mot · FU02996 · 1971-01-27 00:00:00 — om översyn av det obligatoriska skördeskadeskyddet. Då det permanenta skördeskadeskyddet infördes emotsågs det av lantbrukarna med stora förväntningar. Man kunde ju med tillfredsställelse notera vilken stor betydelse den parallell som arbetslöshetsförsäkringen utgör hade haft och har för de inkomsttagare som omfattas av densamma. Jordbrukaren är ju för sin utkomst beroende av många faktorer varöver han själv inte råder. En aldrig så väl planerad drift med stora ekonomiska insatser och med stora uppoffringar i form av arbete och omsorger om grödan kan ändå resultera i ekonomiska bakslag på grund av ogynnsam väderlek, sjukdomar hos växter och djur etc. När nu har förflutit sedan skördeskadeskyddet infördes kan det emellertid konstateras att detta visserligen inneburit en förbättring men ingalunda motsvarat förväntningarna. Ett exempel på oförmånliga utslag av skördeskadeskyddet kan hämtas från . utgör i skördeskadehänseende ett särskilt variansområde med 19,5 procents självrisk mot hela landets medeltal som är . Den höga självrisken förklaras bero på eftersläpande statistik i tidigare skörderapportering från hushållningsgillena samt på de relativt stora odlingarna av sådana grödor som är särskilt utsatta för skördevariationer vid för grödorna ogynnsamma väderleksbetingelser. De årliga avgifter lantbrukare erlägger till skördeskadeskyddet ligger i storleksordningen omkring 400 000 å . Under de år som systemet varit i kraft fr. o. m. 1961 t. o. m. 1970 har Gotlandsjordbruket sålunda inbetalat . Till det gotländska jordbruket har under nämnda år utgått , dvs. 10 å av de medel som totalt inlevererats från den gotländska jordbruksproduktionen. Det är sålunda en ganska blygsam procentandel av skördeskadeersättningama som kommer till godo, detta oaktat att länet besväras av en ihållande försommartorka, som avsevärt försämrar skördeutfallet. Av detta exempel kan dras slutsatsen att en bättre samstämmighet mellan landets olika delar samt en lägre självrisk borde eftersträvas. Skördeskadeskyddets tekniska utformning har visserligen förbättrats avsevärt. är det dock så, att enskilda jordbrukare, som har sin verksamhet inom strataområden med ojämna skördeförutsättningar, kan komma att bli utan ersättning, därför att grannarnas skörd eller skörden hos lantbrukare i andra socknar inom samma strataområde har utfallit bättre. Detta talar för att områdesindelningen ytterligare behöver ses över och att mindre, mera enhetliga områden bör eftersträvas. Vidare borde det vara möjligt att på ett bättre sätt än utforma skördeskadeskyddet så att de individuella ersättaingsbehoven tillfredsställande kan tillgodoses inom systemets ram. Innan så blivit möjligt, borde en större andel av tillgängliga medel avsättas för en behovsprövad bidragsgivning, förslagsvis av de utgående kontanta ersättningarna för skördeskador. En annan faktor, som borde ägnas uppmärksamhet, är tiden för utbetalningarna. Som systemet nu verkar sker ju dessa inte efter det skadan inträffat och beskattas därmed inte under skadeåret, en olägenhet som kan vara nog så besvärande. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om översyn av det obligatoriska skördeskadeskyddet, varvid bör övervägas en bättre samstämmighet mellan landets olika delar samt en lägre självrisk. Vidare bör övervägas behovet av ökade resurser och förbättrad teknisk utformning liksom en större andel för de individuella ersättningsbehoven i form av behovsprövad bidragsgivning. Sådan översyn bör dessutom eftersträva ett system som gör det möjligt att utbetala eller i varje fall beskatta ersättningsbeloppen som skadan skett. () i Stenkyrka