mot · FU02993 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om stöd till den svenska biodlingen. Biodlingens viktigaste bidrag till vårt folkhushåll är i pengar räknat inte honungen, vars bruttovärde under förra delen av uppskattats till enbart ca 10 milj. kr. Till mångdubbelt större belopp beräknas värdet av den pollinering av frukt-, frö- och oljeväxtodlingar m. m. som av lantbruksstyrelsen värderades till ca 200 milj. kr. - samt av pollineringen av vår vilda flora. Omräknat i dagens värden borde beloppet troligen fördubblas. En av vårt lands främsta fackmän på området, fil. i , har sålunda genom egna undersökningar, som väckte stor uppmärksamhet vid den senaste internationella biodlaroch biforskarkongressen (1968), konstaterat att det blir så mycket blåbär i bigårdarnas närhet som i områden med enbart »vilda» insekter (se bild). En stor del av vår svenska sommars blomsterfägring har på enahanda sätt också bina att tacka för sitt fortbestånd och sin yppighet. I medvetandet om biodlingens stora värde i nämnda sammanhang förutom som honungsproducent har många länder (på våra breddgrader bl. a. , och ) vårdat sig om, utvecklat och skyddat biodlingen som ett viktigt instrument att tillföra folkhushållet stora materiella och ideella värden främst i anslutning till lanthushållningen men också som ett inte oväsentligt led i naturvården. Förutom till forsknings- och försöksverksamhet har med allmänna medel bidrag och krediter lämnats till anläggandet av moderna tappstationer för honung, anläggning och drift av drottningodlingsstationer för bistammarnas förädling m. m. Därjämte åtnjuter man skattefrihet på fodersocker till bisamhällena som vinterfoder i stället för den honung man tar ifrån dem. Detta innebär att exempelvis biodlare får köpa sitt fodersocker till halva det pris som svenska biodlare får betala. Vidare gynnas biodlingen i och av skyddsåtgärder moi importhonung så länge inhemsk honung finns. I liksom i övriga öststater bedrivs i statlig regi omfattande biodling såväl i syfte att främja växtpollineringen som i syfte att producera vårt kanske mest hälsosamma sötningsmedel honung. 1 har biodlarna i stort lämnats åt sig själva. Minskad lönsamhet hotar nu att i stort sett utplåna biodlingen med risk att ovan nämnda värden sätts på spel. Majoriteten av biodlama är på väg att passera gränsen till pensionsåldern, och nyrekrytering synes med nuvarande brist på lönsamhet alltmer hopplös. Särskilt hårt drabbas biodlingen av det höga svenska sockerpriset och av bristen på skydd mot importhonung från länder som gynnas av det relativt låga världsmarknadspriset på det för vinterfodringen erforderliga sockret. Utan överdrift måste därför sägas att svensk biodling om inga åtgärder vidtas trots hårda kämpatag hotar att duka under för påfrestningarna. Detta är dock inte enbart tragiskt för biodlarna. Folkhushållet berövas värden för och det allmänna därur hänflytande skatteintäkter. Vår natur utarmas och berövas både skönhets- och nyttovärden i blomster, dofter, bär, frön m. m. En fortsatt minskning av biodlingen innebär givetvis också att en utsökt svensk naturprodukt honungen som utan svårighet kan täcka hela det svenska behovet får stryka på foten för en importvara i då vår finansminister manar oss att minska importen och öka exporten. Detta är särskilt tragiskt, då de svenska biodlama utan varje statligt stöd fått i gång en ny helautomatisk tappstation, där man går in för de VDN-fakta som utfärdats i överensstämmelse med av utfärdade rekommendationer och krav, vilket långt ifrån kan sägas vara fallet med olika slags importhonung. Vår svenske honungsexpert, fil. , som är ledamot av Apimondias exekutiva organ, har för övrigt medverkat både vid tillkomsten av dessa internationella rekommendationer och vid planeringen av den svenska tappstationen. De av tillämpade normerna överensstämmer för övrigt med de bestämmelser om honung som ingår i den nya livsmedelsstadga som skall träda i kraft i vårt land. har försäljningen av svensk honung från SBR för övrigt ökat och i stort sett kunnat hålla importhonungen stången. Med nuvarande lönsamhet blir nyrekrytering och nyinvestering dock ett för biodlama till synes olösligt problem. Efterfrågan på honung liksom priset beräknas dock komma att stiga i hela världen, sedan man fått klart för sig vådorna av att använda cyklamat och andra mindervärdiga eller direkt skadliga sötningsmedel, som man upptäckt att honung synes vara ett relativt tandvänligt sötningsmedel till följd av sin ringa halt av rörsocker och höga halt av ädlare sockerarter. Biodlingen har haft sin största utbredning och betydelse för södra och . har dock trots vissa avsevärda övervintringssvårigheter, som ser ut att kunna börja bemästras, goda medelskördar vunnits per bisamhälle även i , där de ljusa somrarna och den rika örtvegetationen Mot 1971: 993 Skörd per 100 bläbärsblommor 48,4# 0,348 g 47,5# gynnnar »bidrag» . Arshögsta skördemedeltal per bisamhälle har sålunda oftare uppnåtts i läns kustland än i något annat län. Men biodlingen ligger där alltjämt i sin linda. Som biprodukt till biodlingen bör kanske i sammanhanget framhållas att den är direkt avstressande, inte minst för tätortsmänniskor, och att den är en för många pensionärer ytterst stimulerande sysselsättning långt upp i 70-årsåldem. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att en utredning tillsättes med uppdrag att utreda den svenska biodlingens problem samt föreslå de åtgärder som krävs för att trygga svensk biodlings fortbestånd och vidareutveckling. () () () ()