mot · FU02623 · 1971-01-27 00:00:00 — av i Åkcrsberga m. fl. angående beskattningen av fritidshus. fritidsutredning framhöll (SOU 1965: 19) att det från värdkommunernas sida behövdes mycket större insatser för fritidsbebyggelsen. Så är fortfarande fallet. För att de berörda kommunerna skall kunna engagera sig i erforderlig omfattning är det enligt vår mening nödvändigt att de tillförs ökade skatteinkomster av fritidsbebyggelsen. Utan en ändring på den punkten går det inte att ställa ökade krav på värdkommunerna. Det är helt uppenbart att värdkommuner med omfattande fritidsbebyggelse, särskilt i storstadsregionernas närhet där trycket från det rörliga friluftslivet tillkommer, ställs inför många svårbemästrade och kostnadskrävande uppgifter. Dessa arbetsuppgifter i samband med den omfattande fritidsbebyggelsen inom respektive kommuns område är nästan uteslutande förorsakade av fritidsboende som är hemmahörande i annan kommun. Fritidskommunerna är ofta glesbygdskommuner, medan de fritidsboende vanligen är bosatta och skattskyldiga i någon tätortskommun. Även i stora, nybildade kommuner kan fritidsbebyggelsen utgöra en synnerligen väsentlig faktor. Sålunda är i och kommuner i relationen mellan antalet fritidsfastigheter och antalet permanentboende ungefär ett till två. De kommunalekonomiska undersökningar som gjorts av fastighetsskattesakkunniga och fritidsutredningen visade att fritidskommunemas inkomster låg långt under deras totala nettoutgifter för fritidsbebyggelsen. Värdkommunernas skattekraft är ofta låg. Med fritidsbebyggelsens ökade standard får värdkommunerna ökat ansvar och nya uppgifter. Även om de direkta exploateringskostnaderna i vissa fall kan regleras frivilligt genom exploateringsavtal kvarstår det faktum att kommunerna inte får kompensation för den allmänt ökade arbets- och kostnadsbelastningen. Det finns så många exempel inte minst i Roslagen och skärgården i på vad kostnader och arbetsuppgifter betyder för värdkommuner med stor fritidsbebyggelse, att det är ostridigt att inkomsterna av fastighetsbeskattningen, den i huvudsak enda inkomsten för allmän service, inte ger kommunerna kostnadstäckning. Motioner i denna fråga har behandlats tidigare i . uttalade i sitt betänkande nr 1969 följande: »Utskottet har tidigare, i betänkande nr 8, som sin mening framhållit att för åtskilliga utpräglade fritidskommuner de skatteintäkter och avgifter som kan erhållas av sommargästerna ofta inte torde förslå till täckande av de kostnader som fritidsbebyggelsen medför. Trots att taxeringsvärdena på fritidshus höjts vid den senaste allmänna fastighetstaxeringen äger vad utskottet anförde alltjämt giltighet. Med hänsyn härtill och till den ekonomiska betydelse frågan om kostnader för fritidsbebyggelse har för många kommuner förutsätter utskottet att Kungl. Maj:t ägnar frågan särskild uppmärksamhet.» 1970 påpekade utskottet i betänkande nr 34 dels det höjda skatteunderlaget genom de höjda taxeringsvärdena, dels vissa kompensationsmöjligheter för värdkommunerna genom avgifter och taxor. Skälen för en särskild beskattning av fritidshus skulle därför göra sig gällande med mindre styrka än tidigare, ansåg utskottet och biträdde därför inte utredningsyrkandet i motionen. allmänna fastighetstaxering visar att antalet fritidsfastigheter i landet är ca 418 000, varav ungefär en sjättedel i . Värdkommunernas inkomsthöjning torde i genomsnitt uppgå till . per hus och år p. g. a. de höjda taxeringsvärdena. Denna uppskattning baseras på de uppgifter beträffande fastighetstaxeringens utfall som bevillningsutskottet lämnar i sitt ovan nämnda betänkande . Denna summa torde inte ens täcka de merkostnader berörda kommuner åläggs att svara för genom t. ex. den kommunala renhållningslagens tilllämpning på fritidsbebyggelseområdena och strövområden för det rörliga friluftslivet. stiger kostnaderna snabbt för all service till de fritidsboende på en rad andra områden. Som jämförelse kan nämnas att fritidsutredningen föreslog att värdkommunema alltefter graden av service skulle få ta ut en avgift på . per fritidshus och år. En snabb lösning av denna fråga är utomordentligt viktig med hänsyn till den kraftiga expansionen av fritidsbebyggelsen. Målsättningen måste ju vara att nytillkommande fritidsbebyggelse får en tillfredsställande standard och att förslumning av äldre områden motverkas. Vi får därför med hänvisning till vad ovan anförts hemställa att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om utredning av och förslag om en sådan ändring av beskattningen av fritidshus att värdkommunema för fritidsbebyggelsen tillförs ökade skatteintäkter. () i Akersberga () () i () () () () P. O. () (vpk)