ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02939 · 1971-01-26 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att undvika trafikolyckor i mörker. Vinterhalvårets statistik över trafikolyckorna visar att regn och dimma i förening med mörk beläggning okar olycksfallsriskema på de svenska vägarna. Det vöre därför i hög grad önskvärt att åstadkomma en mera allmän vägbelysning liksom kraftåtgärder för förbättrad fordonsbelysning. Kostnaderna för utökad vägbelysning är emellertid så stora att det knappast är realistiskt att tro att man kan bygga ut belysningsnätet i någon mer omfattande utsträckning. Beträffande fordonens ljusutrustning har denna avsevärt förbättrats, men finns säkerligen mycket att göra, och forskningen på detta område bör stimuleras. En detalj som avsevärt förbättrar ljusutrustningen är de utrustningar för spolning och torkning av strålkastare som finns på en del fordon. Jämsides med dessa åtgärder måste emellertid undersökas möjligheterna att förbättra vägbanans markering. Den nuvarande markeringen sker genom målning direkt på beläggningen, vilket medför att den snart förslits och är ineffektiv. Det är angeläget att undersöka möjligheterna med mera permanent markering, gärna med bättre reflexionsförmåga än den nuvarande. Exempel från andra länder visar att man mycket väl kan använda reflekterande material som är infällt i vägbanan; man erhåller då bättre effekt och större varaktighet än vid målningen. Med stöd av ovanstående hemställes I. att måtte besluta om obligatorisk utrustning för spolning av strålkastare på alla fordon som typbesiktigas efter , att i skrivelse till Kungl. Maj :t måtte anhålla att får i uppdrag att a. utreda förutsättningarna för en förbättrad markering av vägbanan, b. medverka till en utökad forskning angående bilarnas ljusutrustning. () () () ()
mot · FU0294 · 1971-01-19 00:00:00 — angående kompetensområdet för värnpliktsriksdag. anordnas för en statlig värnpliktsriksdag. Vid denna värnpliktsriksdag gäller delvis nya regler som fastställts av Kungl. Medan kompetensområdet vid den första värnpliktsriksdagen var spörsmål rörande de värnpliktigas tjänstgöringsförhållanden, har detta nu ändrats till frågor rörande försvaret. Detta innebär att det ursprungliga syftet med värnpliktsriksdagarna, nämligen att ge den inneliggande årsklassen möjligheter att direkt till myndigheterna framföra synpunkter på sin egen arbetsmiljö, ändras. Den fackliga karaktären på värnpliktsriksdagarna har i och med detta frångåtts, och risken är stor att dessa förvandlas till meningslösa debattfora om försvarsfrågan i stort, med fritt spelrum för olika försvarsfientliga grupper att sabotera de värnpliktigas fackliga strävanden. Värnpliktsriksdagen 1970 beslutade att fastställa kompetensområdet till att endast röra de frågor som begränsas av den målsättning för vårt försvar som är av riksdag och folk fastställd. Med en sådan målsättning kommer debatten att handla om de frågor som upplevs som angelägna och direkt berörande de värnpliktiga och som de lättast kan påverka. Med ett kompetensområde av den typ som föreslås av Kungl. Maj:t till årets värnpliktsriksdag finns det betydande risk att dessa frågor kommer att hamna i skymundan av stora debatter om försvarets vara eller icke vara och dess utformning och målsättning. Inför och under förra årets värnpliktsriksdag riktades skarp kritik mot de politiska ungdomsförbundens deltagande i förberedelsearbetet inför såväl av de värnpliktiga själva som av majoriteten av de politiska ungdomsförbunden. Skälet var att värnpliktsriksdagen bör betraktas som ett fackligt möte och inte som ett politiskt och att därför något motiv inte förelåg att låta de politiska ungdomsförbunden få inflytande över nomineringar och val av ombud. Att som sker låta de politiska ungdomsförbunden ordna informationsträffar i samband med val av ombud till värnpliktsriksdagen är därför inte lämpligt. Detta hindrar naturligtvis inte att man från de militära myndigheternas sida utnyttjar de politiska ungdomsförbunden i större utsträckning än , t. ex. inom ramen för den medborgarskapsundervisning som är fastställd för försvaret. För framtiden bör därför vämpliktsriksdagarnas målsättning klart avgränsas att avse frågor som rör de värnpliktigas tjänstgöringsförhållanden, och de politiska ungdomsförbunden bör inte tilldelas någon roll i samband med utseendet av ombud, vid informationsträffar etc. Med stöd av vad i motionen anförts hemställer jag att i skrivelse till Kungl. 1. att kompetensområdet för de kommande värnpliktsriksdagarna fastställs till att omfatta frågor rörande de värnpliktigas tjänstgöringsförhållanden och 2. att de politiska ungdomsförbunden ej ges tillfälle att deltaga i de informationsträffar som föregår valen av ombud till värnpliktsriksdagarna.
mot · FU02940 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om förbud mot användning av vägsalt. har utspridning av salt skett för motverkande av halka på vägarna. Denna kemiska halkbekämpningsmetod anses vara överlägsen den mekaniska metoden, som innebär att vägarna sandas. Under vintern 1970-1971 kommer ca 7 salt att spridas. 1 diskussionen om vägsaltningen har det påpekats att saltet blandas med rester av däcksgummi och olja samt asfaltpartiklar. Denna blandning ger en seg hinna som lägger sig på vindrutor och strålkastare. Den försämring av sikten som detta medför innebär självfallet en trafikfara. Saltningen av vägar har ökat i omfattning . saltades vägar och 19701971 kommer att saltas. Förutom den siktförsämring som ovan nämnts kan negativa följder av annat slag påvisas. Saltet medför sålunda lätt korrosionsskador på fordonen. Vidare förstörs skor och annan beklädnad av saltet på grund av dettas frätande egenskaper. Salt och modd som medföljer skodonen kan dessutom skada trappor och golv, särskilt i skolor och allmänna samlingslokaler. På vägar använt salt kan också få skadliga följder i miljöhänseende genom att det medföljer rinnande vatten till olika slag av vattensamlingar. Dricksvatten kan därigenom bli otjänligt för människor. Skador på djuroch växtliv liksom skador på vattenledningar kan inte heller uteslutas. Det är givetvis av stor betydelse att vintervägarna blir så trafiksäkra som möjligt. Stora ansträngningar måste göras för att eliminera halkan. Användande av salt har emellertid så allvarliga negativa följder att det inte kan godtas för detta ändamål så länga nämnda negativa följder kvarstår. I stället bör den traditionella sandningen komma till användning. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t uttala att halkbekämpning med hjälp av salt må upphöra. () () () i Heden
mot · FU02941 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken m. fl. om utnyttjande av 67-kortet vid resa i första klass tågkupé. Under en följd av år har moderata samlingspartiet i verkat för en utsträckt användningsmöjlighet av SJ :s 67-kort. Med tillfredsställelse har vi kunnat konstatera att SJ sedermera utökat 67-kortets användningsmöjligheter. Det är inte bara personer i 67-årsåldem som kan utnyttja 67-kortet, utan också de som enligt lagen om allmän försäkring uppbär uttagen ålderspension, förtidspension, sjukbidrag, invaliditetsersättning och hustrutillägg. En ytterligare förmån som tillkommit är att 67-kortet kan användas för resa med i betydande utsträckning. Emellertid kan inte en pensionär eller annan person, som enligt SJ :s föreskrifter äger rätt att utnyttja 67-kortet, genom detta komma i åtnjutande av rabatt för resa i första klass tågkupé. I våra nordiska grannländer är situationen annorlunda. I gäller nämligen att de som fyllt med s. k. 65-biljett får resa tur och retur - enkel resa för priset av enkel biljett i såväl första som andra klass tågkupé. Någon särskild avgift, som de för ett svenskt 67-kort, krävs inte. I får likaledes alla som fyllt åka i såväl första som andra klass tågkupé för halva priset. En liten särskild avgift krävs. Den motsvarar endast men berättigar ändå till köp av sex biljetter. I har alla som fyllt rätt till Honnorbillett, dvs. att utan särskild avgift resa fram och åter för halv biljett i såväl första som andra klass tågkupé. Dessutom får make eller maka som medreser samma förmån, även om vederbörande är . Avgiften skall erläggas för . Det finns vägande skäl att även i utvidga 67-kortets användningsområde till att gälla för resa även i första klass tågkupé. a. skulle man uppnå nordisk enhetlighet på detta område. Dessutom kan det inte synas annat än rimligt att den som är gammal och kanske trött eller sjuk eller den som är handikappad och vill åka tåg litet komfortablare än vad en andraklassvagn ger möjlighet till borde erbjudas detta till en reducerad biljettkostnad. Priset på en förstaklassbiljett blir eljest alldeles för högt för att medge någon valfrihet. En rabattering proportionell mot den för 67-kortet gängse vid resa i första klass tågkupé på SJ har av SJ bedömts vara företagsekonomiskt omotiverad och skulle kosta SJ ca 1 milj. kr. För att SJ skall få möjlighet att utvidga 67-kortsförmånen till att omfatta även resa med första klass tågkupé anser vi att detta belopp skall tas av statsmedel och tillskjutas SJ. Med stöd av vad ovan anförts hemställes 1. att hos Kungl. Maj :t måtte hemställa att Kungl. Maj :t måtte anmoda SJ att utvidga 67-kortsförmånen till att omfatta resa även i första klass tågkupé fr. o. m. , samt 2. att för /72 under i bilaga 8 till statsverkspropositionen anslås . () () () ()
mot · FU02942 · 1971-01-01 00:00:00 — av m. fl. om fortsatt persontrafik på järnvägslinjen NässjöNybro. När riksdagsbeslutet om den statliga trafikpolitiken 1963 antogs var bl. a. avsikten att skapa ett konkurrenssystem på lika villkor men framför allt att även trygga en tillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga kostnad. När nu SJ förbereder en nedläggning av bandelen NässjöVetlanda bygger SJ sin argumentering enbart på denna handels, , befintliga ekonomiska situation. Detta är enligt vår uppfattning felaktigt, även om ekonomin vid persontransport varit svag . Den mer långsiktiga prognosen för personbilstrafikens utveckling visar en nära fördubbling av antalet personbilar från 2,3 milj. till 4 milj. Från kommunikationsministerns sida har framhållits att en sådan utveckling inte kan mötas med ökat vägbygge i motsvarande grad med tanke på landets ekonomiska resurser. Otillräckliga medel lämnas till Smålandslänens vägnät. är alltjämt en av landets största järnvägsknutpunkter, varifrån man snabbt kan nå skilda delar av landet. och samt orterna utmed bandelen NässjöNybro har möjlighet att nå denna järnvägsknut via denna kommunikationsled. Till detta kommer att och kan betecknas som expanderade områden inom sina regioner. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. måtte uttala att persontrafiken på järnvägslinjen NässjöNybro och i avvaktan på de närmaste årens transportutveckling icke blir föremål för nedläggning. den 27 janurari 1971 . () ()
mot · FU02946 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och om minskning av anslagsramen för kapitalbudget. Årets statsverksproposition är i princip uppgjord efter samma system sorn tidigare i vad det gäller kapitalutgifter inom verksamhetsområde. På kapitalbudgeten upptages ett belopp om sammanlagt 1 170,8 milj. kr. Investeringsanslaget upptages med beräknad medelsförbrukning under kommande budgetår, vartill kommer ett marginaltillägg på i runt tal för att möjliggöra ökade investeringsramar om det skulle påkallas av konjunkturmässiga eller andra särskilda skäl. I årets statsverksproposition uppgår detta marginaltillägg till sammanlagt drygt 114 milj. kr. redovisas beräknad ingående behållning vid kommande budgetårs början till i runt tal 110 milj. kr. Vi har tidigare vänt oss mot denna budgetteknik med upptagna marginaltillägg och lika regelbundet beräknade ingående behållningar av i stort sett samma belopp. Där utvecklingen motiverar särskilda anslag för att stimulera sysselsättningen vid vikande konjunkturer ankommer det på regeringen att förelägga förslag om ytterligare anslag på tilläggsstat, förslag som vi är beredda att ta ställning till mot bakgrund av då rådande läge. Åberopande vad här anförts hemställes att måtte besluta att anslagsramen för kapitalbudget måtte minskas med 114 milj. kr. i förhållande till Kungl. Maj :ts förslag.
mot · FU02948 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om företrädesrätt för handikappade m. fl. på de kollektiva transportmedlen, m. m. Det urbaniserade samhället innebär för många människor svåra påfrestningar. Detta gäller alldeles speciellt vissa kategorier av medborgare som på grund av handikapp av olika slag eller sjukdomar som medför konstitutionell svaghet av allvarlig art besväras av att tvingas stå, i kö eller på de kollektiva transportmedlen. Enligt uppgift äger i sådana medborgare rätt till företräde i vissa fysiska kösituationer. Företrädesrätten dokumenteras genom en av myndighet utfärdad handling. De privilegierade kategorierna är där handikappade, från födseln eller genom senare inträffad skada, kvinnor med 3 barn eller 4 barn samt gravida. Förutsättningarna för en liknande företrädesrätt i bör utredas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj :t måtte anhålla om utredning och förslag till åtgärder i syfte att införa företrädesrätt för vissa medborgarkategorier på kollektiva transportmedel samt i fysiska köer hos myndigheter. () ()
mot · FU02950 · 1971-01-27 00:00:00 — om vidgad användning av 67-kortet på . SJ:s s. k. 67-kort berättigar till inköp av fyra andraklassbilj etter på järnväg, enkla eller tur och retur, till halva priset. Det gäller och kostar . Reser man mycket kan man köpa flera kort. Rabatten omfattar även bussresor. Kortet gäller för personer som fyller och för personer som erhåller ålderspension (dock ej tjänstepension och änkepension), förtidspension, sjukbidrag, invaliditetsersättning eller hustrutillägg. För erhållande av rabatten gäller vissa inskränkningar vid jul- och påskhelgen, och juni, kan rabatten icke utnyttjas och söndag. Helgerna och veckosluten är de vanligast tiderna för besök hos släktingar och vänner. Rådande inskränkningar i användandet av 67-kortet synes mindre lämpliga och skapar ovisshet om kortets giltighetstider. Åberopande vad här anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa att nuvarande inskränkningar i 67-kortets användningstider måtte avskaffas. HANS () ()
mot · FU02951 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. angående räddningstjänstens organisation på . I ett land som , relativt glest befolkat och med långa kuster, är en s. k. yttäckande räddningstjänst av stor betydelse för mänsklig och materiell trygghet. I andra länder med likartade problem är en sådan verksamhet aktuell. I t. ex. förbereds nu anskaffning av 10 st. helikoptrar för en hela landet omfattande yttäckande räddningstjänst. I (Guard) och finns liknande organisation. I står försvarets helikoptrar i begränsad omfattning till förfogande för angelägna civila räddningsuppdrag. Med nuvarande resurser kan dock beredskapen inte hållas tillräckligt hög dygnet runt. Ett önskemål från t. ex. flygvapnet och är att en samordnad civil och militär räddningstjänst byggs ut. Från samhällsekonomisk synpunkt torde det vara fördelaktigt att på så sätt samutnyttja materiel och personal. Särskilt angelägen är en yttäckande räddningstjänst på , i första hand för ambulanstransporter och sjöräddning. Även för och försvarets behov kan särskilda skäl anses föreligga på . En av flygvapnets är stationerad i . Den är genom sin storlek och utrustning synnerligen lämplig för de nämnda uppgifterna och har sjukvårdsutbildad besättning. Om en helikopter fanns tillgänglig på året runt skulle en effektiv permanent ambulans- och räddningstjänst kunna upprätthållas på ön och mellersta . En bättre övervakning av detta havsområde skulle också i många andra hänseenden vara värdefull. Oljeutsläpp från fartyg kunde snabbare lokaliseras och fartygen också identifieras. Därigenom skulle förebyggande åtgärder kunna sättas in i ett tidigare skede mot oljans skadeverkningar t. ex. på sjöfågel och längs kusterna. Vid fartygsolyckor är det viktigt, särskilt , att ingripandena sker snabbt. Även ur olika militära synvinklar bör det vara värdefullt att ha ständig tillgång till helikopter för spaning, övervakning, räddningstjänst, angelägna materieltransporter etc. En sålunda utvidgad räddningstjänst bör vara underställd en samordnande myndighet. Verksamheten skulle ge erfarenheter som kunde tjäna som underlag för en successivt utbyggd, yttäckande räddningstjänst, vilken efter hand bör omfatta hela landet. Ett uppdrag bör ges den tillsatta utredningen för översyn av organisation m. m. att skyndsamt utreda och föreslå en räddningstjänstorganisation på enligt de skisserade riktlinjerna. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hemställer hos Kungl. Maj :t om förslag till organisation av räddningstjänst på enligt de riktlinjer som anges i motionen. () ()
mot · FU02953 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i Gäddvik och i Holmgården angående transportstödet. Maj:ts proposition 1970:84 angående transportstöd sorn regionalpolitiskt medel emottogs med stora förväntningar av befolkningen inom det s. k. allmänna stödområdet. Tyvärr var persontrafiken dock lämnad helt utanför. Även andra svagheter i stödets utformning begränsade stödets effekt. Några av dessa brister har påtalats vid motioner till årets riksdag. I propositionen å s. 23 anför departementschefen bl. a.: Vid den konkreta avgränsningen av varuområdet får såväl näringspolitiska och fraktmässiga som rent praktiskt-administrativa hänsyn tas. Å samma sida anföres också: Vad beträffar avgränsningen av transportstödet finner jag regional- och näringspolitiska skäl tala för att i första hand inrikta stödet på helfabrikat och mera bearbetade halvfabrikat. Vid tillämpningen av stödet har tolkningen av vad som innefattas i begreppet mera bearbetade halvfabrikat vållat besvikelser. a. malmförädlande industrier anser sig vara utsatta för en alltför hård gränsdragning när i 1970:592 angående transportstödet för järn och stål anförs: Manufakturerade plåt-, balkoch trådprodukter, vartill räknas sådana produkter som bl. a. svetsade fartygsprofiler, inläggningsfärdigt armeringsjärn och armeringsnät, färdigställda byggnadsdetaljer, svetsade balkkonstruktioner, gjutna och färdigpressade ståldetaljer, helförädlat kallvalsat stål. Om man eftersträvar att transportstödet skall vara ett verksamt regional- och näringspolitiskt medel anser vi att i de stödberättigade järnoch stålprodukterna även bör ingå produkter med lägre förädlingsgrad än de ovan angivna. Med stöd av ovanstående hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om att preciseringen av stödberättigade järn- och stålprodukter omprövas så att stöd skall kunna utgå till fler produkter. PER () i Gäddvik () i Holmgården 3 sami Nr 953-961
mot · FU02954 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. om avgiftsbefrielse för telefonabonnemanget Jourhavande präst. När det gäller den s. k. SOS-tjänsten (Samhällets Olycksfalls- och Säkerhetstjänst) med telefonnummer 90 000 tillhandahåller för olika joursammanslutningar telefonabonnemang som antingen är avgiftsfria eller avgiftsbelagda. De avgiftsfria abonnemangen är: jourhavande läkare, ambulans, brandkår, fjällräddning, flygambulans, flygräddning, sjöräddning. Däremot är t. ex. jourhavande präst avgiftsbelagt. Erfarenheterna har visat att många människor vänder sig till jourhavande präst. Detta tyder på att många känner sig vara i en allvarlig nödsituation, även om de inte drabbats av akuta olyckshändelser eller sjukdomar av fysisk art. De söker få kontakt med en person som de känner förtroende för. Joursystemet har tillvunnit sig ökat förtroende från ett växande antal hjälpsökande. Jourprästerna har personlig tystnadsplikt. Prästerna, som åtar sig detta arbete, ser det som en del av sin själavårdande uppgift och har därför ingen särskild ersättning. Åtagandet är från jourhavande prästers sida frivilligt. Enligt vår mening bör även SOS-anropet Jourhavande präst vara avgiftsfritt. Denna betydelsefulla samhällstjänst bör tillerkännas samma ställning som ovan angivna avgiftsfria 90 000-nummer. Med stöd av vad som här ovan anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att SOS-anropet Jourhavande präst beviljas avgiftsbefrielse såsom nu sker för anropen Jourhavande läkare m. fl. PER () () i Gäddvik i Holmgården 1* 1971. 3 sami Nr 953-961
mot · FU02957 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om körkortsprov med automatväxlad bil. Det har visat sig att bilförarutbildningen inte oväsentligt kan rationaliseras genom användande av automatväxlad bil. Likaså har många äldre personer möjlighet att lära sig säker bilkörning, om de slipper den växlingen och helt kan koncentrera sig på själva körningen. Emellertid kan enligt gällande bestämmelser prov för körkort inte avläggas med automatväxlad bil. Detta hinder för användande av den tekniska utvecklingen bör undanröjas. Motiven för ett bibehållande av uppkörning vid körkortsprov endast med manuellt växlad bil representerar ett konservativt synsätt och bör icke tillmätas betydelse. Tvärtom gäller det naturligtvis att anpassa såväl körkortsutbildning som -prov efter teknikens utveckling, särskilt då den som på föreliggande område synes främja säkerheten. Liksom redan skett i går utvecklingen i vårt land mycket snabbt fram mot automatväxlade bilar. Erfarenheten visar f. ö. att den som en gång övergått till automatväxlad bil inte senare går tillbaka till bil med växellåda. har offentliggjort en skrivelse till trafiksäkerhetsverket vari framhålls att hindren för avläggande av prov med automatväxlad bil bör undanröjas. Om man inte på en gång anser sig kunna bilfalla kravet på att körkortsprov får avläggas med automatväxlad bil, bör man tills vidare kunna fastställa regler som begränsar körkortets giltighet enbart till framförande av automatväxlad bil. I den allmänna debatten har mot en sådan bestämmelse hävdats att denna blir svår att övervaka. (Bestämmelsen finns införd i , varifrån erfarenhet kan inhämtas.) Detsamma torde emellertid gälla innehav av körkort vid yrkesmässig gods- och personbefordran, bärande av glasögon under färd etc. och kan icke åberopas som ett avgörande hinder för införandet av begränsat körkort för automatväxlad bil. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos Kungl. hemställa om utfärdande av sådana bestämmelser att nuvarande hinder för avläggande av prov för körkort med automatväxlad bil undanröjs. () i Ulfsbyn