ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU0266 · 1971-01-15 00:00:00 — av herrar i och i Bäckmora om utökning av antalet textade televisionsprogram. Vid olika tillfällen har krav rests om att TV i större utsträckning än vad som sker skulle förse program med textremsa. En viss förbättring har skett på området men alltjämt efterlyser de hörselskadade större hänsyn till sina svårigheter att följa olika program i TV. Från har det sagts att en avsevärd utökning av textade sändningar stöter på både personella, tekniska och ekonomiska svårigheter. Vi anser emellertid att redan de förbättringar som skett visar att de åberopade svårigheterna inte är så oöverkomliga som man låtit antyda. För döva och hörselskadade känns det diskriminerande att aktuella debatter, t ex. i valrörelser, inte kan förmedlas dem via TV. Samma gäller en rad andra diskussioner kring debattämnen som självfallet intresserar dessa grupper liksom andra människor. Vidare måste en sammanfattning av veckans nyheter i form av Veckonytt som sänds med tanke på de hörselskadade te sig helt otillräcklig. Vi anser att allvarliga ansträngningar måste göras inom för att i möjligaste mån tillgodose de dövas och hörselskadades berättigade krav på att få del av även debatter som förekommer i TV. Vi är självfallet medvetna om de tekniska svårigheter som man från företagets sida åberopat liksom de ekonomiska problemen. Men gruppen av döva och hörselskadade är enligt vår mening så stor att rimlig hänsyn till deras önskemål om att få del av programsändningama måste tas. De ekonomiska resurser som krävs för ändamålet bör ställas via statsbudgeten till förfogande. Under inga förhållanden kan man räkna med att fler textade sändningar skulle te sig störande för de hörande och utgöra något hinder för en utökning av textade program. Sådana förekommer ju i samband med utländska program och t. o. m. vid danskspråkiga sändningar. Med stöd av vad vi ovan anfört hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om en allsidig och skyndsam undersökning inom om möjligheterna att i ökad utsträckning förse program av olika slag med textremsor med hänsyn till de döva och hörselskadade samt att erforderliga anslag härför ställs via statsbudgeten till förfogande. () () AB Egneilska Boktryckeriet, 1971
mot · FU02661 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om bevakning av säljares garantiutfästelser vid konkurs. Den utveckling vi har kunnat bevittna inom vårt näringsliv och vår handel har i flera avseenden erbjudit väsentliga fördelar för konsumenterna. skall man dock inte blunda för de utvecklingstendenser som verkat i motsatt riktning och försvagat konsumenternas ställning på marknaden. Svårigheterna för konsumenterna att hävda sig på den växande servicemarknaden är stora. Särskilt när det gäller service och kanske i synnerhet garantiåtaganden på konsumentkapitalvaror, såsom bilar, hushållsmaskiner, TV-apparater etc., har konsumenterna små eller inga möjligheter att bevaka sina intressen. Detta förhållande understrykes ytterligare av det faktum att företagsnedläggelser och konkurser tenderar att starkt öka, vilket betyder försämrade möjligheter för konsumenten att kunna återfå erlagda avgifter för garanti m. m. Det borde därför för konsumenterna tillskapas möjligheter att vid konkurser få gjorda garantiutfästelser bevakade. För en köpare av dyra kapitalvaror med ganska lång garantitid måste det vara av stort värde att få fastslaget att utlovade garantiutfästelser skall kunna likaväl som andra fordringar bevakas i en konkurs. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställes att i skrivelse till . efter erforderlig utredning måtte framlägga förslag om att även konsumenter vid konkurser skall kunna bevaka sina intressen. () ()
mot · FU02662 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av myndighetsåldern. har motionsvägen framförts förslag om sänkning av rösträtts- och myndighetsåldern till . 1970 biföll andra kammaren en reservation av och ledamöter i med förslag om en sänkning av rösträttsåldern. På grund av första kammarens motstånd föll förslaget, varför en sänkning av rösträttsåldern års val tyvärr omöjliggjordes. I de likalydande motionerna 1:545 av herrar och och 11:643 av m. fl. föreslogs att möjligheten att låta rösträtten inträda , efter 18-årsdagen skulle övervägas. I den ovannämnda reservationen till utlåtande (1970:9) uttalades att de skäl som anförts i motionen för en sådan ordning är vägande. Införande av rösträtt efter fyllda skulle dock enligt reservanterna kräva en närmare utredning. Det är angeläget att en sådan utredning sker snabbt, så att ett första beslut om sänkning av rösträttsåldern kan fattas års val. bör därför uttala att denna fråga bör utredas av grundlagsberedningen eller i annan ordning på ett sådant sätt att beslut kan fattas senast av vårriksdag. Det är inte rimligt att en sänkning av rösträttsåldern till skall träda i kraft först , vilket annars blir fallet. I de nämnda motionerna föreslås beträffande antalet åldersgränser, att dessa i huvudsak bör kunna minskas till två, nämligen 15 och . 15-årsgränsen skulle därvid gälla för straffbarhetens inträdande och för rätten att förfoga över tillgångar som man fått genom eget arbete. 18-årsgränsen skulle medföra myndighet och rösträtt. Därutöver anfördes att det inom kriminalvården är önskvärt att behålla 21-årsgränsen i den meningen att lagöverträdare skall kunna särbehandlas i enlighet med beslut . Som motivering för kravet på sänkt rösträtts- och myndighetsålder hänvisas i motionerna till ungdomens allt tidigare mognad i biologiskt och socialt hänseende. Speciellt pekas också på att åldersgränsen för giftermål genom beslut av riksdag satts till för både män och kvinnor. Det är uppenbart att gifta personer måste ha möjlighet att ingå avtal om lån, avbetalningsköp etc. som har samband med bosättningen och hushållet i övrigt. I stället för att som söka lösa detta problem med undantagsbestämmelser vore den naturliga vägen att sänka myndighetsåldern till densamma som gäller för äktenskaps ingående. Det är också svårt att motivera varför personer som får gifta sig, är värnpliktiga och i många fall betalar en stor del av sin fasta inkomst i skatt inte skall ges möjlighet att inverka på kommunens och rikets styrelse. Därför bör även rösträtten inträda vid fyllda . Vi ansluter oss till de refererade synpunkterna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att uttalar att myndighetsåldern bör sänkas till , att i skrivelse till . Maj t hemställer om förslag till erforderliga lagändringar i detta syfte. () ()
mot · FU02669 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökad livsmedelshjälp till u-ländema. I det svenska biståndsprogrammet för utvecklingsländerna har livsmedelsförsörjnings- och familjeplaneringsområdena alltmer prioriterats. Inom det förstnämnda områdets ram ingår bl. a. gåvobistånd i form av livsmedel. Ett något bredare sortiment av livsmedel har enligt uppgift ingått i naturadelen av de svenska bidragen till Internationella livsmedelsprogrammet (WFP), däribland även fisk i konserverad form. Olika fiskprodukter betraktas av näringsfysiologerna som en utomordentligt högvärdig föda med hög proteinhalt av god kvalitet. Härtill kommer att fisk är en ovanligt välbalanserad föda. Man konsumerar ett maximum av högvärdigt protein med ett minimum av belastande kalorier, och de fettkalorier som finns i fet fisk t. ex. sill utgör s. k. polyomättat fett, som är fördelaktigare att förtära än mättat fett. De flesta fiskslag är därtill synnerligen prisbilliga, i synnerhet om man ser till priset för äggvitan i jämförelse med andra livsmedel. Enligt en undersökning av lektor vid seminariet för huslig utbildning i företagen (priserna i 22/2 1968) utgjorde kostnaden för en portionsstorlek av protein i olika livsmedel följande: Strömming, renskuren utan ryggben Torsk, renskuren filé 85 Broiler, fryst 125 Utvecklingen torde ha inneburit att fiskprodukterna ställer sig än förmånligare vid en prisjämförelse med andra livsmedel. Mot bakgrund av fiskens egenskaper och främst då dess innehåll av prisbilligt och värdefullt protein borde det vara angeläget att skapa utrymme för en väsentligt utökad livsmedelshjälp i form av fiskprodukter. Härigenom skulle också den hårt trängda svenska fiskerinäringen få en värdefull hjälp. Vi är väl medvetna om de svårigheter som föreligger i samband med leveranser av fisk till avlägsna med besvärande klimat och oftast utan tillräcklig lagringskapacitet samt med otillfredsställande distributionsförhållanden. Vi anser det emellertid vara angeläget att man från de biståndsförmedlande myndigheternas sida vidtager åtgärder i form av forskning och praktisk försöksverksamhet som kan leda till att lämpliga fiskprodukter i betydligt större utsträckning än nu kan ingå i livsmedelshjälpen till så många som möjligt av de länder som berörs av vår biståndsverksamhet. Av svenskfångad fisk torde främst massfisk, såsom sill och strömming och produkter därav, vara aktuell. Inte minst borde strömmingen genom sin ovanligt höga proteinhalt vara en lämplig råvara. Enligt vår mening bör SIDA i samarbete med berörda internationella organ och med de inhemska yrkesfiskarorganisationerna och fiskkonservfabrikerna få i uppdrag att inom ramen för den målinriktade forskning som bedrives med dess stöd och dess egen fältverksamhet vidtaga åtgärder för ökad livsmedelshjälp med fiskprodukter. Med stöd av det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. hemställa att Kungl. Majrt uppdrager åt SIDA att vidtaga åtgärder avseende forskning och försök i syfte att inom ramen för den statliga biståndsverksamheten väsentligt öka livsmedelshjälp till i form av fiskprodukter. () () N. () i Trobro () i Bäckmora
mot · FU0267 · 1971-01-14 00:00:00 — av herrar i Skärstad och om inrättande inom regionmusikorganisationen av en musikfilial i I samband med militärmusikens omorganisation till en regionmusikorganisation från föreslogs bl. a. indragning av den aktiva musikenheten i . En råd starka skäl talar för att denna musikenhet bibehålls även . Sålunda erinrade flera remissinstanser om behovet av en musikenhet såväl i som i . musikkommitté anförde att musikbehovet i och sammanlagt inte var större än att det kan tillgodoses av verksamhetens förläggning till . I statsutskottets utlåtande nr 1970 framhölls att »utskottet är medvetet om att indragning av en militärmusikkår på en ort av Eksjös karaktär med nuvarande förutsättningar för verksamhetens utformning kan innebära svårigheter». hänvisade man till att en uttunning av musikresursema i var motiverad med tanke på den förstärkning som krävdes för verksamheten i . Enligt vår mening finns det inga skäl för att en uttunning bör ske på bekostnad av musikresurserna i en från servicesynpunkt så viktig region som Eksjös. Behovet av en musikavdelning i har erfarenhetsmässigt visat sig vara mycket stort genom den aktivitet som den nu befintliga militärmusikkåren och dess musiker visat bl. a. genom att verka som musiklärare inom regionen. Vid en indragning skulle denna verksamhet tyna bort och näppeligen kunna ersättas med de resurser som t. ex. rikskonserter beräknat ställa till förfogande. Någon permanent musikverksamhet skulle det dock ej bli fråga om. Då mycket starka skäl talar för att en indragning av musikavdelningen i inte bör ske, anser motionärerna att en skyndsam utredning med sikte på bibehållande av musikavdelning i bör komma till stånd. En alternativ väg kan vara att avdelningen i vid omorganisationen utökas att omfatta tio musiker fler än som tidigare föreslagits. Nämnda tio och den förstärkning som Kungl. Maj:t föreslagit av Jönköpingsavdelningen skulle kunna bilda en till stationerad filial till avdelningen i . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställes Mot 1971: 67 att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om en skyndsam utredning angående inrättande av en musikfilial i . () ()
mot · FU02671 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om anslag till patriotiska front, m. m. Genom statskuppen i och den militära inmarschen i vidgade kriget i och till hela . Som en omedelbar reaktion på statskuppen i bildades en nationell befrielserörelse, (du ), och vid de indokinesiska folkens toppkonferens bekräftades formellt den samordning av befrielserörelserna i som då redan blivit ett faktum. Trots att mängder av städer och byar ödelagts, speciellt genom det strategiska bombflygets systematiska operationer, och trots det massiva stöd som kuppregimen fått även i form av taktiskt flygunderstöd, vapenhjälp och utländska trupper, har befrielserörelsen på föga mer än befriat betydligt mer än två tredjedelar av . krig i har i fråga om bombningarna haft samma intensitet som i sedan ett halvdussin år och har trappats upp ytterligare . Trots detta har den nationella befrielserörelsen, patriotiska front, haft stora militära framgångar och befriat större delen av landet. Beträffande krigföringens karaktär torde den detalj redovisning som lämnats i en motion kommunisterna till årets riksdag med krav på en internationell konvention mot ekocid ha sin giltighet i stort sett även för och . Beträffande det materiella hjälpbehovet gäller för och patriotiska front i allt väsentligt samma motiveringar som framförts i en motion kommunisterna om bistånd till Republiken provisoriska revolutionära regering. Vi finner det i hög grad angeläget att i praktisk handling stöder befrielserörelserna i och i deras heroiska kamp för nationell självständighet. Med de anförda motiveringarna hemställes att anvisar till patriotiska front och till den nationella befrielserörelsen i . H. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FU02675 · 1971-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om ekonomiskt bistånd till Vid riksdag har vpk-gruppen i motionsparet I: 506 och II: 499 begärt ett förslagsanslag till på sammanlagt . I årets statsverksproposition upptas under rubriken gåvobistånd till en summa av att fördelas . Detta innebär i realiteten en sänkning jämfört med innevarande budgetårs anslag, vilket uppgår till . När utrikesministern års finansplan uttalade sig om den princip som bör följas då en utvidgning eller förnyelse av den länderkrets diskuteras, till vilken det direkta biståndet koncentreras yttrade han följande: »Det är därför naturligt att i första hand söker samarbeta med länder, vilkas regeringar i sin ekonomiska och sociala politik strävar efter att genomföra sådana strukturförändringar som skapar förutsättningar för en utveckling präglad av ekonomisk och social utjämning.» Detta uttalande rimmar dåligt med det anslag som departementschefen nu föreslår. motsvarar mycket väl de krav som utrikesministern angav. som förflutit sedan revolutionen har en snabb ekonomisk tillväxt samt en social och ekonomisk utjämning ägt rum på . Vi vill med några exempel visa på denna utveckling. 1958 tjänstgjorde 23 648 arbetare inom utbildningsväsendet; 1969 var siffran 127 526. 1958 fanns 936 723 barn och ungdom inskrivna vid landets skolor; 1969/70 var siffran 2 289 464. 1958 var statens utgifter för utbildningen ; 1969 var siffran . 1958 var statens utgifter för social trygghet, hälsovård och utbildning ; 1970 var kostnaden . med denna snabba utveckling finns i ett stort behov av förnödenheter av olika slag. Dessa måste köpas från utlandet. Tillgången till valuta är här ett hinder för nödvändig utbyggnad. Ett sådant område är sjuk- och hälsovården. SIDA har erhållit en utförlig redogörelse för situationen inom detta område. I redogörelsen skisseras en femårsplan för utbyggnad av sjukvården. Kostnaden för denna utbyggnad beräknas till 20 miljoner dol Bristen på sjukhusutrustning, instrument och mediciner hämmar denna vidare utveckling. skulle här kunna göra en betydelsefull insats. Som ett första steg anser vi att bör anvisas ur 1971/budget just för nämnda ändamål. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att såsom förslagsanslag anvisar sammanlagt till . H. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FU02676 · 1971-01-27 00:00:00 — av , , i m. fl. om upprättande av diplomatiska förbindelser med . Efter Hitler-väldets fall 1945 uppdelades det tyska området i fyra ockupationszoner. ingicks mellan segrarmakterna det s. k. , i vilket förutsattes att ett enhetligt demokratiskt skulle skapas. Då det avgörande steget togs framtvingades emellertid en uppdelning när de tre västra ockupationszonerna införde egen valuta, varigenom de normala förbindelserna mellan västzonerna och östzonen stördes och en djup klyfta skapades mellan båda delar. fullföljdes detta program. Val utlystes till en västtysk riksdag. Man valde president och förbundskansler. Därmed var verklighet. Som svar härpå bildade östzonen DDR. erkände tidigt , medan ännu inte erkänts av den . Grundläggande för erkännande av stater och upprättande av diplomatiska kontakter med nationer bör enligt vår mening vara den faktiska existensen av en statsbildning, där vederbörande statsledning har kontroll över sitt territorium. Uttryck för gillande eller ogillande i förhållande till en stats styrelseskick bör inte påverka erkännandefrågan. Tvärtom bör de etablerade diplomatiska kontakterna utnyttjas för att framlägga synpunkter vare sig de är positiva eller negativa för ifrågavarande regering. Bara i undantagsfall och motiverade av särskilda skäl bör avsteg göras från denna huvudprincip. Den existerande delningen i två tyska stater måste uppfattas som definitiv, och bör därför erkänna DDR och upprätta diplomatiska förbindelser med dess regering. Även om aldrig ålagt sig samma restriktioner för sitt handlande inom stormakternas konfliktområden till skillnad från borde ändå en likabehandling av öst- och i erkännandefrågan framstå som mest behövlig. Den traditionella svenska neutralitetspolitiken, som vunnit internationell uppskattning, borde dessutom göra det möjligt att genomföra ett svenskt erkännande av DDR utan att detta uppfattas som en sympatiyttring för landets totalitära samhällssystem. Den nyorientering som inletts av med vänskapsavtal med och samt inledande samtal med DDR borde enligt vår mening underlätta ett svenskt erkännande av DDR och kunna vara ett led i ansträngningarna att skapa ytterligare avspänning i . De omfattande kontakter som redan förekommer mellan och DDR inom handel, kultur och idrott skulle genom ett erkännande kunna föras vidare. De insatser som diskuteras för att skydda från miljöförstöring utgör ytterligare ett väsentligt argument för en sådan åtgärd. Det är nödvändigt att skyndsamt få till stånd avtal mellan samtliga stater runt för att möjliggöra ett effektivt miljöskydd. Ett svenskt erkännande skulle sannolikt underlätta för DDR att inom ramen för ett avtal mellan berörda länder delta i ett arbete på att förhindra nedsmutsning och förgiftning av . Vi anser därför att kontakter bör tagas med den (DDR) i syfte att upprätta diplomatiska förbindelser mellan och detta land. Med hänvisning till ovanstående hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om åtgärder och initiativ för att upprätta diplomatiska förbindelser med DDR.
mot · FU02678 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. om u-landsforskning m. m. Svenskt u-landsarbete tycks åter vara i smältdegeln. Svenskt bistånd förefaller stundom vara en kontroversiell fråga. Vilka biståndsländer kan komma i fråga? Varför hjälper vi det eller det landet? Svaren är olika och stundom svåra att finna, men när det gäller den svenska insatsen genom SIDA i motiveras den framför allt av den mer än hundraåriga svenska missionsgärningen i detta land. Vi måste fullfölja ett påbörjat arbete. Om detta arbete, dess begynnelse, utformning och delresultat finns dock endast litet känt av allmänheten eller redovisat i offentliga källor. Detta har särskilt gjort sig kännbart på grund av de politiska händelserna i när man som politiker eller tjänsteman velat finna litteratur av olika slag i ämnet. Man kan finna någon uppgift i stil med denna i en bok: »Barndödligheten är mycket stor ().» (). Detta hade de svenska missionsläkama upptäckt , vilket bl. a. var anledningen till att man i startade den första utbildningen av etiopiska sjuksköterskor och barnmorskor. svarar den svenska missionen för sex polikliniker i med mer än 14 000 behandlingar . Det är viktigt att SIDA ökar sin information, särskilt när det gäller länder som . SIDA bör vid sidan om informationen om sin egen u-landshjälp ge information om tidigare svensk insats som bedrivits av frivilliga organisationer och som delvis utgjort motivering för dagens arbete av SIDA. Såväl massmedia och forskarna som den studerande delen av vår befolkning kräver detta. De källor och den litteratur som finns är svårtillgängliga och omöjliga att hitta eller överskåda. Ett citat ur (23.1.1971) visar problemet: »existerande arkivförteckningar upplyser inte om ämnesmässiga innehållet i serierna. Den samlade informationen i ett stort arkiv kan liknas vid ett kortregister som varken är uppställt i någon alfabetisk eller kronologisk ordning.» Det vore önskvärt att t. ex. riksdagsmäns och forskares behov av information och uppgifter om källor i detta ämne (u-landsbistånd) underlättades. U-landsforskningen har en fundamental betydelse för u-landsarbetet. De som politiskt är ansvariga måste i sina ståndpunktstaganden äga kunskap och information inte bara om dagens gärning utan även om dess bakgrund. SIDA har möjlighet att ge stipendier och entusiasmera forskning. Vid utdelandet av sina stipendier bör SIDA tillse att det stundom rikhaltiga materialet om vissa kommer till allmänhetens kännedom, och för att så skall kunna ske måste det katalogiseras och registreras. Detta är särskilt aktuellt beträffande och . I en skrivelse till SIDA har riksdagsmän ur fyra partier påpekat detta. Det vore av stort värde om ett forskningsstipendium för detta ändamål möjligt kunde utdelas. Med stöd av det som ovan anförts hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att SIDA låter utföra forskning i enlighet med vad som i motionen anförts. () i Agnäs