ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FU02813 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i och om forskning angånde ungdomens situation i samhället Ett modernt, tekniskt utvecklat samhälle ställer allt större krav på de enskilda individernas anpassning till varandra och till en snabbt föränderlig social och fysisk miljö. Behovet av en målmedveten miljöplanering har blivit alltmera uppenbar för planerare och ansvariga politiker. Tanken, att den s. k. utvecklingen är något som rullar fram obevekligt och som vi måste anpassa vår planering till, är inte lika framträdande som för i de instanser som ytterst ansvarar för planeringen av det svenska samhället. Det är politikernas absoluta skyldighet att anpassa de tekniska resurserna till människan och hennes behov och förutsättningar. Det är därför nödvändigt att veta vilken inverkan olika ingrepp i den fysiska och sociala miljön har på människorna. För att uppnå detta måste vetenskapsmän inom beteendevetenskaper, medicin, ekologi, psykologi och sociologi komplettera tekniker och administratörer när det gäller att planera samhället. Utvecklingen har också gått mot en sådan ökning av det tvärvetenskapliga samarbetet i planeringsfrågor, även om mycket återstår att göra. En befolkningsgrupp är emellertid alldeles särskilt utsatt i vad gäller tekniska förändringar och missgrepp i planeringen. Det är de unga, som har sämre förutsättningar än någonsin att dra nytta av föräldragenerationens erfarenheter, eftersom dessa inte är relevanta för den tillvaro som ungdomen befinner sig i. De unga har inte heller möjligheter att deltaga i beslutsprocessen, som leder fram till hur samhället formas. Den unga människan sätts i en miljö som är planerad av andra, med kanske helt annorlunda och ibland motstridiga värderingar. Följden blir i en del fall konflikter mellan den unge och samhället företeelser som vi oftast benämner ungdomsproblem. Det görs från samhällets sida insatser både för att förebygga ungdomsproblem och för att lösa problemen när de har uppstått, medan det enligt vår mening görs för litet när det gäller att skaffa sig kännedom om de svårigheter de unga ställs inför. Åtskillig forskning synes dessutom alltför mycket inriktad på unga människor med dokumenterade svårigheter i stället för på den stora grupp av skötsamma ungdomar varur problemindividema rekryteras. En samordnad forskning kring unga människors speciella problem när det gäller anpassningen till det utvecklade samhället skulle kunna bedrivas i kontakt med det omorganiserade , som enligt sin instruktion skall vara ett planerande och utredande organ i ungdomsfrågor och vilket som en av huvuduppgifterna har att från ungdomssynpunkt bevaka planeringen av den fysiska miljön. Med hänvisning till det ovan anföra hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om åtgärder för en samordning av forskningen om ungdomens situation i samhället i enlighet med de syften som angives i motionen. H. ()
mot · FU02814 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om höjning av anslaget till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. I kungörelsen angånde stadgas om ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek. Enligt dessa bestämmelser uppgår innevarande budgetår grundbeloppet till för lån och för referensexemplar av originalverk samt till för lån och för referensexemplar av översatta verk. Styrelsen för har i sin anslagsframställning för nästa budgetår krävt att biblioteksersättningen skall utgå med för lån av rättsskyddat svenskt originalverk, med för lån av översatt verk, med för i referenssamling ingående exemplar av rättsskyddat svenskt originalverk samt med för referensexemplar i översättning. föreslår emellertid inte några ändringar i fråga om ersättningen till författarna. Enligt vår mening är det angeläget att en förstärkning av biblioteksersättningen kommer till stånd. har bekräftat att författarna allmänt sett har mycket begränsade inkomster av sin litterära verksamhet. Försäljningen av skönlitteratur i vårt land är inte särskilt omfattande. Böckerna utnyttjas i stället i första hand genom biblioteken, där allmänheten utan kostnad kan tillgodogöra sig författarnas tjänster. Antalet hemlån från skoloch folkbibliotek uppgick till nära 65 miljoner, vilket innebär en stegring med . Det måste vara en naturlig uppgift för samhället att ersätta författarna för deras tjänster. Det förslag som framlagt synes kunna ligga till grund för en plan för höjning av författarersättningen. Styrelsens krav måste anses rimliga, men med hänsyn till budgetläget kan de inte tillgodoses i sin helhet under nästa budgetår. bör som ett första steg mot en mera rimlig författarersättning fastställa grundbeloppet till för nästa budgetår och övriga ersättningar i samma proportion, vilket skulle kräva en ökning av anslaget med utöver Kungl. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . () () () ()
mot · FU02815 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar Lidgård och Hovhammar om statsbidrag till svenskt silver. Dagens svenska silversmide är av högsta internationella klass och låter sig konsthantverkligt sett väl jämföras med kvaliteten på svenskt 1700-taIssilver. Vi har också glädjen att kunna konstatera att några av våra nu levande svenska silversmeder utan tvekan räknas till världens främsta. Icke desto mindre arbetar silversmidet under svåra yttre betingelser. Den särskilda försäljningsskatten utgör ett återhållande moment det skall emellertid inte beröras i denna motion. Här skall i stället uppmärksamheten riktas på det förhållandet att utställningsmöjlighetema när det gäller unika silverobjekt är ytterligt begränsade. Härav följer också att silversmidets kontakter med intresserade köpare inte är tillfredsställande. I själva verket är förhållandena så besvärande att man kan riskera att rekryteringen av nya silversmeder hämmas till skada för vårt internationella anseende på detta område. har den huvudsakliga utställningsverksamheten omhänderhafts av den ideella svenskt silver, som anordnat utställningar såväl i som i utlandet. Föreningen har fram till på ett eller annat sätt samarbetat med Hantverket i , hos vilken organisation man disponerat lokaler, först i och sedan i den s. k. Superellipsen på . Sedan Hantverket nu upphört är föreningen hemlös, och det föreligger fara för att utställningsverksamheten inte kan återupptagas under sådana former att den når den intresserade allmänheten. De hyror som lämpliga lokaler betingar i centrala delar i närheten av Kulturhus och Sverigehus, där dylik verksamhet kan anses ha sin rätta hemvist är nämligen alltför höga. Med hänsyn till silversmidets stora betydelse som konstnärlig yttring synes det inte orimligt att samhället ger ett bidrag som framför allt är inriktat på att hjälpa silversmederna att nå sin publik. Detta skulle lämpligen kunna få formen av ett hyresbidrag till den ovannämnda föreningen. Silversmide kräver inga stora utställningsytor, och lokalbehovet är begränsat till 6075 kvm beroende på hur lokalerna är disponerade. Ett hyresbidrag kan därför sannolikt begränsas till ca . Under hänvisning till vad ovan anförts anhålles att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om ett lokalkostnadsbidrag till svenskt silver om . H. () ()
mot · FU02816 · 1971-01-27 00:00:00 — av fröken m. fl. om förstärkande av sändareffektcn vid radiosändarna i och . fick stad, län och omkringliggande områden regionradio, sist i hela . När starten sent omsider ägde rum, hade den dock inte föregåtts av samma förberedelser från sida som varit brukligt i andra distrikt. Detta betyder att exempelvis Tierpsblocket, Enköpingsblocket och stora delar av Roslagen inte kan lyssna till det som lokalt sänds ut från Uppsalaredaktionen. FM-sändarna för program 3 inom området är lokaliserade till och . De har fortfarande en sändningseffekt på inte . Detta skall jämföras med de fullt utbyggda sändarna i t. ex. , och , vilkas effekt är . Därför får befolkningen i de ovan nämnda blocken in Gävle-Dala-nytt, Mellankvarten (huvudort ) och i sin P 3-sändare. Man kan utgå från att dessa program är av betydligt mindre intresse för dem än deras egna lokalprogram. har främst anfört två skäl för den uteblivna sändarförstärkningen. Dels måste utbyggnaden av TV 2-sändama prioriteras, dels tvingar stramheten i den senaste statsverkspropositionen till en långsammare utbyggnadstakt än som avsetts tidigare. Detta kan innebära att förstärkningen av den uppländska regionalradions sändareffekt fördröjs ytterligare. Det finns fortfarande många orter i landet som saknar sändare för . Och det statsfinansiella läget blir sannolikt besvärligt även . Just dessa argument talar emellertid för och inte mot en utbyggnad av sändareffekten för den uppländska regionalradion. Dennas område är klart fixerat. Följaktligen är lokalredaktionen skyldig att göra program för alla platser inom området, alltså även för sådana där befolkningen på grund av för svag sändare inte kan höra programmen. Det är inte särskilt ekonomiskt att vissa av lokalradions anställda gör reportage som inte når de avsedda lyssnarna. Vi utgår nämligen från att programmen är så intressanta att de förtjänar ett bättre öde än att endast avnjutas av väggarna i lokalredaktionens rum och möjligen ytterligare några mera mänskliga lyssnare. Åberopande det anförda hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att Kungl. Maj:t uppdrager åt att vidtaga åtgärder för att förstärka sändareffekten vid radiosändaren i (och ) så att de utsända programmen når hela det fixerade området för den uppländska regionalradion. () () (c) ()
mot · FU02817 · 1971-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökad spridning av statsbidragen till teatergrupper. har från många håll förordats en bättre geografisk spridning vid utbudet av kulturella arrangemang till medborgarna. Många kommuner och landsting har upprättat speciella kulturnämnder och utarbetat kulturprogram med syfte att öka kulturförmedlingen inom sina regioner. Även folkrörelseorganisationerna tar kanske mera aktivt än någonsin upp frågan om kulturutbudet. När det gäller teaterverksamheten har många mindre teatrar och teatergrupper haft en verksamhet som medfört större spridning av teaterverksamhten på grund av enklare tekniskt utförande av nutidspjäser. De ovan nämnda strävandena har i årets statsverksproposition tagit sig uttryck i ett ökat anslag till teatergrupper med verksamhet utanför de större teaterinstitutionerna. Denna höjning är mycket välkommen, eftersom enligt uppgift teater- och musikrådet under föregående år fått avslå i och för sig välgrundade anslagsansökningar på grund av otillräckliga medel för verksamheten. Om man emellertid ser på var de teatrar och teatergrupper hör hemma som 19701971 erhöll bidrag, finns en klar övervikt för de tre största städerna, , vilka dessutom har en utvecklad fast teaterverksamhet på flera scener. Huvuddelen av anslaget för bidrag till uppsättningskostnader för 19701971 utbetalades således till tolv teatrar och teatergrupper i storstäderna med nära , medan sex teatrar i övriga landet fick dela på ca . Även om vissa av de i storstäderna hemmahörande teatergrupperna bedriver tuméverksamhet, är ändock övervikten såväl i antalet teatrar som i penningbelopp större än vad som kan anses rimligt. Enligt uppgift har en tredjedel av ansökningarna kommit från teatergrupper ute i landet. Om dessa teatergruppers eller teatrars ekonomiska situation varit ansträngd och verksamheten präglats av strävan mot konstnärlig kvalité, borde dessa ansökningar ha tillgodosetts i första hand. Med hänsyn till de strävanden som finns att även till glesbygder och till andra orter litet utanför teaterstäderna i ökad utsträckning sprida teaterverksamhet, t. ex. till skolor, fritidsgårdar, arbetsplatser och föreningsmöten, synes en mera medveten omprioritering av bidrag och bidragsbelopp böra ske, bl. a. som stimulans till ökad framtida teater verskamhet utanför de fasta scenerna. att ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts beträffande spridningen av anslaget till teatergrupper under rubriken till särskilda kulturella ändamål, åttonde huvudtiteln. () () HANS () i
mot · FU02818 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar i Lane-Herrestad och i om utvidgning av den religiösa programverksamheten i televisionen. Det är ett grundläggande krav att programutbudet i radion och televisionen är så rikt varierat som möjligt. Olika intresseriktningar måste få sina önskemål tillgodosedda. Mot den bakgrunden är det enligt vår mening angeläget att den religiösa programverksamheten ges ökat utrymme. Det är särskilt angeläget, att det blir flera gudstjänster i televisionen. förekom 21 direktsända, offentliga församlingsgudstjänster, 15 av dem . Det kan inte anses vara tillräckligt. Önskemål om flera gudstjänster föreligger hos olika åldersgrupper men torde vara särskilt starkt uttalad hos äldre människor och människor med av rörelsehinder orsakade svårigheter att ta sig till kyrkan. Trafikförhållandena spelar också en roll i sammanhanget. Glesbygdernas bristfälliga trafikförsörjning gör att kyrkobesök ofta inte är möjliga. I många fall torde äldre människor ställa sig främmande för en stor del av televisionsprogrammen, och det förhållandet accentuerar kravet på ett mer varierat programutbud med starkare inslag av religiösa program. I årets statsverksproposition föreslås att den allmänna mottagaravgiften skall höjas per kvartal. En sådan höjning blir kännbar inte minst för folkpensionärerna, och det ter sig i hög grad angeläget att programpolitiken mer än nu inriktas på att tillgodose de önskemål som denna kategori kan ha. De religiösa programmen är en av de sektorer som då bör uppmärksammas. En utökning av antalet direktsända församlingsgudstjänster i televisionen bör komma till stånd . Det bör gå att sända sådana , men målsättningen bör vara att gudstjänst skall förekomma och annan helgdag. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte uttala att den religiösa programverksamheten i televisionen må utvidgas med sikte på att församlingsgudtjänst skall sändas varje sön- och helgdag.
mot · FU02819 · 1971-01-27 00:00:00 — om framställning att på förklaras som byggnadsminnesmärke. På grund av den ställning som på har i svenska folkets medvetande hemställes att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. hemställa att inom kvarteret i jämte kajer och broar vid och i anslutning till förklaras som byggnadsminnesmärke enligt Kungl. Majits kungörelse § 20.
mot · FU0282 · 1971-01-12 00:00:00 — av m. fl. om förläggning av LKABs huvudkontor till . Frågan om förläggningen av har på grundval av motionsyrkanden vid upprepade tillfällen varit föremål för prövning. Redan vid statens övertagande av aktiemajoriteten i avlämnades motioner med förslag om att huvudkontoret skulle förläggas till där bolaget har sin verksamhet. majoritet (utlåtande 1956:155) anslöt sig till regeringens förslag om huvudkontorets placering i i nuvarande läge". Den socialdemokratiska majoriteten i gick på samma linje och avslog reservanternas hemställan om kontorets förläggning till . Vid 1964, 1965, 1966 och riksdagar har frågan aktualiserats motionsvägen. I motionerna har anförts att såväl psykologiska som lokaliseringspolitiska skäl talar för att kontor förlägges till . Vi anser att de skäl för flyttning av kontoret som tidigare anförts alltjämt är giltiga och har fått ökad tyngd genom att förståelsen för mer omfattande lokaliseringspolitiska insatser har vuxit. Ett klart uttryck härför är att Kungl. Maj:t i proposition nr 75 vid riksdag om den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten begärt bemyndigande att bevilja företag eller organisation som flyttar central förvaltning från storstadsområderna till annan ort stöd vid investeringar i byggnader efter motsvarande grunder som gäller för lokaliseringsstöd. Även om det inte råder delade meningar om att företagsledningen har att fatta avgörande beslut även i fråga om lokaliseringen av företagets huvudkontor bör ändock vara oförhindrad att ge sin mening till känna beträffande lämpliga åtgärder. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att måtte uttala sig för flyttning av från till . ENSKOG (fp)
mot · FU02820 · 1971-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om statsbidrag till simhall vid skola. Det svenska utbildningsväsendet tillhör de främsta i världen. Stora summor läggs ner på att hålla en god standard i undervisningen genom välutbildade lärare, bra materiel, skolbespisning, skolskjutsar, skolläkare, kuratorer och psykologer. Det görs således stora ansträngningar för att i skolan ge de unga en god underbyggnad och start i livet. Man kan emellertid skönja symtom på stress och ohälsa allt längre ner i skolåldrarna. Bland andra bidragande orsaker torde man kunna peka på alltför mycket stillasittande och frånvaron av stimulerande motion. Större utrymme bör ges åt gymnastik och möjligheter till idrottsutövning på egen hand. En omtyckt sysselsättning för alla åldrar är bad och simning. Det bör därför eftersträvas att varje skola får tillgång till badmöjligheter och simhall. Detta bör också kunna leda till en ökad simkunnighet hos skolungdomen, vilket måste bedömas synnerligen angeläget. En simhall kan dessutom då skoleleverna inte brukar anläggningen utnyttjas av allmänheten. Bekostande av simhall vid skola är en angelägenhet, som det inte utgår statsbidrag till. Sådant bör enligt vår mening införas. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående statsbidrag till byggande av simhall i anslutning till skola.
mot · FU02821 · 1971-01-27 00:00:00 — av herrar Rimås och angånde övertagande av . avgav fyra av Kungl. Maj:t tillkallade sakkunniga, landshövdingen , riksdagsmännen samt ambassadören ett utredningsbetänkande om som organ för utlandsinformation och kulturutbyte. i och framhöll de sakkunniga, att betydande fördelar av praktisk och administrativ natur skulle vara att vinna, ifall övertoge , vilkas chefer skulle knytas till resp. ambassad som kulturattachéer. har tidigare dylika tjänstemän vid ambassaderna i och . Detta förslag, som tillstyrktes av statskontoret och övriga remissinstanser, som yttrat sig i denna fråga, blev ej föremål för övervägande vid behandlingen av frågan om Svenska institutets ombildning från utan ansågs böra tagas upp vid en utlovad översyn av utlandsinformationen. Statskontoret ansåg, att denna översyn borde påbörjas omgående och bedrivas skyndsamt samt att man i avvaktan på resultatet av översynen icke borde genomföra partiella administrativa och organisatoriska förändringar på utlandsinformationens område. I statsverkspropositionen till årets riksdag (Bil. 5 s. 51 ff.) föreslås emellertid en mycket betydande höjning av medelstilldelningen till Svenska institutets kontor i och en avsevärd utökning av dess verksamhet till nya områden, som handhaves av stiftelsen och delvis motsvarar den verksamhet, som Romoch Atheninstituten bedriver såsom utposter i utlandet till de svenska universiteten i fråga om forskning och utbildning för svenskar. Svenska institutets uppgift är att sprida upplysning om bland utlänningar. I avvaktan på att frågan om utredes synes giltighetstiden för de nuvarande provisoriska bestämmelserna för verksamheten m. m. i i böra förlängas tills vidare och anslagen till Svenska institutets kontor i och Institut med undantag av flyttningskostnaderna utgå med samma belopp och fördelas mellan och på samma sätt som under innevarande budgetår. Under åberopande av vad här ovan anförts föreslås att måtte hemställa hos Kungl. Maj:t, att frågan om övertagande av måtte utredas samt att i avvaktan härpå giltighetstiden för de nuvarande provisoriska bestämmelserna för verksamheten m. m. i i måtte förlängas tills vidare och anslagen till Svenska institutets kontor i och Institut måtte utgå med i stort sett samma belopp och fördelas mellan och på samma sätt som under /71. () ()
mot · FU02822 · 1971-01-27 00:00:00 — om ett anslag till . I motionsparet 1:765 och 11:886 vid riksdag föreslogs att skulle få ett statsanslag på . under punkten B 36, Bidrag till vissa museer och arkiv. anförde i sitt utlåtande nr 43 att utskottet förutsatte att Kungl. Maj:t vid fördelningen av anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål skulle söka beakta de medelsbehov som redovisades i motionerna. Av statsverksproposition, där dispositionen av anslaget bidrag till särskilda kulturella ändamål redovisas, framgår att för innevarade budgetår erhållit ett anslag på . Dessutom har institutet fått . ur lotterimedelsfonden för inköp av böcker. I sin anslagsframställning för /72 beräknar institutet kostnaderna för detta budgetår till . Vi finner det naturligt om staten tar ett allt större ansvar för Svenska barnboksinstitutets verksamhet. Institutet grundades som en stiftelse av , och och . Institutets uppbyggnadsskede får nu betraktas som avslutat, och det framstår som klart att dess verksamhet är av sådan karaktär att den bör bekostas med statsmedel och att ett starkt, sannolikt ökande, behov av en institution av detta slag föreligger. a. kommer följande faktorer att ställa allt större krav på institutet: 1) Den allmänna debattens ökande intresse för barnboken leder till större efterfrågan på upplysningar från lärare, journalister m. fl. 2) Undervisning om barn- och ungdomsböcker införs i lärarhögskolornas utbildning av blivande lärare. 3) Undervisning om bara- och ungdomsböcker införs fr. o. m. /71 i ämneslärarutbildningen i svenska vid universitet. 4) Forskning om barn- och ungdomsböcker har påbörjats vid universiteten, vilket leder till ökad efterfrågan på litteratur och bibliografiska uppgifter. 5) Den svenska barnbokslitteraturens internationella spridning leder till en ökande ström av förfrågningar från utlandet, studiebesök och medverkan vid utställningar etc. Institutet för en ytterst otrygg tillvaro från ekonomisk synpunkt. har ifrågasatt om det verkligen är en uppgift att stå för så stor del av kostnaderna som f. n. sker. Då departementschefen föreslår en ökning av anslaget för bidrag till särskilda kulturella ändamål med nära tre miljoner, synes det välmotiverat att en del av detta användes för att ge en tryggare ställning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att under punkten B 38, Bidrag till vissa museer och arkiv, på utbildningshuvudtiteln, uppta ett anslag om . avseende Bidrag till samt att motsvarande reducering sker av anslaget B 13, Bidrag till särskilda kulturella ändamål. () () AB Egnellska Boktryckeriet, 1971