mot · FU02108 · 1971-01-18 00:00:00 — I yttrande över vår fjolårsmotion omtalade SAS att forskning om självstyrande grupper i regi påbörjats vid Atlas-Copco-Sicklaverken samt . Man omtalade också att riksbanksfonden anslagit . till denna forskningsverksamhet, som beräknas pågå . Liknande försök pågår i ett av och planeras i andra företag inom den statliga sektorn. Vi fäster betydande avseende vid att dessa försök utsträcks till att omfatta även den offentliga förvaltningen såväl på statlig som primäroch sekundärkommunal nivå. Det vore också värdefullt om delegationen för försöksverksamhet med företagsdemokrati i de statliga aktiebolagen, den s. k. företagsdemokratidelegationen, insamlar och efter hand publicerar material om de norska försöken och även följer upp de svenska experimenten. Enligt 32 § i Svenska arbetsgivareföreningens stadgar skall i kollektivavtal där medlem i föreningen är avtalsslutande part intas en bestämmelse om att arbetsgivaren förbehåller sig rätten att bl. a leda och fördela arbetet. Någon sådan paragraf har inte intagits i alla avtal, men den rättspraxis som avgör eventuella tvister grundar sig på paragrafens innehåll. I sin rapport om de norska försöken med självstyrande grupper, på svenska utgiven av under titeln engagemang i arbetet, säger och : Särskilt inom processindustrin men också inom annan industri där arbetet skiftar karaktär efter hand som mekaniseringen okar syns den traditionella arbetsledarfunktionen bli överflödig eller rent av bli till direkt hinder för en gynnsam utveckling. Om man inte mycket snabbt finner principiella lösningar som också arbetsledarna kan påverka kan organisationsutvecklingen stagnera eller hamna i bakvatten (s. 160161). Det är uppenbart att väsentliga inskränkningar i vad som är förhandlingsbart strider mot de anställdas rätt till medbestämmande. Sådana inskränkningar finns inte bara på den privata sidan utan i än strängare form i lag på den offentliga. 3 § statstjänstemannalagen och 2 § kommunaltjänstemannalagen fastställer vissa områden, där avtal icke får träffas. I en första delrapport har för samarbetsfrågor på arbetsplatsen (SAMKO) bl. a. framhållit: I diskussionerna om arbetslivets demokratisering möter man inte sällan argumentet att den ena eller andra åtgärden inte är möjlig därför att gällande bestämmelser lägger hinder i vägen. Kommittén kan inte acceptera en sådan inställning utan menar, att därest så skulle vara fallet, sådana ändringar i lagstiftning och förordningar måste vidtas att den önskade demokratiseringen av arbetslivet kan förverkligas. Det torde stå klart att berörda lagar samt 32 § i Svenska arbetsgivareföreningens stadgar är exempel på det som åsyftar. Liknande synpunkter har tidigare framförts från andra håll. Sålunda konstaterade LO:s i ett anförande på 1969 att § 32 med rätta upplevs »som ett hinder för en verklig demokratisering i företagen». Vi delar denna uppfattning. Ett genomförande av det arbetsdemokratiska program vi här presenterat skulle innebära att en paragraf av denna innebörd inte kan behållas. har krävt försöksverksamhet med löntagarrepresentation i företagens styrelser som ett inslag av många för en fördjupad arbetsdemokrati. Intresset för detta krav, som från början var ganska ljumt på en del håll, har kraftigt stegrats. Såväl från LO:s och TCO:s som SAF:s sida är man t. ex. nu beredd att deltaga i försöksverksamhet. offentliggjorde t. ex. Grängesbergsbolaget försök med en typ av styrelserepresentation för de anställda. I direktiven till företagsdemokratidelegationen uttalas att företagsdemokrati i princip bör innebära medverkan av de anställda på alla beslutsnivåer i företaget. I detta måste rimligen också inrymmas styrelsenivån. Förutsättningarna bör därför vara goda för en relativt omfattande försöksverksamhet med styrelserepresentation för de anställda. Det är därvid angeläget att olika former av styrelserepresentation prövas. De fördelar, som står att vinna, är enligt vår uppfattning betydande. Genom en löntagarrepresentation i styrelserna ges företrädare för de anställda direkt insyn i företagets skötsel, en vidgad förståelse för företagets problem samt möjlighet att påverka företagets allmänna utveckling. skulle styrelsen genom representationen kunna erhålla ny erfarenhet och kunnighet. Informationen i båda riktningarna kan förbättras. Löntagarrepresentationen i styrelsen kan också skapa en värdefull styrkebakgrund för de anställda i det arbetsdemokratiska arbetet på lägre nivåer. Förutsättningen för en framgångsrik försöksverksamhet är att de lokala fackförenings- och tjänstemannaorganen själva avgör vilka representanter som skall utses. De har tillräcklig stadga och organisatorisk fasthet för att genomföra nödvändiga val, hålla kontakten med representanterna etc. En annan viktig förutsättning är naturligtvis en nära kontakt mellan de anställda och deras representanter. Representanterna måste vidare ges möjligheter till lämplig utbildning för uppgiften. Vägledning när det gäller ett mer definitivt ställningstagande till styrelserepresentationen för de anställda kan erhållas såväl genom omfattande inhemsk försöksverksamhet av olika utformning som genom studium av internationella erfarenheter. De rön man gjort bl. a. i är därvidlag av särskilt intresse. Företagsdemokratidelegationen bör ej endast verka för att en omfattande försöksverksamhet kommer till stånd i svenska statliga företag och att detta material sedan bearbetas utan även insamla och publicera internationella erfarenheter. har man invänt att de anställda skulle kunna komma in i en lojalitetskonflikt, bli en »gisslan». Den tanken bygger på att det föreligger ett konfliktförhållande mellan företagsledning och löntagare. Naturligtvis finns sådana motsättningar i flera sammanhang liksom det finns motsatsförhållanden mellan å ena sidan företag och deras anställda och å andra sidan konsumenterna. De direkta avtalsfrågorna, som väl är de främsta konfliktfrågorna, regleras emellertid enligt en särskild ordning. Detta minskar riskerna för lojalitetskonflikter av här antytt slag inom företagen. I många frågor finns också gemensamma intressen, främst givetvis att företagen skall utvecklas och ge trygghet för de anställda. När det gäller den privata konsumtionen måste individernas val, understött av konsumentfrämjande åtgärder från det allmännas sida, vara utslagsgivande för produktionens inriktning på ifrågvarande områden. Även om ytterligare erfarenheter av styrelserepresentation är önskvärd innan man slutligen kodifierar partrepresentationen i aktiebolagslagen, bör en utredning redan nu tillsättas med detta uppdrag. Det är inte uteslutet att de hittillsvarande erfarenheterna är tillräckliga för att utredningen inom relativt snar framtid skall kunna framlägga ett förslag till delreform, innebärande t. ex. att de anställda garanteras viss representation i företagsstyrelsema. Utredningen bör vara parlamentariskt sammansatt och även rymma representanter för arbetsmarknadens parter. Nära samarbete måste givetvis ske bl. a. med den utredning som arbetar med frågan om en enhetlig nordisk aktiebolagslagstiftning. Det torde dessutom vara av intresse att följa det arbete som inom EEC pågår med en förordning för s. k. europabolag. I det betänkande som av kommissionen framlagts till ministerrådet finns bl. a. förslag om löntagarrepresentation i det s. k. »Aufsichtsrat». Aufsichtsrat översätts med styrelse ehuru jämförelsen med svensk styrelse inte är helt rättvisande. har i Fackföreningsrörelsen använt termen kontrollnämnd, »tillsatt av årsstämman som ett slags styrelserevision» (Fackföreningsrörelsen 21/1970). Goda förutsättningar finns att radikalt fördjupa de anställdas inflytande inom det biandekonomiska system tillämpar. Dessa möjligheter skulle starkt begränsas vid ett långtgående förstatligande av näringslivet. Däremot skulle arbetsdemokratiska reformer inte behöva stöta på patrull i företag som helt eller i huvudsak ägdes av de anställda i företaget i fråga, dvs. företag med delvis produktionskooperativt ägande. Inte minst för en del mindre och medelstora företag kan arbetsdemokratiska experiment med löntagarägda företag vara en framkomlig väg. Gällande lagstiftning förhindrar inte bildandet av löntagarägda företag. De möjligheter som står till buds har dock tilllämpats i mycket begränsad utsträckning. Det finns därför anledning att stimulera tillkomsten av sådana företag, s. k. förvaltarskapsbolag. Denna företagsform förenar helt beslutanderätt med ägaransvaret för företagets ekonomiska resultat dess förlustrisker och vinstutveckling. Erfarenheterna härav kan ge en värdefull belysning av arbetsdemokratiska problem. Andel i företagens sparande De arbetsdemokratiska reformer vi ovan förordat torde i många fall leda till bättre arbetstillfredsställelse, stärkt motivation och därigenom förbättrad produktivitet. Skäl kan enligt vår mening anföras för att överväga införande av former av andel i vinst för de anställda. Det vore av värde att få ta del av de synpunkter de parter, som direkt berörts av systemet, har. Av de internationella försöken torde bl. a. de som den s. k. Scanlonplanen i resulterat i vara av betydande intresse. Företagsdemokratidelegationen bör ges i uppdrag att samla in och offentliggöra inhemskt och utländskt material angående andel i vinstsystem. I detta sammanhang kan också erinras om det förslag angående andel för de anställda i företagens långsiktiga sparande, som från framförts i motioner . Förslagen har i korthet gått ut på att en parlamentarisk utredning borde tillsättas under medverkan av arbetsmarknadens parter med uppgift att utarbeta förslag till metoder att stimulera ett system med andel för löntagarna i ett långsiktigt företagssparande. Systemet borde utformas så att de anställda får en personligt ägd tillgång som de kan disponera avkastningen av, men inte ta ut ur företaget. Detta system skulle kunna kallas uppskjuten andel i vinst. Denna andel måste den anställde kunna behålla, även om han flyttar till ett annat företag. Avkastningen på de anställdas förmögenhetsandelar skulle kunna göras skattefria eller beskattas förmånligt för att stimulera en sådan ordning. Åtskilligt av det arbetsdemokratiska arbetet i befinner sig ännu på ett förberedande stadium. Av reformerna har ännu endast företagsnämnderna fast etablerats. För att så snabbt som möjligt nå de erfarenheter som är nödvändiga innan tiden är mogen för en fastare reglering behövs omfattande försök samt insamling och värdering av de rön som dessa ger. Också de internationella företagsdemokratiska metoder som används är angelägna att studera för att se i vad mån erfarenheterna därav kan vara till nytta och vägledning. Det är en väsentlig uppgift såväl för utvecklingsrådet som för de offentliga utredningar, som behandlar arbetsdemokratin, och för expertgruppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor att söka initiera forskning om och en omfattande försöksverksamhet med de många olika varianter därav som är aktuella. Det vore enligt vår mening värdefullt om även får som en av sina väsentliga uppgifter att bredda och fördjupa kunskaperna om arbetsdemokratiska frågeställningar. Institutet har till uppgift att anordna och medverka vid utbildningen i arbetsmarknadsfrågor, driva och främja arbetsmarknadsforskning samt verka för samordning av sådan utbildning och forskning. Företagsdemokratidelegationen, som tillsattes , sak nar helt parlamentarisk representation. Enligt sina allmänt hållna direktiv ges delegationen i uppgift att bl. a. ta initiativ till försöks- och utvecklingsprojekt som kan ge vägledning för en fördjupad företagsdemokrati inom det svenska näringslivet i dess helhet. Den försöksverksamhet, som delegationen skall söka få till stånd, kan leda till resultat som på flera sätt påfordrar ställningstagande, även om som vi ovan betonat det primära ansvaret för en fördjupad arbetsdemokrati vilar på arbetsmarknadens parter. Det kan t. ex. bli fråga om anslag för forskning och för värdering av försök. Vissa lagstiftningsfrågor kan också komma att aktualiseras. I denna motion har t. ex. en revision av aktiebolagslagstiftningen berörts. Det är med hänsyn till de vida uppgifter delegationen erhållit ett starkt önskemål att dess sammansättning breddas. Delegationen bör bl. a. med anledning av att dess verksamhet kan komma att resultera i riksdagsbeslut kompletteras med parlamentarisk representation. Det är motiverat även med tanke på att statsmakterna är landets störste arbetsgivare. Det vore dessutom av värde om de viktiga arbetsdemokratiska frågorna i de delar de bör avgöras av politiska instanser kunde lösas i samverkan mellan de politiska partierna. Förutsättningarna för en bred politisk uppslutning okar om de politiska partierna på ett tidigt stadium får representation i företagsdemokratidelegationen. Av samma skäl som här anförts när det gäller företagsdemokratidelegationen bör även utredningen om fördjupad företagsdemokrati i statsförvaltningen göras parlamentarisk. begär vi att denna motion överlämnas till de två ovan nämnda utredningarna. Under hänvisning till vad vi anfört ovan hemställer vi att i skrivelse till Kungl. 1. begär att en utredning med parlamentarisk representation och företrädare för arbetsmarknadens parter tillsättes med uppgift att framlägga förslag till kodifiering i aktiebolagslagen och ev. annan lagstiftning av representation för de anställda i företagsstyrelser, 2. begär att utredningen om fördjupad företagsdemokrati i statsförvaltningen utökas med företrädare för de politiska partierna, 3. begär att motionen översändes till dels den s. k. företags demokratidelegationen, dels utredningen om fördjupad företagsdemokrati i statsförvaltningen för beaktande. () () () () N. , 1971