mot · FU02409 · 1971-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att trygga säkerheten för skolskjutsar. över 200 000 skolbarn färdas till och från skolan med skolskjutsar. har i några fall allvarliga olyckor inträffat i samband med dessa transporter. Maj:t bemyndigade därför att tillsätta en sakkunnigutredning med uppgift att utreda vissa frågor om skolskjutsarnas trafiksäkerhet m. m. Utredningen som tog arbetsnamnet skolskjutsutredningen avlämnade sitt betänkande . Enligt utredningen föreslogs nedanstående förbättringar för höjande av trafiksäkerheten vid skolskjutstransporter. Borttagande av mellanrutan i taxibilar i sådana fall där bilen huvudsakligen används för skolskjutstransporter. Krav på säkerhetsbälte för passagerare i framsätet. Minimiålder för passagerare i framsätet föreslogs till . Effektiva spärrar för vänsterdörrarna under själva transporten. Samtliga fordon som huvudsakligen används för transport av skolbarn skall omfattas av de bestämmelser angående fordon i yrkesmässig trafik, som redan gäller och kan komma att utfärdas . Ytterligare påpekande till skolstyrelserna om vikten av att ägna uppmärksamhet åt frågorna om skolskjutsarnas placering, utformning, utmärkning och underhåll. Ytterligare undersökning av frågan om utmärkning av skolskjutsar. Trafiksanering på skolgårdarna. En effektiv skolplanering som innebär korta väntetider och korta skjutsar samt utbyggd trafikundervisning och information om risker vid skolskjutsar. Remissorganen var i huvudsak positiva till utredningens förslag. I proposition 1970: 109 föreslog departementschefen förbättringar som till stor del anslöt sig till utredningens förslag. Skolstyrelserna fick i uppdrag att verka för att hållplatser anlades. För förare av skolbuss krävs samma kompetens som för förande av vanlig buss i trafik. Dörrarna bör inte vara möjliga att öppna inifrån och mellanväggar av glas i taxibilar bör tagas bort. För framsätespassagerare föreslogs trepunktssäkerhetsbälte samt en bestämmelse om att passagerare i framsätet måste vara minst . Utredningens förslag om utmärkning av för don med skolbarnstransporter skall ytterligare undersökas ur teknisk och ekonomisk synpunkt. Slutligen infördes bestämmelsen att fordon som används i trafik för skolbarnstransporter skall genomgå en årlig kontrollbesiktning. De föreslagna åtgärderna innebär klara förbättringar av säkerheten vid skolskjutsar. Enligt vår mening förekommer dock fortfarande stora risker. Departementschefens uttalande om att kommunerna skall verka för trafiksanering på skolgården och anläggande av hållplatser för elever, som väntar på skolskjutsar, följs inte upp med motsvarande kontrollåtgärder. Enligt olycksfallsstatistiken inträffar de flesta trafikolyckorna vid skolskjutsar utanför fordonet. Det gäller vid avstigning då barnen lätt rusar ur bilen eller bussen och passerar vägen utan att visa nödvändig försiktighet. I samband med skoldagens slut uppstår ofta en tävlan till skolskjutsarna om att få de bästa platserna. Det har lett till att enskilda elever har knuffats framför eller under fordon som ännu inte stannat. Iband förekommer också att skolskjutsen under färd på skolgården kört på någon elev. Vi anser därför att frågan om trafikmiljön runt skolskjutstransporterna måste följas upp på ett effektivt sätt. Barn skall inte behöva stå på vägen och vänta på skolskjutsen, utan särskilda hållplatser måste inrättas. Speciellt viktigt är detta vid vinterväglag, då snöplogskanter lätt kan minska vägens bredd och tvinga barnen ut i körbanan. Kommunen bör därför åläggas att anordna hållplatser vid sidan av vägen, där barnen kan invänta skolskjutsen samt företaga av- och påstigning. I de fåtaliga fall då en taxibil hämtar enstaka elever inom glesbygdsområden utan tät trafik, kan naturligtvis överenskommelser mellan föräldrarna och skolan göra att bestämmelserna om vänt- och hållplatser inte behöver tillämpas. anvisningar för byggnad av skolor bör kompletteras så att de också innefattar ett krav på att taga hänsyn till trafiksanering på skolgården. statsbidragsbestämmelser för skolbyggnader bör utformas så att en riktig trafikmiljö med säker av- och påstigning för eleverna blir en förutsättning för erhållande av statsbidrag. I det sammanhanget bör också olika förslag till lösning av skolskjutsproblemet vid redan befintliga skolor utarbetas av TSV och SÖ och överlämnas till kommunerna för åtgärder. Länsskolnämndema bör i samarbete med få uppdraget att kontrollera att föreslagna åtgärder vidtages. Det innebär således att alla elever, som väntar på skolskjuts , skall kunna göra detta på en säker hållplats vid sidan av vägen. Elever som stiger av skolbussen vid skolan skall inte behöva passera framför övriga bussar. Elever som efter skoldagens slut beger sig till bussarna skall inte behöva passera trafikerade gator eller komma i närheten av rullande bussar. Skolbussen skall invänta eleverna vid skolan och således vara stillastående när eleverna kommer. Frågan om särskild utmärkning av skolskjutsar skall ytterligare utredas. Olika möjligheter är tänkbara. Den vanliga skylten skolskjuts bör enligt vår mening ersättas med någon form av ljus, blink- eller annan skyltmarkering. Ett speciellt varningsljus kan vara tillräckligt, men ändå bättre måste det vara att ha en särskild skolskjutsmarkering. När skjutsen stannar kan t. ex. skyltar på taket eller sidorna tändas automatiskt, och texten på skyltarna kan vara skolskjuts, försiktighet, sakta in eller hastighetsmarkering. Tekniskt sett bör det inte innebära några svårigheter att lösa detta problem, och ekonomiskt måste överenskommelser träffas mellan de berörda parterna så att inte skolskjutsentreprenörerna behöver stå för hela kostnaden. Olyckor orsakas ibland av att föraren blivit störd av någon elev under färden. Det aktualiserar frågan om ordningen i skolbussarna. Vi anser att skolmyndigheterna och skolskjutsentreprenörerna med sina chaufförer skall träffas och samråda om de regler som bör gälla för ordningen under transport. I samarbete mellan dessa båda parter och föräldrarna bör sedan sådan oordning beivras som direkt innebär trafikfara. Det måste anses vara ett led i skolans allmänna målsättning att utbilda eleven till samhällsansvar och att också lära honom gott uppträdande i skolskjutsen. Eftersom skolskjutsarna ofta också utgör ett allmänt transportmedel inom kommunen för övriga medborgare, bör en effektiv samplanering ske mellan kommunstyrelse och skolstyrelse. Där så är lämpligt bör kommunstyrelsen åtaga sig ansvaret för att organisera transporterna även åt skolstyrelsen så att bästa möjliga turtäthet kan åstadkommas till rimliga kostnader. Med hänvisning till ovanstående får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t anhåller att Kungl. 1. utfärda bestämmelser som ålägger kommunerna att inrätta trafiksäkra väntplatser för eleverna i samband med skolskjutsar, 2. ge kommunerna anvisningar på olika möjligheter att anordna trafiksäkra vänt- och hållplatser vid äldre skolor, 3. uppdraga åt länsskolnämnden och att inspektera säkerheten i samband med skolbarnstransporter, 4. intensifiera arbetet på att utveckla en effektiv markering av skolskjutsar, 5. rekommendera kommunerna att samråda med skolskjutsentreprenörerna om säkerhetsbestämmelser och ordningsföreskrifter vid skolskjutsar, 6. påpeka för kommunerna behovet av samordning mellan skolskjutsar och allmänna kollektiva transportmedel. () () () () () HANS () () ()