utbyggnaden av fältet skulle medföra att detta skulle gränsa strax intill område som reservplanlagts av kommun. Ca 25 personer skulle tvingas flytta från sina gårdar. Många andra brukningsägare skulle beröras. Den föreslagna utbyggnaden är mindre än den som arméchefen begärt. Nedbantningen torde kunna förklaras av den starka lokala opposition som det ursprungliga förslaget väckt. Ortsbefolkningen fruktar dock att om den föreslagna utbyggnaden bifalles av föreligger risk för att förnyade framställningar kommer att göras från den militära myndighetens sida och för att en ytterligare utbyggnad kan bli ett faktum. De militära intressena står i stark motsättning till ortsbefolkningens intressen. Också från de kommunala myndigheterna har uppvaktningar gjorts och protestuttalanden antagits. bör enligt vår mening ta hänsyn härtill och avstyrka förslaget i propositionen. Därest de nuvarande utrymmena för övningsändamål icke anses vara tillräckliga anser vi att frågan om att förlägga skjutövningar av detta slag till annat för ändamålet lämpligare område måste prövas. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås att måtte avslå i Kungl. Maj:ts proposition 1971 under III Försvarets fastighetsfond, punkt 5 Markförvärv för övningsfält m. m., ställt förslag avseende utvidgning av Remmene skjutfält. (vpk) (vpk)
mot · FU021276 · 1971-03-31 00:00:00 — av herrar i och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 angående stöd till dagspressen. Maj:ts proposition nr 27 framläggs förslag om utökat stöd till dagspressen. Stödet skall utgå i form av produktionsbidrag till tidningsföretag som ger ut s. k. andratidningar. Två eller flera dagstidningar med övervägande samma redaktionella innehåll skall i bidragshänseende betraktas som en tidning. Det innebär att s. k. avläggare och andra tidningar, som inte kan betraktas som helt självständiga med hänsyn till att de har samma redaktionella innehåll som någon annan tidning, bara kan komma i fråga för bidrag, om textinnehållet till mer än hälften skiljer sig från innehållet i huvudtidningen. Enligt vår mening bör bidragsreglerna utformas generöst beträffande avläggare och andra tidningar som har ett visst produktionssamarbete med någon större tidning med hänsyn till att sådana tidningar i många fall intar en självständig ställning ur opinionssynpunkt. Bedömningen av om en sådan tidning skall anses som bidragsberättigad eller inte bör därför grundas på andelen ombrutna sidor i förhållande till huvudtidningen. Bidrag bör alltså kunna utgå till avläggare och andra tidningar, som har produktionssamarbete med annan större tidning, om mer än halva antalet sidor skiljer sig från motsvarande sidor i huvudtidningen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att vid behandlingen av Kungl. Maj :ts proposition nr 27 uttalar, att produktionsbidrag skall kunna utgå till s. k. avläggare och andra tidningar, som har produktionssamarbete med annan större tidning, om minst halva antalet sidor är ombrutna i förhållande till huvudtidningen och om de i propositionen uppställda villkoren för stöd i övrigt är uppfyllda. () () i i
mot · FU021278 · 1971-03-31 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 29 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet. Maj:ts proposition nr 1971 föreslås utflyttning av ett antal centrala ämbetsverk från . I propositionen har angivits att de samhällsekonomiska skälen ur regionalpolitisk synpunkt är så starka, att bl. a. hänsynen till personalens uppfattning måste komma i efterhand. I avsnittet om personalfrågor (s. 138141) framhålls att det är nödvändigt att göra stora insatser för den personal som berörs av omlokaliseringarna, såväl den som flyttar med som den som av olika skäl önskar bo kvar i . Emellertid har man inte något som borde vara självklart i en sådan påtvungen situation ansett sig kunna utan vidare godtaga att en anställningshavare inte önskar följa med till den nya stationeringsorten, vilket dock från ledande regeringshåll i samband med utredningsarbetet förbehållslöst utlovats. Alternativet att anvisa den som inte önskar flytta att helt enkelt sluta sin tjänst synes inte ha övervägts av någon. Enligt propositionen måste det visas vägande skäl mot en flyttning, skäl som skall bedömas av en för ändamålet inrättad nämnd som efter kontakt med den anställdes personalorganisation har att ta ställning till om skyldigheten till tjänstgöring på den nya orten skall hävdas av arbetsgivaren eller inte. Det kan alltså i själva verket bli fråga om tvångsförflyttning. Vi kan inte godta en sådan gentemot mänskliga hänsyn kallsinnig lösning. Den enskilda människan skall inte tvingas att ange särskilda skäl för att få bli omplacerad i och behöva få privata förhållanden utsatta för närgången granskning. Vi anser att staten-arbetsgivaren i detta fall inte skall åberopa den formella förflyttningsskyldighet som följer av statstjänstemannalagen och statstjänstemannastadgan utan i stället visa mänskliga hänsyn mot sin lojala statstjänstemannakår. Under åberopande av vad sålunda anförts hemställer vi att i anledning av proposition nr 1970 skall uttala sig för att tjänstgöringsskyldighet på den nya orten inte skall åberopas mot tjänsteman som önskar stanna i utan att denne skall beredas annan, om möjligt likvärdig anställning i . () ()
mot · FU021312 · 1971-03-31 00:00:00 — av herrar i Holmgården och Josefson i Arrie i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 62 angående inrättande av m. m. Maj:ts proposition nr 1971 föreslås i enlighet med det förslag som lagts fram av livsmedelsstadgekommittén att livsmedelsverket skall stå under ledning av en styrelse. Förutom av verkschefen föreslås styrelsen bestå av representanter för industrin, handeln, konsumentkooperationen, jordbruket samt för konsumentintressen. Det är betydelsefullt att representation i verksstyrelsen blir så representativ som möjligt med hänsyn till de intressen som bör företrädas. Det är vår uppfattning att detta krav inte i tillräckligt hög grad tillgodoses i propositionen, om med jordbruket avses enbart den primära jordbruksproduktionen. Detta skulle innebära att den av jordbrukets föreningsrörelse ägda livsmedelsindustrin och dess handel med livsmedel skulle bli representerad genom representanter för industrin och representanter för handeln, medan konsumentkooperationen skulle få en egen representant. I verksstyrelsen bör finnas representanter för samtliga företagsformer inom livsmedelsindustrin och livsmedelshandeln. Därför bör såväl den privata som den konsumentkooperativa och den producentkooperativa företagsformen finnas representerad i styrelsen. Med stöd av vad vi här anfört hemställer vi att beslutar att i styrelsen för skall förutom en representant för den primära jordbruksproduktionen även ingå en representant för av jordbrukets föreningsrörelse ägd livsmedelsindustri och handel. () i Holmgården () i Arrie
mot · FU021281 · 1971-04-01 00:00:00 — En anledning till att så många tidningar inte deltar i samdistribution torde vara att sådan upplevs som ett konkurrensmedel - att den mindre tidningen erhåller sådana fördelar vid samdistribution på den större tidningens bekostnad att detta för den större tidningen inte uppvägs av samdistributionsrabatten. Ökar rabatten, ökar också kostnaden för utnyttjandet av detta konkurrensmedel, och fler tidningar torde ställa sig positiva till samdistribution. Distribution av dagstidningar sker i stor utsträckning genom postverkets vanliga utdelningsformer. Enligt postverkets beräkningar erhålles inte full särkostnadstäckning för denna rörelse. En avtrappning av underskottet för tidningsrörelsen avses ske. Vid utarbetandet av nytt förslag rörande stödet till dagspressen bör dock möjligheten till fortsatt stöd till tidningsdistributionen genom postverket kunna övervägas. Bidrag för tidningspapper. Tidningspapper representerar av naturliga skäl en av de tyngre kostnadsposterna för dagstidningar. Kostnaderna blir mer betungande ju mindre tidningens annonstäckning är. En möjlighet att stöda pressen är därför att subventionera en del av pappersförbrukningen. Stödet skulle kunna vara så utformat att bidraget utgår per förbrukat ton tidningspapper intill ett bestämt antal ton, exempelvis svarande mot den genomsnittliga pappersförbrukningen vid en upplaga om 20 000 exemplar. För pappersförbrukningen utöver denna kvantitet utgår ingen subvention. Fördelen med ett tidningsstöd med denna utformning är att det inte ger några tröskeleffekter. Under åberopande av det ovan anförda hemställes att måtte I. avslå Kungl. Maj:ts proposition 1971:27 i vad gäller grunderna för produktionsbidrag till pressen; II.i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla att Kuni. Maj:t måtte förelägga höstriksdagen nytt förslag till stöd till dagspressen, utarbetat i samarbete med pressens organisationer och med beaktande av det i motionen anförda, att utgå för tid . () () N. () i Trobro PER () i Gäddvik G. ()
mot · FU021283 · 1971-04-01 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj :ts proposition nr 28 med förslag till förordning om annonsskatt. Med åberopande av motiveringen i motion nr 1281 av m. fl. att måtte avslå Kungl. Maj:ts proposition nr 1971 angående förslag till förordning angående annonsskatt. () () PER () i Gäddvik N. () i Trobro G. ()
mot · FU021284 · 1971-04-01 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 28 med förslag till förordning om annonsskatt. Under åberopande av motiveringen i motion nr 1282 av m. fl., som i sina yrkanden berör presstöd och pressutredning, hemställer 1. avslår förslaget i proposition nr 28 om annonsskatt; samt 2. för finansiering av presstödet m. m. höjer tobaksskatten på sätt som anges i motion nr 1282. () ()
mot · FU021285 · 1971-04-01 00:00:00 — av herr förste vice talmannen och i Fal i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 angående stöd till dagspressen. Bruket av alkoholhaltiga drycker skapar stora tragedier. Såväl för den enskilde individen och hans familj som för samhället får spritmissbruket stora ekonomiska och sociala konsekvenser. Även tobakskonsumtionen är från såväl trivsel- som hälsosynpunkt en stor skadegörare. Annonseringen, med sin glorifiering av sprit- och framför allt öloch tobakskonsumtion, bidrar till att öka användningen av alkoholdrycker och tobak. Reklamen för dessa varor måste därför anses vara förkastlig. Under en råd år har i begärts åtgärder för att stoppa annonseringen för tobak, spritdrycker, vin och öl. Något sådant förbud har inte kommit till stånd under hänvisning till att det skulle strida mot tryckfrihetsförordningen. Vi förväntar oss att den utredning som sysslar med dessa frågor kommer att lägga fram förslag om förbud mot annonsering för tobak, spritdrycker, vin och öl. Det kommer dock att dröja åtskilliga år innan en sådan lagstiftning kan träda i kraft. För att redan innan ett förbud kommer till stånd begränsa den samhällsskadliga annonsering som det här är frågan om anser vi att man genom fördyring av annonskostnadema bör dämpa annonseringen. Vi anser därför att man i samband med införandet av annonsskatt bör införa en särordning beträffande annonsering för tobak, spritdrycker, vin och öl. På dessa varor bör läggas en 100-procentig annonsskatt. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid sin behandling av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 beslutar att skatt skall utgå på annonser för tobak, spritdrycker, vin och öl.
mot · FU021286 · 1971-04-01 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 angående stöd till dagspressen. I proposition nr 27 angående stöd till dagspressen uppställs sorn ett villkor för att erhålla bidrag att upplagan till övervägande del skall vara abonnerad. Som en grundregel kan detta godtagas. Det vöre dock önskvärt med en något mjukare bestämmelse eftersom en del tidningar, vilka enligt propositionens grundtanke borde få stöd, inte får det på grund av att den abonnerade upplagan av skilda orsaker varierar. En av det hårda pressklimatet framtvingad omläggning eller en av samma skäl mindre omfattande prenumerationsförsäljning skulle med propositionens bestämmelser leda till uteblivet presstöd. Här kan som exempel nämnas , som så sent som hade fler abonnerade än lösnummersålda exemplar. Ända fram var den en tredagars morgontidning. Det hårda pressklimatet framtvingade en omläggning till en gång från 1/1 1970. Ett flertal svenska tidningar har gått samma väg, till och med från daglig till . Dessa tidningar har tagit med sin status av dagstidning även vid utgivning ett mindre antal gånger . Det vöre därför motiverat att även fästa avseende vid upplagefördelningen i den utgivning som fanns i det bättre tidningsklimatet. Tidningens karaktär av rikstidning bör också beaktas. Vi vill därför föreslå att i 2 § första stycket kungörelsen om produktionsbidrag för dagstidningar görs ett tillägg av innebörd att även dagstidningar som vanligtvis brukar vara abonnerade skall erhålla produktionsbidrag. En bestämmelse om att minst 1/3 av upplagan skall vara abonnerad kan i det sammanhanget diskuteras. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte besluta att med dagstidning skall förstås allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär, som normalt utkommer med minst ett nummer och vars upplaga till övervägande delen är eller vanligtvis brukar vara abonnerad. () () i